|

52011PC0006

Javaslat: A TANÁCS HATÁROZATA a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról  /* COM/2011/0006 végleges - CNS 2011/0007 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2011.1.12.COM(2011) 6 végleges2011/0007 (CNS)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokrólINDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTEREAz Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta az Európai Bizottság új foglalkoztatási és növekedési stratégia – az Európa 2020[1] – elindítására vonatkozó javaslatát. E stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fel kell lépnünk annak érdekében, hogy növeljük Európa lehetőségeit a fenntartható növekedés biztosítására és a versenyképesség fokozására. Az Európai Tanács egyetértett azzal, hogy ennek érdekében kiemelt uniós célokat, a tagállami és az uniós fellépés alapjául szolgáló közös célkitűzéseket kell meghatározni.Az Európai Unió működéséről szóló szerződés előírja a tagállamoknak, hogy közös érdekű ügynek tekintsék gazdaságpolitikáikat és a foglalkoztatás ösztönzését, és ezeket a Tanács keretében hangolják össze. A szerződés egy-egy cikkben azt is előírja, hogy a Tanács fogadjon el átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokat (121. cikk) és foglalkoztatáspolitikai iránymutatásokat (148. cikk), és hogy a foglalkoztatáspolitikai iránymutatásoknak összhangban kell állniuk az átfogó iránymutatásokkal. E jogalapra tekintettel a gazdaság- és foglalkoztatáspolitikai iránymutatások két különálló – ám szervesen összefüggő – jogi eszközben kerülnek előterjesztésre:-  A Tanács ajánlása a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról – az Európa 2020 integrált iránymutatás I. része;-  A Tanács határozata a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról – az Európa 2020 integrált iránymutatás II. része.Az említett jogi eszközökben meghatározott iránymutatások együttesen képzik az Európa 2020 stratégia végrehajtását célzó integrált iránymutatást. A foglalkoztatáspolitikai iránymutatásokat 2010. október 21-én fogadták el, és az elfogadott határozatban előírtak szerint a végrehajtás következetessége érdekében 2014-ig változatlannak kell maradniuk.A foglalkoztatáspolitikai iránymutatásokban foglalt, a foglalkoztatáspolitikára vonatkozó átfogó célkitűzések és prioritások érvényesek maradnak. A 148. cikk (2) bekezdése értelmében az iránymutatások 2011-re vonatkozó érvényességét az Európai Parlamenttel, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal, a Régiók Bizottságával, valamint a Foglalkoztatási Bizottsággal folytatott konzultációt követően tanácsi határozattal kell megerősíteni.2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLATOKn.a.3. A JAVASLAT JOGI ELEMEIHL L 308., 2010. 11. 24., 46. o.2011/0007 (CNS)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokrólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 148. cikke (2) bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[3],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[4],mivel:(1) Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 145. cikke kimondja, hogy a tagállamok és az Unió az Európai Unióról szóló szerződés (EUSz.) 3. cikkében meghatározott célkitűzések megvalósítása érdekében összehangolt stratégia kialakítására törekednek a foglalkoztatás és különösen a szakképzett, képzett és alkalmazkodásra képes munkaerő, valamint a gazdasági változásokra reagálni képes munkaerőpiacok fejlesztése terén.(2) A Bizottság által javasolt „Európa 2020 stratégia” lehetővé teszi az Európai Unió számára, hogy gazdaságát elindítsa az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés útján, amelyet magas szintű foglalkoztatottság, termelékenység és társadalmi kohézió jellemez. Öt kiemelt cél alkotja azokat a közös, a vonatkozó iránymutatásoknál is említett célokat, amelyek a tagállamok fellépéseinek alapját képezik, és saját kiinduló helyzetüket és tagállami körülményeiket, valamint az Unió helyzetét és körülményeit figyelembe veszik. Az európai foglalkoztatási stratégia vezető szerepet játszik az új stratégia foglalkoztatással és munkaerőpiaccal kapcsolatos célkitűzéseinek megvalósításában.(3) Az integrált iránymutatások összhangban állnak az Európai Tanács következtetéseivel. A tagállamok egymástól való kölcsönös függőségét tükrözve és a Stabilitási és Növekedési Paktum rendelkezéseivel összhangban pontos útmutatást adnak a tagállamoknak nemzeti reformprogramjaik kidolgozásához és a reformok végrehajtásához. A foglalkoztatási iránymutatásoknak kell a Tanács által az EUMSz. 148. cikkének (4) bekezdése értelmében esetlegesen a tagállamoknak címzett országspecifikus ajánlások alapját képezniük, a Szerződés 121. cikkének (2) bekezdése értelmében a tagállamoknak címzett országspecifikus ajánlásokkal párhuzamosan. A foglalkoztatáspolitikai iránymutatások képezik majd az alapját a Tanács és az Európai Bizottság által évente az Európai Tanácsnak készítendő közös foglalkoztatási jelentésnek is.(4) A közös foglalkoztatási jelentés tervezetében foglalt, a tagállamok nemzeti reformprogram-tervezeteire vonatkozó vizsgálat jelzi, hogy a tagállamoknak továbbra is meg kell tenniük minden lehetséges erőfeszítést annak érdekében, hogy a következő kulcsfontosságú területeken eredményt érjenek el: a munkaerő-piaci részvétel növelése és a strukturális munkanélküliség csökkentése, a munkaerő-piaci igényeknek megfelelő, képzett munkaerő létrehozása, a munkahelyek minőségének javítása és az egész életen át tartó tanulás ösztönzése, az oktatás és a képzési rendszerek teljesítményének javítása minden szinten, valamint a felsőoktatásban részt vevők számának növelése, a társadalmi befogadás előmozdítása és a szegénység elleni küzdelem.(5) A 2010-ben elfogadott foglalkoztatáspolitikai iránymutatások a végrehajtásra történő összpontosítás érdekében 2014-ig változatlanok kell, hogy maradjanak. Naprakésszé tételüket a közbeeső évek során 2014 végéig szigorúan korlátozni kell.(6) A foglalkoztatáspolitikai iránymutatások végrehajtása során a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk az Európai Szociális Alap felhasználásának lehetőségét,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2010. október 21-i tanácsi határozat mellékletében meghatározott, a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatások[5] a 2011. évre érvényben maradnak, és azokat a tagállamok beépítik foglalkoztatáspolitikájukba .2. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] COM(2010) 2020, 2010. 3. 3.[2] HL C […]., […]., […]. o.[3] HL C […]., […]., […]. o.[4] HL C […]., […]., […]. o.[5] A Tanács 2010. október 21-i 2010/707/EK határozata a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról (HL L 308., 2010. 11. 24., 46. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.11.23.
            COM(2015) 805 final
            2015/0271(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Eurocontrol állandó bizottságában az Eurocontrol szerepeivel és feladataival, valamint a központosított szolgáltatásokkal kapcsolatban elfogadásra kerülő határozatok tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               1.1.A javaslat indokai és célkitűzései

               Általános megjegyzések

               A jelen javaslat tárgya egyrészt az Eurocontrol szerepének és feladatainak meghatározásával, másrészt az Eurocontrol központosított szolgáltatások területén végzett tevékenységével kapcsolatban az Eurocontrol állandó bizottságában képviselendő álláspont. E bizottság december 8-9-i ülésén mindkét kérdést tárgyalni fogják.

               A javaslat hátterében az Eurocontrol tevékenységét jellemző sajátos helyzet áll, miszerint az az uniós jogszabályok hatálya alá eső területeken bizonyos mértékben átfedést mutat az Unió tevékenységével.

               Az elmúlt évtizedben erőfeszítéseket tettek az ilyen átfedések elkerülése, valamint a két oldalon rendelkezésre álló erőforrásokra tekintettel a lehető legjobb eredmények elérése érdekében. Ennek eredményeként az Eurocontrol az egységes európai égboltra vonatkozó jogszabályok alapján lát el feladatokat. A szervezetnek három fő feladata/szerepe van:

               (1)Technikai segítségnyújtás a Bizottság és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) részére annak érdekében, hogy támogassa őket szabályozási intézkedéseik terén az Unió és az Eurocontrol között 2012. október 29-én kötött magas szintű megállapodás szerint.

               (2)Teljesítményértékelő szervként segítségnyújtás a Bizottság részére a teljesítményrendszer kialakítása és megvalósítása tekintetében (kijelölés a Bizottság által 2016 végéig).

               (3)A hálózatkezelői feladatkör ellátása a légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózati funkciók tekintetében (kijelölés a Bizottság által 2019 végéig).

               Emellett az Eurocontrol az Unióval együtt alapító tagja a SESAR közös vállalkozásnak (2007 óta).

               A 2012. évi magas szintű megállapodás elismeri azt a hozzájárulást, amelyet az egyes szervezetek tudnak nyújtani az európai légiforgalmi szolgáltatáshoz. A megállapodás újból megerősítette az Uniónak mint egyetlen páneurópai szabályozónak, valamint az Eurocontrolnak az egységes európai égboltra vonatkozó politika célkitűzéseinek elérése céljából a technikai segítségnyújtás terén betöltött szerepét.

               A fenti kérdéseket a szervezet szerepeire és feladataira irányadó általános kerettel összefüggésben kell vizsgálni, amelyet az állandó bizottság elsőként fog tárgyalni a fentebb említett ülésén.

               Az Eurocontrol működését jelenleg elsődlegesen az 1981. február 12-én Brüsszelben aláírt jegyzőkönyvvel módosított, a légi közlekedés biztonságával kapcsolatos együttműködésre vonatkozó nemzetközi egyezmény (a továbbiakban: módosított egyezmény) szabályozza. A szerződő felek ugyanakkor 1997. június 27-én aláírták az egyezményt konszolidáló jegyzőkönyvet, amelynek célja többek között a szervezet feladatai meghatározásának módosítása. Az e jegyzőkönyvvel módosított egyezményre általában „felülvizsgált egyezményként” hivatkoznak. Az egyezményt konszolidáló jegyzőkönyv azonban még nem lépett hatályba.

               1997. december 9-én az Eurocontrol állandó bizottsága elfogadta a felülvizsgált egyezmény 2. cikke (1) bekezdésének előzetes alkalmazásáról szóló 71. számú határozatot, amely meghatározza a szervezet által ellátandó feladatokat.

               A szervezet megújításával foglalkozó Eurocontrol tanulmányozócsoport tevékenysége többek között erre a kérdéskörre is kiterjed. A tanulmányozócsoport a 2015. október 19-én tartott 6. ülésén megbízta az Eurocontrol ügynökséget, hogy készítse el a szervezet jövőbeli szerepeit, feladatait és funkcióit meghatározó állandó bizottsági jogi aktus tervezetét, az állandó bizottság következő, 2015. december 8-9-i ülésén történő előterjesztés és elfogadás céljából.

               Az állandó bizottság e határozata joghatásokkal fog bírni. A szervezet jelenlegi, a módosított egyezményben meghatározott alkalmazandó intézményi kerete alapján az állandó bizottság a „szervezet általános politikájának kialakításáért” felelős szerv.

               Másfelől a szerep- és feladatmeghatározások irányadóak lesznek az Eurocontrol jövőbeli tevékenységére, és ugyanezen az alapon szükségszerűen tükrözni fogják, hogy a szervezet mit tekint jogszerű tevékenységnek. A határozat kötelező lesz az Eurocontrol valamennyi tagjára, köztük az uniós tagállamokra nézve is.

               Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy az állandó bizottsági határozatnak következményei lehetnek az uniós jog alkalmazására és különösen az uniós hatáskörök integritására nézve, mivel az uniós jogszabályok kiterjednek fontos, az Eurocontrol tevékenységi körébe tartozó területekre. Bizonyos esetekben az Eurocontrol szerepe és tevékenysége uniós szinten meghozandó döntésektől függ (lásd fentebb). Ennélfogva biztosítani kell, hogy az Eurocontrol szerepeinek és feladatainak meghatározása ne álljon ellentétben az uniós joggal, különösen az uniós hatáskörökkel, és ne befolyásolja az Unió jövőbeli fellépését.

               Az állandó bizottság fentebb említett ülésén tárgyalandó második kérdés az Eurocontrolnak a központosított szolgáltatásokkal kapcsolatos tevékenysége. Pontosabban, várható, hogy határozatot fogadnak el bizonyos központosított szolgáltatások finanszírozására vonatkozóan. A központosított szolgáltatások kérdését az „egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási kutatási (SESAR) projekt területén végzett uniós tevékenységgel és a 677/2011/EU rendeletben meghatározott hálózatkezelési funkciókkal összefüggésben kell vizsgálni. E tekintetben fontos hangsúlyozni, hogy e központosított szolgáltatások nyújtása a szükséges ATM-infrastruktúra központi, regionális és helyi szinten való rendelkezésre állását feltételezi. Az infrastruktúra telepítése a SESAR keretében, különösen a levegő-föld és föld-föld kommunikációs rendszereket illetően uniós szinten hozott döntésektől függ. E döntések a költségekkel és előnyökkel, az irányítással, a beruházásokkal, a biztonsággal és a védelemmel kapcsolatos, valamint az e szolgáltatások központosított nyújtásából származó hozzáadott érték azonosítására (ideértve a korlátozott körben már jelenleg is nyújtott szolgáltatásokat) vonatkozó mélyreható elemzések alapján kerülnek meghozatalra. Ezenkívül a központosított szolgáltatások nyújtásához szükség lehet a hálózatkezelő e központosított szolgáltatások nyújtójaként betöltött szerepére vonatkozó uniós szintű döntésekre. E körülmények fényében még korai lenne az Eurocontrol részéről döntést hozni a bizonyos központosított szolgáltatások finanszírozására vonatkozóan, és oly módon lehetne hatással az Eurocontrol bizonyos jövőbeli tevékenységeire, amely hátrányosan érintené az Unió e területen, különösen a SESAR tekintetében végzett tevékenységeit. Következésképpen e határozat elhalasztására kell törekedni, mivel az Uniónak jelenleg nem áll rendelkezésre elegendő információ ahhoz, hogy értékelni tudja a helyzetet.

               Az Eurocontrol szervei nem ismerik el az Uniót az állandó bizottság tagjának, míg a részes országokat, beleértve valamennyi uniós tagállamot, tagként elismerik. A jelen javaslatban meghatározott álláspontot tehát a tagállamoknak kell képviselniük, amikor az állandó bizottságban eljárnak.

               Az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdése alapján a tagállamok, csakúgy, mint az uniós intézmények, kötelesek ugyanezt az álláspontot képviselni az Eurocontrol ideiglenes tanácsában, amely az illetékes előkészítő szerv.

               Az Eurocontrol szerepeire és feladataira vonatkozó háttérinformációk

               2013-ban az Eurocontrol vitát kezdeményezett szervezete megújításával kapcsolatban. Az Eurocontrol állandó bizottsága 2013. december 4-én létrehozott egy belső tanulmányozócsoportot azzal a céllal, hogy vizsgálja meg, mely pontokon szorulhat módosításra az Eurocontrol-egyezmény annak érdekében, hogy alkalmazkodni tudjon az európai légiforgalmi szolgáltatás területén bekövetkezett változásokhoz.

               Az elmúlt két évben folyamatosan megbeszéléseket tartottak ezzel kapcsolatban. Az Eurocontrol tanulmányozócsoport legutóbbi, 2015. október 19-i ülésén a tanulmányozócsoport elnöke azt a következtetést fogalmazta meg, hogy az Eurocontrol ügynökségnek javaslatot kell készítenie az Eurocontrol szolgáltatásairól, szerepeiről és feladatairól, az Eurocontrol néhány részes állama által előterjesztett dokumentum (az Eurocontrol póttagokból álló tanulmányozócsoportjának CN-SG-6-2015-2 számú vitaanyaga: „A szervezet jövőbeli szerepe és feladatai”) 4. fejezetében leírtak szerint, amelyre vonatkozóan az elnök megítélése szerint elfogadható mértékű egyetértés áll fenn a tanulmányozócsoportban.

               Az ideiglenes tanács 2015. december 9-i, 44. ülésén a szervezet szerepeiről és feladatairól szóló állandó bizottsági jogi aktust terveznek elfogadni. Ez a jogi aktus részletezni fogja a felülvizsgált egyezmény 2. cikke (1) bekezdésének előzetes alkalmazásáról szóló, 1997. december 9-i 71. számú meglevő határozatban foglaltakat.

               A központosított légiforgalmi szolgáltatások fejlesztésével kapcsolatos háttérinformációk

               Az Eurocontrol ügynökségnek a központosított szolgáltatásokkal kapcsolatban 2012 végén megkezdett tevékenységét nézve jelentős előrelépések történtek. Az állandó bizottság 2014 februárjában engedélyezte az Eurocontrol ügynökség részére, hogy olyan, fokozatos megközelítést alkalmazzon e lehetséges központosított szolgáltatások működési, műszaki és pénzügyi megvalósíthatóságának értékelése és bemutatása érdekében, amely tekintettel van e szolgáltatások különböző fejlettségi szintjére. Ezt követően az Eurocontrol ügynökség számos munkaértekezletet tartott, és működési elveket alakított ki több központosított szolgáltatás esetén. Az ügynökség átfogó költség-haszon elemzést készített, amelyet egy független tanácsadó is támogatott – bár az elemzés részleteit nem vetették alá nyilvános ellenőrzésnek.

               Az ideiglenes tanács 2015. december 9-i, 44. ülésén várhatóan a központosított szolgáltatások finanszírozásáról szóló állandó bizottsági jogi aktust fognak elfogadni. Ez a jogi aktus jelentené bizonyos központosított szolgáltatások demonstrációs szakaszának kezdetét.

               2.A JAVASLAT JOGI ELEMEI

               A fentebb ismertetett háttérinformációkra tekintettel és az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése és 218. cikkének (9) bekezdése alapján javasolt az Eurocontrol szerepeivel és feladataival, valamint a központosított szolgáltatásokkal kapcsolatban elfogadásra kerülő határozatok tekintetében az Eurocontrol állandó bizottságában az Unió nevében képviselendő álláspont elfogadása.

               2015/0271 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Eurocontrol állandó bizottságában az Eurocontrol szerepeivel és feladataival, valamint a központosított szolgáltatásokkal kapcsolatban elfogadásra kerülő határozatok tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére és 218. cikke (9) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Eurocontrol állandó bizottsága 2013. december 4-i 123. számú határozatával létrehozott egy tanulmányozócsoportot azzal a céllal, hogy vizsgálja meg, mely pontokon szorulhat módosításra az Eurocontrol-egyezmény annak az európai légiforgalmi szolgáltatás területén bekövetkezett változásokhoz történő hozzáigazítása céljából.

               (2)A tanulmányozócsoport 2015. október 19-én megbízta az Eurocontrol ügynökséget, hogy készítse el a szervezet jövőbeli szerepeit, feladatait és funkcióit meghatározó állandó bizottsági jogi aktus tervezetét.

               (3)A szervezet szerepéről és feladatairól szóló állandó bizottsági határozat tervezetét a bizottság 2015. december 8-9-i ülésén tervezik elfogadni.

               (4)E határozat joghatásokkal fog bírni. Az 1981. február 12-én Brüsszelben aláírt jegyzőkönyvvel módosított Eurocontrol nemzetközi egyezményben (a továbbiakban: módosított egyezmény) meghatározott alkalmazandó intézményi keret értelmében az állandó bizottság a „szervezet általános politikájának kialakításáért” felelős szerv. Másfelől a szerep- és feladatmeghatározások irányadóak lesznek az Eurocontrol jövőbeli tevékenységére, és ugyanezen az alapon szükségszerűen tükrözni fogják, hogy a szervezet mit tekint jogszerű tevékenységnek. A határozat kötelező lesz az Eurocontrol valamennyi tagjára, köztük az uniós tagállamokra is.

               (5)Az Eurocontrol szerepeinek és feladatainak az állandó bizottság határozatában történő meghatározásának következményei lehetnek az uniós jog alkalmazására és különösen az uniós hatáskörök integritására nézve, mivel az uniós jogszabályok kiterjednek fontos, az Eurocontrol tevékenységi körébe tartozó területekre. Bizonyos esetekben az Eurocontrol szerepe és tevékenysége uniós szinten hozott döntésektől függ.

               (6)Ennélfogva fontos biztosítani, hogy az Eurocontrol szerepeinek és feladatainak meghatározása ne legyen ellentétes az uniós joggal, különösen az uniós hatáskörökkel, és ne befolyásolja az Unió jövőbeli fellépését.

               (7)Ugyanezen az ülésen az állandó bizottság határozatot fogadhat el a központosított szolgáltatásokkal kapcsolatban is.

               (8)Ez a határozat várhatóan bizonyos központosított szolgáltatások finanszírozására fog vonatkozni. Az Uniónak jelenleg nem áll rendelkezésre elegendő információ ahhoz, hogy értékelni tudja egy ilyen határozat tartalmát. Egy ilyen határozat befolyásolhatja az Eurocontrol jövőbeli tevékenységét, méghozzá oly módon, amely az Unió e területen, különösen az egységes európai égbolt légiforgalmi szolgáltatási kutatás (SESAR) tekintetében végzett tevékenységére nézve hátrányos lehet. Az e kérdéskört érintő határozat meghozatalát ezért el kell halasztani.

               (9)Következésképpen meg kell határozni az Eurocontrol állandó bizottságában az Unió nevében képviselendő álláspontot,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A tagállamok az Eurocontrol állandó bizottságában az Eurocontrol szerepével és feladataival, valamint a központosított szolgáltatásokkal kapcsolatban e határozat mellékletével összhangban képviselik az Unió álláspontját.

               A tagállamok együttesen lépnek fel az Unió érdekében.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.11.23.
            COM(2015) 805 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Eurocontrol állandó bizottságában az Eurocontrol szerepeivel és feladataival, valamint a központosított szolgáltatásokkal kapcsolatban elfogadásra kerülő határozatok tekintetében az Unió nevében képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               a következőhöz:

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Eurocontrol állandó bizottságában az Eurocontrol szerepeivel és feladataival, valamint a központosított szolgáltatásokkal kapcsolatban elfogadásra kerülő határozatok tekintetében az Unió nevében képviselendő álláspontról

               I. Az Eurocontrol szerepei és feladatai

               Az Unió azt kéri, hogy az Eurocontrol szolgáltatásairól, szerepeiről és feladatairól szóló javasolt szöveg semmilyen módon ne érintse az uniós hatásköröket, és ne befolyásolja az Unió jövőbeli fellépését. Azon konkrét feladatokat, amelyeket az Eurocontrol jelenleg az uniós jogszabályi keret alapján ideiglenesen lát el, nem lehet az uniós döntésektől független feladatként meghatározni.

               A szervezet szerepeiről és feladatairól szóló, 2015. november 16-i CN-SG-6-2015 számú Eurocontrol vitaanyag mellékletében javasolt, az Eurocontrol szerepeit és feladatait meghatározó jegyzékhez képest az Unió a következő módosításokat kéri:

               (1)A 2. cikk „Funkciókat és szolgáltatásokat” meghatározó (1) bekezdése tekintetében:

               a)Légiforgalmi- Központi áramlásszervezés;

               b)ATM hálózati funkciók, ha azokat az Európai Unió az Eurocontrolra ráruházza az Európai Unió nevében;

               c)ATM-funkciók feladatok az ICAO nevében az EUR/NAT régió vonatkozásában;

               d)Léginavigációs díjak megállapítása, számlázása és beszedése;

               e)Légiforgalmi szolgáltatások nyújtása a Maastrichti Magaslégtéri Irányító Központban (MUAC), a tagállamok és az EUROCONTROL közötti tárgyalások eredményétől függően;

               f)Központi funkciók és szolgáltatások, például az EAD, az ARTAS/CAMO, valamint az állandó bizottság által az Unióval egyetértésben esetlegesen a szervezetre bízott egyéb központi szolgáltatások.

               (2)A 2. cikk „Szerepeket” meghatározó (2) bekezdése tekintetében:

               a)A „Támogatás” tekintetében a módosítások a következők:

               i.Részes államok, nemzeti biztonsági hatóságok, léginavigációs szolgáltatók és más releváns érdekeltek támogatása;

               ii.Az Európai Unió szerveinek támogatása, beleértve a szakértelem biztosítását a szabályozási tevékenységek támogatása érdekében az Európai Unió és az Eurocontrol között 2012. október 29-én kötött magas szintű megállapodással összhangban e szervek kérésére;

               iii.A nem ECAC-államokban az európai érdekek előmozdítása és támogatása az ATM-et érintő kérdések terén, szoros együttműködésben a részes államokkal, azok léginavigációs szolgáltatóival és az ágazattal, valamint az EU-val, az uniós szabályok hatálya alá tartozó területeket kivéve, az uniós hatáskörök tiszteletben tartása mellett;

               iv.Hozzájárulás a SESAR-hoz (K+F, ATM-főterv kidolgozása és kiépítése) – annak ATM-mel kapcsolatos szakértelmére, a páneurópai lefedettségre, a polgári-katonai vetületre és a központi áramláshálózatszervezési szerepre alapítva, a releváns uniós jogszabályokkal összhangban;

               v.Kutatási és kapcsolódó szimulációs lehetőségek nyújtása, például a SESAR esetében, kutatási tevékenységek a SESAR-on és a légtérváltozásokon túlmenően adott esetben összhangban a releváns uniós jogszabályokkal;

               vi.Képzés/oktatás biztosítása a részes államok szervezeteinek.

               b)Az „Együttműködési mechanizmusok” tekintetében a módosítások a következők:

               i.A polgári-katonai koordináció elősegítése és támogatása az ATM/ANS- fejlesztésekkel kapcsolatban;

               ii.A részes államok támogatása az ICAO munkájában, az uniós hatáskörök tiszteletben tartása mellett;

               iii.Együttműködés a világ más régióival a részes államok hozzájárulása alapján, biztosítva az EU-val való koordinációt;

               iv.Nemzetközi együttműködés / koordináció (ICAO, FAA, NATO stb.) a részes államok nevében, az uniós tagállamok kivételével;

               v.Tanácsadás kérésük esetén azon nem uniós részes államok részére, amelyek nem uniós tagállamok, és amelyek nem kötöttek megállapodást az Unióval, az ATM-biztonsággal és -teljesítménnyel kapcsolatban, az ICAO szabályaival összhangban, az EU-val együttműködve és hatásköreinek tiszteletben tartásával az EU és az EASA e területre vonatkozó szabályainak alkalmazásával, a harmonizáció, a biztonság, a működési hatékonyság és a méretgazdaságosság fokozásának alátámasztása érdekében;

               c)A „Páneurópai ATM-adatok és -információk” tekintetében a módosítások a következők:

               i.Teljesítményre, biztonságra, stb. Vonatkozó adatok gyűjtése és elemzése (a szabályozói tevékenység támogatása céljából a rendszerek és adatok „fenntartása” érdekében) azon részes államok részére, amelyek nem uniós tagállamok, valamint, ha ezt a feladatot az EU ráruházza, az uniós tagállamok részére;

               ii.Az összegyűjtött adatok elemzése és azokra vonatkozó jelentések (információk) biztosítása (például ACE, PRR) azon részes államok részére, amelyek nem uniós tagállamok, valamint, ha ezt a feladatot az EU ráruházza, az uniós tagállamok részére;

               iii.ESSIP/LSSIP folyamatok működtetése, ha ezt a feladatot az EU ráruházza;

               iv., beleértve Jelentéstétel az ICAO részére a globális léginavigációs terv (GANP) és a légiközlekedési rendszer építőelemei frissítéseinek (ASBU-k) végrehajtásáról, és az EU jelentéstételi mechanizmusaival való koordináció biztosítása az Európai Unióval egyetértésben;

               v.Forgalmi adatok gyűjtése és STATFOR-előrejelzés nyújtása.

               II. Központosított szolgáltatások

               Az Unió álláspontja az, hogy a központosított szolgáltatásokkal kapcsolatos határozat meghozatalát a jelen szakaszban el kell halasztani.

               Az Uniónak jelenleg nem áll rendelkezésre elegendő információ ahhoz, hogy értékelést tudjon végezni egy ilyen határozat tartalmát illetően. Egy ilyen határozat oly módon befolyásolhatja az Eurocontrol jövőbeli tevékenységét, amely az Unió e területen végzett, különösen az „egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási kutatással (SESAR) kapcsolatos tevékenységére nézve hátrányos lehet.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0660

Javaslat: az Európai parlament és a Tanács határozata a rugalmassági eszköz igénybevételéről  /* COM/2009/0660 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2009.11.30.COM(2009)660 véglegesJavaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa rugalmassági eszköz igénybevételérőlINDOKOLÁSA 2006. május 17-i intézményközi megállapodás[1] lehetővé teszi a rugalmassági eszköz igénybevételét olyan egyértelműen meghatározott kiadások finanszírozására, amelyek a többéves pénzügyi keret egy vagy több fejezetéhez rendelt felső korlátok keretében nem volnának finanszírozhatók.A 2010. évi költségvetésben az 1a. fejezet felső korlátján felül pótlólagos kiadásokat kell biztosítani. Ezért az intézményközi megállapodás 27. pontjával összhangban javasoljuk a rugalmassági eszköz igénybevételét.A tervezett összegek az alábbiak:-  120 millió EUR energiaágazatbeli projektek finanszírozására az európai gazdaságélénkítési terv keretében,-  75 millió EUR a kozloduji atomerőmű leszerelésére.A Bizottság felhívja a költségvetési hatóság két ágának figyelmét arra, hogy a határozat a 2010. évi költségvetés közzétételét követően nem tehető közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa rugalmassági eszköz igénybevételérőlAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra[2] és különösen annak 27. pontja ötödik bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[3],mivel, miután megvizsgálta az előirányzatok 1a. fejezeten belüli újbóli átcsoportosításának összes lehetőségét, a költségvetési hatóság két ága a 2009. november 18-án tartott egyeztető ülésen megállapodott arról, hogy igénybe veszi a rugalmassági eszközt az alábbiak finanszírozásának kiegészítésére a 2010. évi költségvetésben az 1a. fejezet felső korlátján felül:-  120 millió EUR energiaágazatbeli projektek finanszírozására az európai gazdaságélénkítési terv keretében,-  75 millió EUR a kozloduji atomerőmű leszerelésére.A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Unió 2010. évi általános költségvetésében (a továbbiakban: 2010. évi költségvetés) a rugalmassági eszközt alkalmazzák 195 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzat biztosításához az 1a. fejezet számára.Ezt az összeget az alábbiak finanszírozásának kiegészítésére használják fel:-  120 millió EUR energiaágazatbeli projektek finanszírozására az európai gazdaságélénkítési terv keretében,-  75 millió EUR a kozloduji atomerőmű leszerelésére.2. cikkEzt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell közzétenni.Kelt Brüsszelben,az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök [1] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.[2] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.[3] HL […]


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.3.17.
            COM(2016) 154 final
            2016/0083(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény A., B. és/vagy C. mellékletébe felveendő további anyagokra vonatkozó javaslatnak az Európai Unió nevében történő előterjesztéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló, a 2006/507/EK tanácsi határozattal jóváhagyott Stockholmi Egyezmény (a továbbiakban: az egyezmény) 2004. május 17-én lépett hatályba. Az egyezmény célja az emberi egészség és a környezet védelme a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokkal (POP) szemben. Az egyezmény az elővigyázatosság elve alapján keretet biztosít jelenleg huszonhárom kiemelt, a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyag gyártásának, felhasználásának, behozatalának és kivitelének beszüntetéséhez, ezen anyagok biztonságos kezeléséhez és ártalmatlanításához, valamint egyes, a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok szándékolatlan kibocsátásának megszüntetéséhez vagy csökkentéséhez.

               Az említett egyezmény, valamint a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt, a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló, a 259/2004/EK tanácsi határozattal jóváhagyott jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) szerinti kötelezettségvállalásokat az uniós jogban a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló 850/2004/EK rendelet hajtja végre.

               Az egyezmény 8. cikkének (1) bekezdése értelmében bármely részes fél terjeszthet elő javaslatot a Titkárságnál egy vegyi anyagnak az egyezmény A., B. vagy C. mellékletébe való felvételére vonatkozóan. A javaslatot ezután a 8. cikk (3) és (4) bekezdésében foglaltak szerint megvizsgálja A Környezetben Tartósan Megmaradó Szerves Szennyező Anyagokat Felülvizsgáló Bizottság (POP RC). A javaslatnak tartalmaznia kell az egyezmény D. mellékletében előírt információkat. A mellékletek módosításainak elfogadási eljárását az egyezmény 22. cikke határozza meg.

               Ez a tanácsi határozatra irányuló javaslat azért készült, mert az Európai Unió javaslatot szándékozik tenni az oktametilciklotetrasziloxán (D4) felvételére, aminek érdekében a D. melléklet szerinti dokumentációt kell benyújtani az anyag kiválasztási kritériumainak ismertetésével. Ezt a dokumentációt vizsgálja meg A Környezetben Tartósan Megmaradó Szerves Szennyező Anyagokat Felülvizsgáló Bizottság (POP RC).

               Amennyiben a D4 eleget tesz a kiválasztási kritériumoknak, további információkat kell benyújtani e vegyi anyag kockázati profiljának értékeléséhez. Ezek többek között az Unióban ismert előállításával, felhasználásaival, veszély- és kockázat-értékeléseivel kapcsolatos információk. Amennyiben kockázatkezelési értékelés végzésére is sor kerül, az F. mellékletnek megfelelően az uniós helyzetre vonatkozó társadalmi-gazdasági megfontolásokat is ismertetni kell.

               A rendelkezésre álló tudományos adatok és vizsgálati jelentések alapján, valamint az egyezmény D. mellékletében megállapított kijelölési kritériumokat figyelembe véve a D4 rendelkezik a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok (POP) tulajdonságaival.

               Ezt az anyagot gyártják az EU-ban, de importálják anyagként (önmagában és keverékekben), valamint árucikkekben is. A D4 az előállítás és a feldolgozás (gyártás) idején, a termékek és árucikkek élettartama során és a hulladékká válás (újrahasznosítás, lerakás és égetés) szakaszaiban is felszabadul. A D4 leginkább a szilikonpolimer-gyártás alapanyagaként kerül felhasználásra.

               Az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) ismeretterjesztő honlapja szerint a D4 100 000 – 1 000 000 tonna/év mennyiségben van jelen az EU-ban.

               Az Egyesült Királyság illetékes hatósága dokumentációt állított össze a REACH rendelet XV. melléklete alapján abból a célból, hogy javasolja két sziloxánvegyületnek a REACH rendelet szerinti korlátozási folyamatba való felvételét. Ez a korlátozási dokumentáció javasolja a D4 és a dekametilciklopentasziloxán (D5) forgalomba hozatalának vagy felhasználásának korlátozását az ezen anyagokat 0,1 tömegszázalékot elérő vagy meghaladó koncentrációban tartalmazó, rendeltetésszerű használat esetén lemosásra kerülő testápolási termékekben.

               Mindkét említett anyag elsősorban a szilikonpolimer-gyártás alapanyagaként használatos. Ezek a szilikonfolyadékok, elasztomerek, gélek és gyanták sokrétűen kerülnek felhasználásra, többek között gumikban, bevonatok vagy tömítőanyagok elasztomerjeként, habzásgátlóként, alkidfestékek és -lakkok folyékonyságát és/vagy fényességét javító anyagként, a textiliparban puhító-, vízhatlanító- és nedvesítőszerként, fényezőanyagok és más felületkezelő anyagok összetevőként, kenőanyagként, zsírként, tapadásgátló bevonatként és formaleválasztóként, papírbevonatként, hidraulikus, dielektromos és hőátadó folyadékként, valamint olyan fogyasztási cikkekben, mint a testápolási, háztartási és gépkocsi-ápolási termékek. Az említett polimerek további funkciós csoportokkal módosíthatók, így számos más alkalmazásuk lehet. A D4 és a D5 a különböző fogyasztási cikkeken kívül az iparban is használatos, és ezek a felhasználások a környezetbe való nagy mennyiségű kibocsátásukat eredményezik.

               2015-ben az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) tagállami bizottságának 41. ülése az ECHA ügyvezető igazgatójának kérésére véleményt fogadott el
                  1
                a D4 és a D5 perzisztenciájáról (P/vP) és bioakkumulációjáról (B/vB) a REACH-rendelet 77. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján. A bizottság álláspontja szerint a D4 és a D5 is eleget tesz a REACH-rendelet XIII. mellékletében szereplő, a nagy fokú perzisztencia (vP) és a nagy fokú bioakkumuláció (vB) tekintetében szereplő kritériumoknak, így az egyezmény D. melléklete megfelelő kritériumainak is.

               Az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról szóló 1272/2008/EK rendelet (CLP-rendelet) VI. melléklete értelmében a D4 harmonizált osztályozása 2. kategóriájú reprodukciót károsító anyag és 4. kategóriájú, a vízi élővilágra mérgező anyag. A CLP-rendeletnek a 286/2011/EU bizottsági rendelet általi módosítása a krónikus vízi toxicitás tekintetében új kritériumokat vezet be, amelyek következtében várhatóan tovább szigorodik a környezetre jelentett veszélyek szerinti osztályozás, mivel a vízi toxicitás tekintetében megfigyelhető hatást nem okozó koncentráció (NOEC) legalacsonyabb megbízható értéke 4,4 µg/L körül mozog. E krónikus NOEC következtében a várható harmonizált osztályozás 1. kategóriájú krónikus vízi toxicitás lesz. A D4 tehát mind a vízi élővilág, mind az emlősök tekintetében megfelelne a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokra vonatkozó toxicitási kritériumoknak.

               A REACH-rendelet szerinti fent említett értékelés során bizonyított PBT/vPvB tulajdonságokon túl a XV. melléklet szerinti dokumentáció azt is vizsgálja, hogy a D4 és a D5 képesek-e a környezetben nagy távolságokra eljutni (LRT), és megállapítja, hogy mivel ezek az anyagok hajlamosak a levegőben maradni, és légköri felezési idejük hosszú, a légkörben igen nagy távolságokra, nehezen megközelíthető régiókba is képesek eljutni.

               A Health Canada 2008-ban végzett értékelése
                  2
                szerint a D4 becsült terjedési távolságát modellező adatok alapján a D4 a légkörben potenciálisan nagy távolságokra jut el, ami megerősíti, hogy a levegő közvetítésével olyan nehezen megközelíthető területekre is eljut, mint az Északi-sarkvidék.

               A tagállami bizottság véleménye alapján a D4 számos szervezetben (különösen halakban, vízi gerinctelenekben, de madarakban és emlősökben is) előfordul, és még az igen távoli régiók élővilágában is jelen van, például az európai Sarkvidék halaiban és madaraiban.

               A D4 perzisztens, bioakkumulatív és mérgező (PBT), valamint a környezetben nagy távolságokra eljutni képes (LRT) tulajdonságára vonatkozóan jelenleg rendelkezésre álló információk alapján, továbbá a fentiekben bemutatott tanulmányokat és jelentéseket figyelembe véve megállapítható, hogy a D4 teljesíti az egyezmény D. mellékletében szereplő kritériumokat, és ennélfogva a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagnak (POP) tekinthető.

               A D4 nagy mennyiségben gyártott vegyi anyag, amelyet háztartási és testápolási termékekben széles körben használnak. Tekintettel arra, hogy e vegyi anyag a környezetben nagy távolságokra képes eljutni, valamint arra, hogy az azzal kapcsolatos, nemzeti vagy uniós szinten hozott intézkedések nem elegendőek a környezet és az emberi egészség magas szintű védelmének biztosításához, szélesebb nemzetközi fellépésre van szükség.

               Mivel a POP RC következő ülésére 2016 szeptemberében kerül sor, helyénvaló rendelkezni arról, hogy a Bizottság az Unió nevében javaslatot terjesszen a Stockholmi Egyezmény Titkársága elé az oktametilciklotetrasziloxánnak az egyezmény A., B. és/vagy C. mellékletébe való felvételére vonatkozóan. Ez az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése értelmében az Unió által képviselendő álláspontnak minősül.

               2.KONZULTÁCIÓK AZ ÉRDEKELTEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK

               Amennyiben a D4 eleget tesz az egyezmény D. melléklete szerinti kiválasztási kritériumoknak, minden félt és megfigyelőt fel kell kérni az anyag kockázati profiljának megállapításához szükséges információk benyújtására. Ezek többek között az anyag előállításával, felhasználásaival, veszélyességi és kockázat-értékeléseivel kapcsolatos információk. Amennyiben a kockázati profil alapján az eljárás folytatására kerül sor, kockázatkezelési értékelést kell végezni, és minden félt és megfigyelőt fel kell kérni az egyezmény F. melléklete szerinti társadalmi-gazdasági megfontolások ismertetésére. A felekhez és megfigyelőkhöz intézett nyílt információkérések célja körültekintően felmérni az adott vegyi anyagnak az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt hatásait, valamint kellően tekintetbe venni a felek eltérő lehetőségeit és körülményeit a kockázatkezelés és a használat beszüntetése terén.

               Amennyiben a POP RC úgy ítéli meg, hogy a D4 megfelel a Stockholmi Egyezmény D. mellékletében szereplő kiválasztási kritériumoknak, a Bizottság tanulmányt fog kezdeményezni a D4-nek az egyezménybe való esetleges felvétele társadalmi-gazdasági következményeiről.

               3.A JAVASLAT JOGI ELEMEI

               E javaslat nyomán tájékoztató dokumentáció összeállítására kerül sor az egyezmény 8. cikkének (1) bekezdésében szereplő rendelkezéseknek és az egyezmény D. mellékletében szereplő kritériumoknak megfelelően, és javasolni kell az egyezmény Titkárságának a D4 felvételét az egyezmény A., B. és/vagy C. mellékletébe.

               2016/0083 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény A., B. és/vagy C. mellékletébe felveendő további anyagokra vonatkozó javaslatnak az Európai Unió nevében történő előterjesztéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 191. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezményt (a továbbiakban: az egyezmény) az Unió 2004. november 16-án ratifikálta a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezménynek az Európai Közösség részéről való megkötéséről szóló, 2004. október 14-i 2006/507/EK tanácsi határozattal
                  3
               .

               (2)Az egyezmény részes feleként az Unió javaslatokat tehet az egyezmény mellékleteinek módosítására. Az egyezmény A. melléklete azon, a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokat (POP) sorolja fel, amelyeket ki kell küszöbölni, a B. melléklet azokat, amelyek használatát korlátozni kell, a C. melléklet pedig a szándékolatlanul előállított és kezelendő POP-okat tartalmazza.

               (3)A rendelkezésre álló tudományos adatok és vizsgálati jelentések alapján, valamint az egyezmény D. mellékletében szereplő kijelölési kritériumokat figyelembe véve az oktametilciklotetrasziloxán (CAS-szám: 556-67-2) rendelkezik a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok (POP) tulajdonságaival.

               (4)A rendelkezésre álló információk alapján az oktametilciklotetrasziloxán megfelel az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  4
                XIII. mellékletében szereplő, a környezet szempontjából perzisztens, bioakkumulatív és mérgező (PBT), valamint nagyon perzisztens és nagyon bioakkumulatív (vPvB) anyagokra vonatkozó kritériumoknak.

               (5)Az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 69. cikke (4) bekezdésének megfelelően az Egyesült Királyság a XV. melléklet szerinti korlátozási dokumentációt
                  5
                állított össze az oktametilciklotetrasziloxánról, ugyanis a rendeltetésszerű használat esetén lemosandó testápolási termékekben való, 0,1 tömegszázalékot elérő vagy meghaladó koncentrációban való forgalomba hozatala és felhasználása a környezetre nézve olyan kockázatot jelent, amely kezelendő.

               (6)Az oktametilciklotetrasziloxán az egész világon széles körben használt anyag, amely a környezetben is kimutatható. Tekintettel arra, hogy az oktametilciklotetrasziloxán a környezetben nagy távolságokra képes eljutni, valamint hogy a nemzeti vagy uniós szinten hozott intézkedések nem elegendőek a környezet és az emberi egészség magas szintű védelmének biztosításához, szélesebb nemzetközi fellépésre van szükség.

               (7)Az Uniónak ezért az egyezmény Titkárságánál javaslatot kell tennie az oktametilciklotetrasziloxánnak az egyezmény A., B. és/vagy C. mellékletébe való felvételére vonatkozóan,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1) Az Unió javaslatot terjeszt elő az oktametilciklotetrasziloxánnak a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény (a továbbiakban: az egyezmény) A., B. és/vagy C. mellékletébe való felvételére vonatkozóan.

               (2) A Bizottság a javaslatot az egyezmény D. mellékletében előírt valamennyi információ kíséretében továbbítja az Unió nevében az egyezmény Titkárságához.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                     http://echa.europa.eu/documents/10162/13641/art77-3c_msc_opinion_on_d4_and_d5_20150422_en.pdf

                  .

                     (2)
                  Environment Canada és Health Canada. Screening Assessment for the Challenge Octamethylcyclotetrasiloxane (D4) Chemical Abstracts, Service Registry Number 556-67-2.2008. november Lásd: http://www.ec.gc.ca/ese-ees/default.asp?lang=En&n=2481B508-1#a1.

                     (3)
                  HL L 209., 2006.7.31., 1. o.

                     (4)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 18-i 1907/2006/EK rendelete a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

                     (5)
                  A dokumentáció a következő címen érhető el:

                     http://www.echa.europa.eu/web/guest/restrictions-under-consideration

                     A korlátozási javaslat a dekametilciklopentasziloxánra is vonatkozik.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.2.18.
            COM(2016) 76 final
            2016/0046(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának adott bizottságaiban az ENSZ 10., 34., 41., 46., 48., 50., 51., 53., 55., 60., 73., 83., 94., 107., 110., 113., 118., 125., 128., 130. és 131. számú előírásának módosításaira, valamint a csendes közúti járművek jóváhagyásáról szóló új előírásra irányuló javaslatok tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ EGB) nemzetközi szinten harmonizált követelményeket dolgoz ki, melyek célja, hogy felszámolják az 1958. évi felülvizsgált megállapodásban részes szerződő felek közötti gépjármű-kereskedelem műszaki akadályait, valamint biztosítsák, hogy az ilyen járművek nagyfokú biztonságot nyújtsanak, és óvják a környezetet.

               Az 1997. november 27-i 97/836/EK tanácsi határozat értelmében az Unió csatlakozott az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához („1958. évi felülvizsgált megállapodás”), továbbá a kerekes járművek, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodás („párhuzamos megállapodás”) megkötéséről szóló, 2000. január 31-i 2000/125/EK tanácsi határozat értelmében az Unió csatlakozott a párhuzamos megállapodáshoz.

               Az ENSZ EGB keretében működő WP.29 „Járműelőírások Harmonizálása Világfórumot” évente háromszor – márciusban, júniusban és novemberben – rendezik meg. Minden ülésen új ENSZ-előírásokat, illetve a meglévő ENSZ-előírásokat vagy az ENSZ globális műszaki előírásait érintő módosításokat fogadnak el a műszaki fejlődés érdekében. A WP.29 ülése előtt a WP.29 keretében tevékenykedő hat munkacsoport egyike elfogadja ezeket a módosításokat.

               Ezután a WP.29 ülésén határozatképesség esetén sor kerül a végső szavazásra a módosítások, kiegészítések és helyesbítések elfogadásáról, feltéve, hogy a szerződő felek között minősített többség alakul ki. Az EU a WP.29 keretében két megállapodásban (az 1958. évi és az 1998. évi megállapodásban) részes szerződő fél. Minden alkalommal tanácsi határozat, ún. „megahatározat” készül, amely tartalmazza az előírások, módosítások, kiegészítések és helyesbítések listáját, és felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a WP.29 ülésein az Unió nevében szavazzon.

               Ez a tanácsi határozat a WP.29 2016. március 7–11-i ülésén szavazásra kerülő előírásokról, módosításokról, kiegészítésekről és helyesbítésekről szóló szavazáskor képviselendő uniós álláspontot határozza meg.

               •A javaslatnak a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel való összhangja

               A javaslat kiegészíti az Unió gépjárműiparra vonatkozó belső piaci politikáját, és teljes mértékben összhangban áll azzal.

               A WP.29 rendszer még inkább összehangolja nemzetközi szinten a járművekre vonatkozó szabványokat. Az 1958. évi megállapodás kulcsszerepet játszik e célkitűzés elérésében, mivel az uniós gyártók annak tudatában alkalmazhatnak egy sor közös típus-jóváhagyási előírást, hogy a szerződő felek a nemzeti jogszabályaiknak megfelelőként fogják elismerni a gyártók termékeit. Ez a rendszer tette lehetővé, hogy a gépjárművek általános biztonságáról szóló 661/2009/EK rendelet több mint 50 uniós irányelvet hatályon kívül helyezzen, és azok helyébe az 1958. évi megállapodás keretében elfogadott vonatkozó előírásokat léptesse.

               A 2007/46/EK irányelv is hasonló megközelítést alkalmazott, amennyiben a tagállamok jóváhagyási rendszereit egy uniós jóváhagyási eljárással váltotta fel, és olyan harmonizált keretrendszert hozott létre, amely közigazgatási rendelkezéseket és általános műszaki előírásokat tartalmaz valamennyi új járműre, valamint azok rendszereire, alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozóan. Az irányelv vagy típus-jóváhagyási követelmény formájában, vagy az uniós jogszabályok alternatívájaként beépítette az ENSZ előírásait az EU típus-jóváhagyási rendszerébe. Az említett irányelv elfogadása óta egyre több ENSZ-előírás épült be az uniós jogszabályokba az EU-típusjóváhagyás keretében.

               •A javaslat egyéb uniós politikákkal való összhangja

               A WP.29 rendszer  az Unió versenyképességi politikájához kapcsolódik, amelyre e kezdeményezés kedvező hatással van. A javaslat összhangban áll az uniós közlekedési és energiaügyi szakpolitikákkal is, amelyeket az 1958. évi megállapodás hatálya alá tartozó előírások megszövegezése és elfogadása során kellőképpen figyelembe vettek.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               E javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek a 218. cikke (9) bekezdésével összefüggésben értelmezett 114. cikke.

               •Szubszidiaritás

               Az ENSZ-előírásokra és az ENSZ-előírások módosításaira irányuló javaslatokhoz és a globális műszaki előírások tervezeteihez hasonló nemzetközi jogi eszközök megszavazása – annak érdekében, hogy azok a gépjárművek uniós típus-jóváhagyási rendszerének részévé váljanak – csak uniós szinten lehetséges. Ez nemcsak a belső piac széttagoltságát akadályozza meg, hanem az Unió területén belül egységes egészségvédelmi és biztonsági szabványokat is biztosít. Előnyökkel jár továbbá a méretgazdaságosság terén is: a termékek a teljes uniós piac, sőt a nemzetközi piac számára gyárthatók, mivel nem egyéni igényeknek megfelelően kell őket kialakítani az egyes tagállamok nemzeti típusjóváhagyásának megszerzéséhez.

               A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.

               •Arányosság

                  E tanácsi határozat feljogosítja a Bizottságot arra, hogy az Unió nevében szavazzon, a 97/836/EK tanácsi határozat 5. cikke (1) bekezdésének megfelelően pedig arányos eszközt jelent az ENSZ EGB-ben a WP.29 ülésének napirendjén javasolt munkadokumentumokra irányuló szavazáson képviselendő egységes uniós álláspont meghatározásához. Ezért e javaslat megfelel az arányosság elvének, mert a belső piac megfelelő működésének biztosítására irányuló célkitűzések teljesítéséhez szükségesnél nagyobb mértékben nem avatkozik be, ugyanakkor nagyfokú közbiztonságot és védelmet garantál.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése a nemzetközi megállapodások által létrehozott testületekben képviselendő uniós álláspontok kialakítására tanácsi határozat alkalmazását írja elő.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

               Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               Tárgytalan.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

               A javaslat szempontjából nincs szükség szakértői véleményre. A javaslatot ugyanakkor a „Műszaki Bizottság – Gépjárművek” elnevezésű bizottság felülvizsgálta.

               •Hatásvizsgálat

               Ez a javaslat nem vethető alá hatásvizsgálatnak, mivel nem jogalkotási jellegű dokumentum és nincs meglévő, illetve lehetséges szakpolitikai alternatívája.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

               A kezdeményezés nincs kihatással az adminisztratív terhekre, mivel az ún. „megahatározathoz” csatolt, a módosításokkal kapcsolatos hivatkozások nem jelentenek új jelentéstételi vagy egyéb közigazgatási kötelezettségeket a vállalatok, köztük a kkv-k számára. Éppen ellenkezőleg, az adminisztratív terhek csökkentése a cél, mivel a világszinten harmonizált követelmények alkalmazása lehetővé teszi a gyártók számára, hogy az 1958. évi megállapodás Unión kívüli szerződő feleinek exportpiacain is benyújthassák a járművek rendszereire és alkotóelemeire vonatkozó jóváhagyási okmányokat.

               A javaslat igen kedvező hatással van a gépjárművek uniós versenyképességére és nemzetközi kereskedelmére. A kereskedelmet érintő nem vámjellegű akadályok felszámolására és az uniós gépjárműipari vállalkozások piaci hozzáférésének lehetővé tételére vagy bővítésére elismerten az a legjobb módszer, ha az Unió kereskedelmi partnerei elismerik a nemzetközileg harmonizált járműelőírásokat.

               •Alapjogok

               A javaslat nem érinti az alapjogok védelmét.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A javaslatnak nincsenek költségvetési hatásai.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

               Tárgytalan.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetében)

               Tárgytalan.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               A javaslat meghatározza az ENSZ 10., 34., 41., 46., 48., 50., 51., 53., 55., 60., 73., 83., 94., 107., 110., 113., 118., 125., 128., 130. és 131. előírásának módosításairól, valamint a csendes közúti járművek jóváhagyására vonatkozó új ENSZ-előírásról történő szavazás során képviselendő uniós álláspontot.

               2016/0046 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának adott bizottságaiban az ENSZ 10., 34., 41., 46., 48., 50., 51., 53., 55., 60., 73., 83., 94., 107., 110., 113., 118., 125., 128., 130. és 131. számú előírásának módosításaira, valamint a csendes közúti járművek jóváhagyásáról szóló új előírásra irányuló javaslatok tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel a Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A 97/836/EK tanácsi határozat
                  1
                értelmében az Unió csatlakozott az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához („1958. évi felülvizsgált megállapodás”).

               (2)A 2000/125/EK tanácsi határozat
                  2
                értelmében az Unió csatlakozott a kerekes járművek, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodáshoz („párhuzamos megállapodás”).

               (3)A 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  3
                a tagállamok jóváhagyási rendszereit egy uniós jóváhagyási eljárással váltotta fel, és olyan harmonizált keretrendszert hozott létre, amely valamennyi új járműre, valamint azok rendszereire, alkatrészeire és önálló műszaki egységeire vonatkozóan magában foglalja a közigazgatási rendelkezéseket és általános műszaki előírásokat. Az irányelv vagy típus-jóváhagyási követelmény formájában, vagy az uniós jogszabályok alternatívájaként beépítette az ENSZ előírásait az EU típus-jóváhagyási rendszerébe. Az említett irányelv elfogadása óta egyre több ENSZ-előírás épült be az uniós jogszabályokba az EU-típusjóváhagyás keretében.

               (4)A tapasztalatok és a műszaki fejlődés fényében az ENSZ 10., 34., 41., 46., 48., 50., 51., 53., 55., 60., 73., 83., 94., 107., 110., 113., 118., 125., 128., 130. és 131. sz. előírása által érintett egyes elemekkel vagy tulajdonságokkal kapcsolatos követelményeket hozzá kell igazítani a műszaki követelményekhez.

               (5)Továbbá új ENSZ-előírás elfogadására van szükség annak érdekében, hogy egységes rendelkezések legyenek érvényben a csendes közúti járművek jóváhagyására, azok korlátozott hallhatósága tekintetében.

               (6)Ezért meg kell határozni az említett ENSZ-előírások elfogadásával kapcsolatban az Unió nevében az 1958. évi felülvizsgált megállapodás értelmében létrehozott igazgatási bizottságban, valamint a párhuzamos megállapodás értelmében létrehozott végrehajtó bizottságban képviselendő álláspontot,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A 2016. március 7–11-i időszakban az 1958. évi felülvizsgált megállapodás értelmében létrehozott igazgatási bizottságban, valamint a párhuzamos megállapodás értelmében létrehozott végrehajtó bizottságban az Unió nevében képviselendő álláspont az, hogy az e határozat mellékletében felsorolt javaslatokat meg kell szavazni.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A Tanács 1997. november 27-i 97/836/EK határozata az Európai Közösségnek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához (1958. évi felülvizsgált megállapodás) való csatlakozásáról (HL L 346., 1997.12.17., 78. o.).

                     (2)
                  A Tanács 2000. január 31-i 2000/125/EK határozata a kerekes járművekről, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodás megkötéséről („párhuzamos megállapodás”) ( HL L 35., 2000.2.10., 12. o.).

                     (3)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK irányelve a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról (keretirányelv) (HL L 263., 2007.10.9., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.2.18.
            COM(2016) 76 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának adott bizottságaiban az ENSZ 10., 34., 41., 46., 48., 50., 51., 53., 55., 60., 73., 83., 94., 107., 110., 113., 118., 125., 128., 130. és 131. számú előírásának módosításaira, valamint a csendes közúti járművek jóváhagyásáról szóló új előírásra irányuló javaslatok tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

               MELLÉKLET

                        Előírás

                        Napirendi pont

                        Napirendi pont címe

                        Dokumentumszám

                        10

                        4.9.1.

                        Javaslat a 10. számú előírás 05. módosítássorozatának 1. kiegészítésére (elektromágneses összeférhetőség)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/16

                        10

                        4.9.2.

                        Javaslat a 10. számú előírás 04. módosítássorozatának 3. kiegészítésére (elektromágneses összeférhetőség)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/17

                        34

                        4.8.1.

                        Javaslat a 34. számú előírás 03. módosítássorozatának 1. kiegészítésére (tűzveszély elleni védelem)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/8

                        41

                        4.6.1.

                        Javaslat a 41. számú előírás 04. módosítássorozatának 4. kiegészítésére (motorkerékpárok zajkibocsátása)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/3

                        46

                        4.8.2.

                        Javaslat a 46. számú előírás 04. módosítássorozatának 3. kiegészítésére (közvetett látást biztosító eszközök)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/9

                        48

                        4.9.3.

                        Javaslat a 48. számú előírás 06. módosítássorozatának 7. kiegészítésére (világító- és fényjelző berendezések beépítése)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/18

                        48

                        4.9.4.

                        Javaslat a 48. számú előírás 05. módosítássorozatának 9. kiegészítésére (világító- és fényjelző berendezések beépítése)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/19

                        48

                        4.9.5.

                        Javaslat a 48. számú előírás 04. módosítássorozatának 16. kiegészítésére (világító- és fényjelző berendezések beépítése)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/20

                        50

                        4.9.6.

                        Javaslat az 50. számú előírás eredeti módosítássorozatainak 18. kiegészítésére (mopedek és motorkerékpárok helyzetjelző, fék- és irányjelző lámpái)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/21

                        51

                        4.6.2.

                        Javaslat az 51. számú előírás 03. módosítássorozatának 1. kiegészítésére (M és N kategóriájú járművek zajkibocsátása)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/4

                        53

                        4.9.7.

                        Javaslat az 53. számú előírás 01. módosítássorozatának 18. kiegészítésére (világító- és fényjelző berendezések beépítése L3 kategóriájú járművekbe)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/22

                        53

                        4.9.8.

                        Javaslat az 53. számú előírás új 02. módosítássorozatára (világító- és fényjelző berendezések beépítése L3 kategóriájú járművekbe)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/23

                        55

                        4.7.1.

                        Javaslat az 55. számú előírás 01. módosítássorozatának 5. kiegészítésére (mechanikus kapcsolószerkezetek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/5

                        60

                        4.15.1.

                        Javaslat a 60. számú előírás 5. kiegészítésére (mopedek/motorkerékpárok kezelőszerveinek, visszajelző lámpáinak és kijelzőinek jelölése)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/27

                        73

                        4.12.1.

                        Javaslat a 73. számú előírás 01. módosítássorozatának 1. helyesbítésére (csak franciául) (oldalsó aláfutásgátlók)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/31

                        83

                        4.15.2.

                        Javaslat a 83. számú előírás 07. módosítássorozatának 2. kiegészítésére (M1 és N1 kategóriájú járművek kibocsátása)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/28

                        94

                        4.11.1

                        Javaslat a 94. számú előírás 01. módosítássorozatának 3. helyesbítésére (csak oroszul) (frontális ütközés elleni védelem)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/32

                        107

                        4.8.3.

                        Javaslat a 107. számú előírás 05. módosítássorozatának 5. kiegészítésére (városi és távolsági autóbuszok általános felépítése)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/10

                        107

                        4.8.4.

                        Javaslat a 107. számú előírás 06. módosítássorozatának 5. kiegészítésére (városi és távolsági autóbuszok általános felépítése)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/11

                        107

                        4.8.5.

                        Javaslat a 107. számú előírás 07. módosítássorozatának tervezetére (városi és távolsági autóbuszok általános felépítése)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/12

                        110

                        4.8.6.

                        Javaslat a 110. számú előírás 02. módosítássorozatára (CNG- és LNG-üzemű járművek)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/13

                        113

                        4.9.9.

                        Javaslat a 113. számú előírás 01. módosítássorozatának 6. kiegészítésére (szimmetrikus tompított fényt kibocsátó fényszórók)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/24

                        118

                        4.8.7.

                        Javaslat a 118. számú előírás 02. módosítássorozatának 2. kiegészítésére (anyagok égési tulajdonságai)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/14

                        125

                        4.8.8.

                        Javaslat a 125. számú előírás 01. módosítássorozatának 1. kiegészítésére (vezető menetirányú látómezeje)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/15

                        128

                        4.9.10.

                        Javaslat a 128. számú előírás eredeti módosítássorozatának 5. kiegészítésére (világító diódás [LED-es] fényforrások)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/25

                        130

                        4.7.2.

                        Javaslat a 130. számú előírás 1. kiegészítésére (sávelhagyásra figyelmeztető rendszer [LDWS])

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/6

                        131

                        4.7.3.

                        Javaslat a 131. számú előírás 01. módosítássorozatának 2. kiegészítésére (fejlett vészfékező rendszerek [AEBS])

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/7

                        4.13.1.

                        Javaslat a csendes közúti járművek jóváhagyásáról szóló új előírásra

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/26


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0815

Javaslat: a Tanács határozata a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról  /* COM/2006/0815 végleges - CNS 2006/0271 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 12.12.2006COM(2006) 815 végleges2006/0271 (CNS)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA 2005 óta működő új lisszaboni stratégia a kormányzás új ciklusán alapszik, és a 2008-ig érvényes iránymutatások integrált csomagját tartalmazza. Az integrált iránymutatások alapján – amelyeknek gazdasági, szociális és környezeti dimenziói is vannak – a tagállamok saját nemzeti reformprogramokat dolgoztak ki, amelyek kijelölik hároméves stratégiáikat a növekedés és foglalkoztatás érdekében.A nemzeti reformprogramokat a Bizottság az elért haladásról szóló éves jelentésben és az azt kísérő közös foglalkoztatási jelentéstervezetben értékeli, amelyet a Szerződés 128. cikke (1) bekezdésében előírt eljárás szerint fogadnak el. Az értékelés megerősíti, hogy a foglalkoztatás aránya növekszik, a munkanélküliségé pedig csökken. A termelékenység növekedésének és a foglalkoztatás minőségének szintje azonban továbbra is Európa szükségletei alatt marad. Továbbra is döntő fontosságú, hogy az európai munkaerőpiac képes legyen reagálni a globalizáció és az elöregedés kihívásaira. Ezenkívül a nemzeti reformprogramok elemzése az európai foglalkoztatási stratégia három prioritásának következő kulcsfontosságú kérdéseivel foglalkozik:-  A szakpolitika végrehajtásának legfőbb célja minél több személy foglalkoztatásba való bevonása és megtartása. Nagyobb figyelmet fordítottak a foglalkoztatás integrált, életciklus alapú megközelítésére, azonban a fiatalokra, a nőkre és az idősebb munkavállalókra vonatkozó szakpolitikákkal általában továbbra is külön foglalkoznak.-  A végrehajtási jelentés tanúsága szerint a szakpolitika végrehajtásának leggyengébb pontja a munkavállalók és vállalkozások alkalmazkodóképességének növelése. Átfogóbb megközelítésre van szükség, amely sikeresebben kombinálja a rugalmasságot és biztonságot. A rugalmas biztonság integrált megközelítésére figyelmet fordítanak ugyan, de a szakpolitikai lehetőségek szélesebb spektrumának kidolgozására van szükség ahhoz, hogy a rugalmas biztonság megközelítése valamennyi tagállamban lendületet kapjon.-  Az oktatási és képzési rendszerekben, illetve ezek munkaerőpiachoz fűződő kapcsolataiban a strukturális reformok jelentős hangsúlyt kapnak. Azonban több tagállamban van még mindig szükség egységes és átfogó stratégiák létrehozására. A képzési kezdeményezések továbbra is elsősorban a fiatalokra koncentrálnak, és a 45 év felettiek aggasztóan kis számban vesznek csak részt az egész életen át tartó tanulás folyamatában.Ezek a következtetések megerősítik az aktuális foglalkoztatási iránymutatásokban kifejezésre juttatott szakpolitikákat és reformterveket. A 128. cikk (2) bekezdésében megfogalmazott eljárási okok miatt ezek érvényességét 2007-re tanácsi határozatnak kell megerősítenie az Európai Parlamenttel, a Régiók Bizottságával, a Gazdasági és Szociális Bizottsággal és a Foglalkoztatási Bizottsággal folyatott konzultációt követően.2006/0271 (CNS)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokrólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 128. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,[1]tekintettel az Európai Parlament véleményére,[2]tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,[3]a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,tekintettel az Foglalkoztatási Bizottság véleményére,Mivel:(1) A lisszaboni stratégia 2005-ös reformjában a hangsúly a növekedésre és foglalkoztatásra helyeződött. Az európai foglalkoztatási stratégia foglalkoztatási iránymutatásait és az átfogó gazdasági iránymutatásokat integrált csomagként fogadták el[4], melyben az európai foglalkoztatási stratégia vezető szerepet kap a lisszaboni stratégia foglalkoztatási és munkaerő-piaci célkitűzéseinek megvalósításában.(2) Az Uniónak valamennyi megfelelő nemzeti és közösségi erőforrást mozgósítania kell – beleértve a kohéziós politikát is – a lisszaboni stratégia három (gazdasági, szociális és környezeti) dimenziójában, hogy jobban ki tudja használni azok szinergiáit a fenntartható fejlődés általános összefüggésében [5] .(3) A foglalkoztatási iránymutatásokat és az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokat csak háromévenként kell teljes mértékben felülvizsgálni, a közbeeső évek során 2008-ig a frissítéseket szigorúan arra kell korlátozni, hogy biztosítsák a stabilitásnak az eredményes végrehajtásukhoz szükséges mértékét.(4) Az elért haladásról szóló éves bizottsági jelentésben és a közös foglalkoztatási jelentésben foglalt, a tagállamok nemzeti reformprogramjaira vonatkozó vizsgálat jelzi, hogy a tagállamoknak továbbra is meg kell tenniük minden lehetséges erőfeszítést annak érdekében, hogy a következő kulcsfontosságú területekkel foglalkozzanak:-  minél több munkavállaló foglalkoztatásba való bevonása és megtartása, a munkaerő-kínálat növelése és a szociális védelmi rendszerek korszerűsítése,-  a munkavállalók és vállalkozások alkalmazkodóképességének erősítése, valamint-  a humán erőforrásba történő beruházás növelése jobb oktatás és képzés által.(5) Az Európai Tanács 2006. március 23-24-én tartott ülése hangsúlyozta a foglalkoztatáspolitikák központi szerepét a lisszaboni menetrend keretében, valamint a annak szükségességét, hogy az életciklus-megközelítésen belül növeljék a kulcsfontosságú kategóriákban a munkalehetőségeket. Ezzel összefüggésben jóváhagyta a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumot, amely tovább erősíti a nemek közötti egyenlőség érvényesítésének ügyét, és széleskörűen ösztönzi a nők kilátásainak és lehetőségeinek javítását.(6) A munkavállalói mobilitás akadályainak megszüntetésének – a szerződésekben kifejtetteknek megfelelően, beleértve a csatlakozási szerződést – meg kell erősítenie a belső piac működését és növekedési és foglalkoztatási potenciálját.(7) Tekintve mind a nemzeti reformprogramoknak a Bizottság általi vizsgálatát, mind pedig a tanácsi következtetéseket, most a hatékony és időben történő végrehajtásra kell koncentrálni, különös figyelmet szentelve a megállapított mennyiségi célokra – melyeket a 2005-2008-as iránymutatások határoznak meg –, összhangban az Európai Tanács következtetéseivel.(8) A tagállamoknak a közösségi támogatás – különösen az Európai Szociális Alap – programozásakor figyelembe kell venniük a foglalkoztatási iránymutatásokat.(9) Tekintettel az iránymutatási csomag integrált jellegére, a tagállamoknak teljes mértékben végre kell hajtaniuk az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatásokat,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2005. július 12-i 2005/600/EK tanácsi határozat mellékletében meghatározott, a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokat a 2007. évre fenn kell tartani és azokat a tagállamoknak foglalkoztatási politikáikban figyelembe kell venni .2. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök[…] [1] HL C ., … o.[2] HL C ., … o.[3] HL C ., … o.[4] Hl L 205., 2005.8.6., 21. o. (Foglalkoztatási iránymutatások) és 28. o. (Átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások)[5] HL L 205., 2005.8.6. (Foglalkoztatási iránymutatások), (4) preambulumbekezdés


Fontos jogi nyilatkozat

|

52004PC0810

Javaslat: a Tanács határozata a Cseh Köztársaság és Lengyelország csatlakozásának az Odera védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló egyezményben és az Elba védelmére felállított nemzetközi bizottságról szóló egyezményben való európai közösségi részvételre gyakorolt hatásának megállapításáról  /* COM/2004/0810 végleges */

	Brüsszel, 16.12.2004COM(2004) 810 véglegesJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa Cseh Köztársaság és Lengyelország csatlakozásának az Odera védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló egyezményben és az Elba védelmére felállított nemzetközi bizottságról szóló egyezményben való európai közösségi részvételre gyakorolt hatásának megállapításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁSAz új tagállamok 2004. május 1-jei csatlakozásával a határokon átnyúló, az EU-tagállamok és harmadik országok közös folyómedencéinek helyzete kétféle módon változott meg.Az egyik következmény az, hogy az EU-határok keletre tolódásával szükségessé válik az új szomszédainkkal fennálló, a határokon átnyúló folyómedencéket érintő kapcsolataink meghatározása. Ez megköveteli, hogy feltárják az Európai Közösség lehetséges részvételének megvalósíthatóságát és jellegét a kelet-európai, határokon átnyúló folyómedencékről és vízfolyásokról szóló meglévő és új nemzetközi egyezményekben.Egy további azonnali következmény az, hogy értelemszerűen megváltozott azoknak a nemzetközi folyóknak a helyzete, amelyek a kibővülés óta teljes hosszukban az EU területén belülre kerültek. Ilyen az Odera és az Elba folyómedencéje.Az Európai Közösség szerződő fele az Odera védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló egyezménynek[1] és az Elba védelmére felállított nemzetközi bizottságról szóló egyezménynek[2] (a továbbiakban: az Elba- és az Odera-egyezmény).A Közösség részvétele mindkét esetben szükséges volt, mivel a két egyezményt harmadik országokkal kötötték, és mivel az EK környezeti politikája által lefedett kérdéseket érintett. Valójában a közösségi joggal való kapcsolódás különösen szoros, és a két egyezményt széles körben elismerték mint a Vízügyi Keret irányelv (WFD) előmozdításának fontos eszközét Lengyelországban és a Cseh Köztársaságban az ezen országok EU-hoz való csatlakozási folyamatát megelőzően.Lengyelország és a Cseh Köztársaság csatlakozása napjától az Elba- és az Odera-egyezmény szerződő felei mind EU-tagállamok lettek. A körülmények ezen alapvető változása fényében ez a határozat áttekinti az Európai Közösség és e két egyezmény jogi kapcsolatának felszámolását.Az Európai Unió kibővítése a felek közti jogi kapcsolatok gyökeres hatásával járt. A csatlakozáskor lehetővé vált, hogy az alapul szolgáló politikai célkitűzéseket a belső, közösségi jogalkotás keretein belül létrehozott intézkedések által valósítsák meg. Az Odera és az Elba folyómedencéiben megvalósuló integrált vízgazdálkodást illető, Lengyelországgal és a Cseh Köztársasággal fennálló kapcsolatok a meglévő EK-vívmányokkal – egészen pontosan a Vízügyi Keret irányelvvel – való összeegyeztethetőségi kérdéssé váltak.Ebben a tekintetben fel kell idézni, hogy a Vízügyi Keret irányelv már tartalmaz olyan rendelkezéseket, amelyek alkalmazásával a nemzetközi folyók vízgyűjtőterületeire vonatkozóan az érintett tagállamok együttesen biztosítják ezt az együttműködést, továbbá e célból felhasználhatják a nemzetközi megállapodásokból származó, már meglévő struktúrákat (3. cikk (3) bekezdés).Ugyanez igaz számos, határokon átnyúló folyókat körülölelő tagállamok között létrejött különböző megállapodás esetén is (pl. a Schelde és a Meuse folyóra vonatkozó egyezmények). A jelenlegi megfigyelői státusz lehetővé teszi a megfelelő együttműködést és megkönnyíti a politikai összhangot. Mindazonáltal a Közösség nem szerződő fél a tagállamok között létrejött e megállapodásokban, mivel nincsenek bevont harmadik felek, továbbá az EK-szerződés 300. cikke értelmében a Közösség külső kompetenciájának kérdése sem merül fel. Ugyanez vonatkozik az Odera- és az Elba-egyezmény esetére a Lengyelország és a Cseh Köztársaság csatlakozására tekintettel.Összefoglalva tehát, a csatlakozás következményeképpen az egyezmény szerződő felei közötti jogi kapcsolatokban beálló alapvető változások miatt a Közösség többé nem lehet e két egyezmény szerződő fele.Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa Cseh Köztársaság és Lengyelország csatlakozásának az Odera védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló egyezményben és az Elba védelmére felállított nemzetközi bizottságról szóló egyezményben való európai közösségi részvételre gyakorolt hatásának megállapításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmányra (a továbbiakban: a csatlakozási okmány)[3] és különösen annak 57. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[4],mivel:Az Európai Közösség részvétele az Odera védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló egyezményben[5] és az Elba védelmére felállított nemzetközi bizottságról szóló egyezményben[6] (a továbbiakban: az Elba- és az Odera-egyezmény) szükséges volt, mivel a két egyezményt harmadik országokkal kötötték, és mivel az EK környezeti politikája által lefedett kérdéseket érintett.Lengyelország és a Cseh Köztársaság 2004. május 1-jei csatlakozása napjától a két egyezmény szerződő felei mind EU-tagállamok lettek. Következésképpen az ilyen egyezmények megkötéséhez szükséges közösségi jóváhagyás alapja többé nem létezik. Ezentúl a Közösség részvételére nincs többé szükség és nem is indokolt.Ráadásul az Európai Unió kibővítése a felek közötti jogi kapcsolatok gyökeres átalakulásának hatásával járt. A csatlakozáskor lehetővé válik, hogy az alapul szolgáló politikai célkitűzéseket a közösségi jogalkotás keretein belül létrehozott intézkedések által valósítsák meg.A csatlakozási okmány nem biztosított különleges rendelkezéseket erre a helyzetre, ennélfogva tehát a csatlakozási okmánynak az ilyen mulasztások korrigálását lehetővé tévő 57. cikkével összhangban el kell fogadni a szükséges intézkedéseket.Következésképpen egyértelművé kell tenni, hogy a csatlakozás napjától hatályosan a Közösség többé nem szerződő fele az egyezményeknek, továbbá hogy egyes átmeneti intézkedések meghozatalára esetleg szükség lesz.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikk1. Az Európai Közösség 2004. május 1-jei hatállyal megszüntette az Odera védelmére létrehozott nemzetközi bizottságról szóló egyezményben és az Elba védelmére felállított nemzetközi bizottságról szóló egyezményben a szerződő félként való részvételét.2. Amennyiben helyénvaló, a Bizottság a három érintett tagállammal bármely, a Közösség egyezményekben való részvételének megszüntetéséből eredő átmeneti probléma megoldásában megállapodik.2. cikkE határozatnak a Cseh Köztársaság, a Lengyel Köztársaság és a Német Szövetségi Köztársaság a címzettjei.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] A Tanács 1999. március 29-i 1999/257 határozata, HL L 100., 1999.4.15., 20. o.[2] A Tanács 1991. november 18-i 91/598 határozata, HL L 321., 1991.11.23., 24. o.[3] HL L 236., 2003.9.23.[4] HL L […]., [YYYY.MM.DD.], […]. o.[5] A Tanács 1999. március 29-i 1999/257 határozata, HL L 100., 1999.4.15., 20. o.[6] A Tanács 1991. november 18-i 91/598 határozata, HL L 321., 1991.11.23., 24. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0396

Javaslat a Tanács határozata a 2002/53/EK irányelvvel összhangban a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékében szereplő, MON 810 fajtájú, géntechnológiával módosított kukoricahibrid vetőmagjai görögországi forgalmazásának átmeneti megtiltásáról  /* COM/2005/0396 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 29.08.2005COM(2005) 396 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa 2002/53/EK irányelvvel összhangban a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékében szereplő, MON 810 fajtájú, géntechnológiával módosított kukoricahibrid vetőmagjai görögországi forgalmazásának átmeneti megtiltásáról(ELőTERJESZTő: A BIZOTTSÁG)INDOKOLÁSA mellékelt, tanácsi határozatra irányuló javaslat tervezete a 2002/53/EK irányelvvel összhangban a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékében szereplő, MON 810 fajtájú, géntechnológiával módosított kukoricahibrid vetőmagjai görögországi forgalmazásának átmeneti megtiltásáról szól.A Bizottság a 2002/53/EK irányelv 17. cikkével összhangban az Európai Unió Hivatalos Lapja C sorozatában 2004. szeptember 17-én közzétette a MON 810 géntechnológiával módosított szervezetből származó 17 genetikailag módosított kukoricaváltozat felsorolását a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzéke 22. teljes kiadásához fűzött 13. mellékletében.2005. április 7-én a görög hatóságok tájékoztatták a Bizottságot egy miniszteri rendeletről, amely az említett 17 változat vetőmagjainak forgalmazását a 2005-ös és 2006-os termesztési idény során megtiltja. A görög hatóságok egyben kérték a 2002/53/EK irányelv 18. cikkével összhangban a Bizottság felhatalmazását a nemzeti intézkedésre.A Görögország által a kérelem alátámasztására benyújtott adatok alapján úgy tűnik, hogy az említett tiltás esetére a szóban forgó irányelv 18. cikkének különleges rendelkezései közül egy sem alkalmazható, és ezért a tiltó intézkedésre nem adható felhatalmazás.Ennek tükrében 2005. július 20-án a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottsága elé terjesztettek egy bizottsági határozat-tervezet, mely szerint Görögország nem kap felhatalmazást a fent említett vetőmagok forgalmazásának megtiltására. 11 tagállam (162 szavazattal) megszavazta a tervezetet, 9 tagállam (109 szavazattal) elutasította. 4 tagállam (47 szavazattal) tartózkodott. Egy tagállam nem volt jelen.Az állandó bizottság nem adott ki véleményt. Ezért a 2002/53/EK tanácsi irányelv 23. cikke (3) bekezdése értelmében és az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkével összhangban a Bizottság köteles javaslatot benyújtani a Tanácsnak a meghozandó intézkedésekről (amely javaslatról a Tanács köteles három hónapon belül minősített többséggel döntést hozni), és tájékoztatni a Parlamentet.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa 2002/53/EK irányelvvel összhangban a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékében szereplő, MON 810 fajtájú, géntechnológiával módosított kukoricahibrid vetőmagjai görögországi forgalmazásának átmeneti megtiltásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékéről szóló, 2002. június 13-i 2002/53/EK tanácsi irányelvre[1] és különösen annak 18. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) A Bizottság a 2002/53/EK irányelv 17. cikkével összhangban az Európai Közösségek Hivatalos Lapjá nak C sorozatában 2004. szeptember 17-én közzétette a MON 810 géntechnológiával módosított szervezetből származó 17 genetikailag módosított kukoricaváltozat felsorolását a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzéke 22. teljes kiadásához fűzött 13. mellékletében[2].(2) Az irányelv 16. cikke (1) bekezdése értelmében a tagállamok biztosítják, hogy a 17. cikkben említett közzétételtől kezdődően az ezen irányelvvel vagy az ezen irányelvben kifejtetteknek megfelelő elvekkel összhangban elismert fajták vetőmagja nem áll a fajtával kapcsolatos semmiféle forgalmazási korlátozás hatálya alatt.(3) Az említett irányelv 7. cikkének (4) bekezdése szerint géntechnológiával módosított fajták csak azt követően vehetőek fel nemzeti jegyzékbe, hogy a 90/220/EGK irányelvvel összhangban forgalmazás céljára elismerték azokat. A 90/220/EGK irányelv előírja az emberi egészséget és a környezetet fenyegető kockázat felmérését.(4) A 90/220/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően a genetikailag módosított kukorica ( Zea mays L. MON 810 vonal) forgalomba hozataláról szóló, 1998. április 22-i 98/294/EK bizottsági határozat[3] előírja, hogy a termék forgalomba hozatalát jóvá kell hagyni. 1998. augusztus 3-án a francia hatóságok jóváhagyták a termék forgalomba hozatalát.(5) 2005. április 7-én a görög hatóságok tájékoztatták a Bizottságot az említett 17 változat vetőmagjainak forgalmazását a 2005-ös és 2006-os termesztési idény során megtiltó, 2005.3.3-i, 243267. számú miniszteri rendeletről. A görög hatóságok egyben kérték a 2002/53/EK irányelv 18. cikkével összhangban a Bizottság felhatalmazását a nemzeti intézkedésre.(6) A 2002/53/EK irányelv 18. cikke előírja, hogy ha megállapítást nyer, hogy a közös fajtajegyzékbe felvett valamely fajta termesztése bármely tagállamban növény-egészségügyi szempontból káros lehet más fajták vagy fajok termesztésére, illetve kockázatot jelenthet a környezetre vagy az emberi egészségre, az érintett tagállam kérelmére felhatalmazást kaphat arra, hogy megtiltsa a fajta vetőmagjának forgalmazását területének egészén vagy egy részén. Amennyiben fennáll a káros biológiai szervezetek elterjedésének közvetlen veszélye, illetve közvetlen veszélybe kerül az emberi egészség vagy a környezet, az érintett tagállam a kérelem benyújtásakor is bevezetheti a tilalmat a végleges döntés megszületéséig terjedő hatállyal.(7) A görög hatóságok a tiltó intézkedés szükségességét az értesítésben azzal indokolták, hogy a géntechnológiával módosított fajták termesztése káros hatással lehet a vidéki környezetre. Görögország nem szolgáltatott az intézkedést alátámasztó információkat, amelyeket az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz lehetett volna továbbítani a géntechnológiával módosított változatoknak a környezetre vagy az emberi egészségre gyakorolt kockázata értékelése céljából. 2005. május 4-én a Bizottság levelet küldött a görög hatóságoknak és felvilágosítást kért, különösen a vetőmagok forgalmazásának a vidéki környezetre gyakorolt lehetséges hatásáról. A görög hatóságok 2005. május 12-i levelükben azt válaszolták, hogy a 17 genetikailag módosított változat vetőmagjainak a vidéki környezetre gyakorolt káros hatása gazdasági jellegű és nem érinti a környezetet általában vagy az emberi egészséget. A válasz azt is leszögezte, hogy a görög hatóságoknak tudomásuk van arról, hogy a környezeti kockázatfelmérésről szóló közösségi jogszabályok alkalmazása során a MON 810 értékelése már megtörtént, és az a környezet és az emberi egészség szempontjából biztonságosnak találtatott.(8) Ezek alapján a 2002/53/EK irányelv 18. cikkének különleges rendelkezései közül egy sem alkalmazható erre az esetre, amikor a görög hatóságok megtiltották ezen változatok termesztését. A tiltásra így nem adható felhatalmazás.(9) A Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottsága az elnök által szabott határidőn belül nem adott ki véleményt. Az ebben a határozatban foglalt intézkedéseket ezért a 2002/53/EK irányelvvel összhangban a Tanács fogadja el.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1 . cikkA Görög Köztársaság nem kap felhatalmazást arra, hogy a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékében szereplő, genetikailag módosított MON 810 kukoricahibridek vetőmagjai forgalmazását megtiltsa.2 . cikkA Görög Köztársaság megteszi a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy legkésőbb az értesítés kézhezvételétől számított 20 nap elteltével megfeleljen e határozatnak.3 . cikkE határozat címzettje a Görög Köztársaság.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 193., 2002.7.20., 1. o. Az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 268., 2003.10.18., 1. o.) módosított irányelv.[2] HL C 232. A., 2004.9.17., 1. o.[3] HL L 131., 1998.5.5., 32. o.