               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.4.15.
            COM(2021) 178 final
            2021/0095(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) Műszaki Szakértői Bizottságának 13. ülésén a mozdonyokra és személyszállító járművekre vonatkozó egységes műszaki előírás, a teherkocsikra vonatkozó egységes műszaki előírás, valamint a vasúti rendszernek a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek általi hozzáférhetőségére vonatkozó egységes műszaki előírás módosításainak elfogadásával, a vonatösszeállításra és az útvonallal való összeegyeztethetőség ellenőrzéseire alkalmazandó egységes műszaki előírás és az infrastruktúra alrendszerre alkalmazandó egységes műszaki előírás elfogadásával, az FTA egységes műszaki előírás I. függelékében felsorolt FTA ÁME műszaki dokumentációk hivatkozásainak naprakésszé tételével, továbbá az ATMF-nek a karbantartásért felelős szervezetek tekintetében történő felülvizsgálatával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               A Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) Műszaki Szakértői Bizottságának (CTE) 13. ülésére 2021. június 22-én kerül sor Bernben. Az ülés napirendjén a következők szerepelnek:

               –a mozdonyokra és személyszállító járművekre vonatkozó egységes műszaki előírás módosítására irányuló javaslat;

               –a teherkocsikra vonatkozó egységes műszaki előírás módosítására irányuló javaslat;

               –a vasúti rendszernek a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek általi hozzáférhetőségére vonatkozó egységes műszaki előírás módosítására irányuló javaslat;

               –a vonatösszeállításra és az útvonallal való összeegyeztethetőség ellenőrzéseire alkalmazandó egységes műszaki előírás módosítására irányuló javaslat;

               –az infrastruktúra alrendszerre alkalmazandó egységes műszaki előírás módosítására irányuló javaslat;

               –az ATMF-nek a karbantartásért felelős szervezetek tekintetében történő felülvizsgálatára irányuló javaslat;

               –a fuvarozási telematikai alkalmazásokra vonatkozó (FTA) egységes műszaki előírás I. függelékében felsorolt FTA ÁME műszaki dokumentációk hivatkozásainak naprakésszé tételére irányuló javaslat.

               A CTE által elfogadandó, fentiekre vonatkozó határozatok tekintetében az Unió által képviselendő álláspontot az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése alapján tanácsi határozattal kell meghatározni.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény (COTIF)

               Az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény (a továbbiakban: COTIF) olyan nemzetközi megállapodás, amelynek mind az Unió, mind 25 uniós tagállam szerződő fele (a tagállamok közül csak Ciprus és Málta nem).

               Az Európai Unió 2011. június 16-án a 2013/103/EU tanácsi határozattal
                  1
                csatlakozott a COTIF-hoz. A szóban forgó határozat III. melléklete megállapítja az OTIF szerinti eljárásokban a Tanács, a tagállamok és a Bizottság által követendő belső szabályokat. Az említett III. melléklet 3.1. pontja szerint amennyiben a napirendi pont olyan ügyekkel foglalkozik, amelyek az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak, a Bizottság szavaz az Unió nevében.

               A COTIF 2. cikkének (1) bekezdése értelmében az OTIF célja a nemzetközi vasúti fuvarozás előmozdítása, fejlesztése és megkönnyítése minden szempontból, különösen egységes jogrendszer kialakítása révén a nemzetközi vasúti fuvarozással összefüggő egyes jogterületeken. A COTIF emellett szabályozza az OTIF működését, illetve meghatározza célkitűzéseit, hatáskörét, a szerződő államokkal fennálló kapcsolatát, valamint általában véve a tevékenységeit.

               A COTIF tehát különféle jogi és műszaki jellegű vasúti ügyekkel kapcsolatos vasúti jogszabályokat tartalmaz, amelyek két részre oszthatók: az egyik maga az egyezmény, amely az OTIF működését szabályozza, a másik pedig a nyolc függelék, amely egységes vasúti jogszabályokat határoz meg:

               –A. függelék: Nemzetközi vasúti személy- és poggyászfuvarozási szerződés (CIV)

               –B. függelék: Nemzetközi vasúti árufuvarozási szerződés(CIM)

               –C. függelék: Veszélyes áruk nemzetközi vasúti fuvarozása (RID)

               –D. függelék: Nemzetközi vasúti forgalomban engedélyezett járművekre vonatkozó szerződések (CUV)

               –E. függelék: Nemzetközi vasúti forgalomban kiépített infrastruktúra használatára vonatkozó szerződés (CUI)

               –F. függelék: Nemzetközi vasúti forgalomban történő felhasználásra szánt vasúti vagy villamosvasúti pályaépítő anyagra alkalmazandó műszaki szabványok ellenőrzésére és egységes műszaki előírások elfogadására vonatkozó egységes szabályok (APTU egységes szabályok)

               –G. függelék: Nemzetközi forgalomban használt vasúti vagy villamosvasúti pályaépítő anyagok műszaki engedélyezésére vonatkozó egységes szabályok (ATMF egységes szabályok)

               –H. függelék: Nemzetközi forgalomban részt vevő vonatok biztonságos üzemeltetésére vonatkozó egységes szabályok (EST egységes szabályok)

               A COTIF F. és G. függeléke alapján 12 egységes műszaki előírás foglalkozik a műszaki átjárhatósággal. A nemzetközi forgalomban való engedélyezés tekintetében a COTIF keretében hozott egységes műszaki előírások ugyanazt a célt szolgálják, mint az uniós átjárhatósági műszaki előírások.

               A COTIF 47 szerződő állama közül 42 – beleértve a már említett 25 uniós tagállamot – alkalmazza az F. és a G. függeléket.

               2.2.Az OTIF Műszaki Szakértői Bizottsága (CTE)

               A Műszaki Szakértői Bizottság (CTE) a COTIF 13. cikke (1) bekezdésének f) pontja értelmében jött létre. Tagsága a COTIF F. és G. függelékét (APTU és ATMF) alkalmazó OTIF-tagállamokból tevődik össze.

               A CTE hatáskörébe tartoznak a vasúti vonatkozású átjárhatósági és műszaki harmonizációs ügyek, valamint a műszaki jóváhagyási eljárások. Ez a bizottság gondozza az APTU és az ATMF függeléket és a bennük foglalt, a nemzetközi vasúti forgalomban történő felhasználásra szánt vasúti vagy villamosvasúti pályaépítő anyagokra vonatkozó egységes szabályokat, különösen az alábbiak tekintetében:

               ·járművekre és infrastruktúrára vonatkozó műszaki előírások elfogadása és szabványok ellenőrzése;

               ·a járművek megfelelőségének értékelésével kapcsolatos eljárások;

               ·a járművek karbantartásával kapcsolatos rendelkezések;

               ·a vonatok összeállításával és a járművek biztonságos használatával kapcsolatos feladatok;

               ·kockázatelemzéssel és -értékeléssel kapcsolatos rendelkezések;

               ·nyilvántartásokra vonatkozó előírások.

               A CTE jelenleg egy állandó munkacsoporttal (WG TECH) rendelkezik, amelynek feladata a bizottság határozatainak előkészítése.

               A COTIF 20. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében, illetve az F. függelék (APTU) 6. cikkének megfelelően a CTE feladata az egységes műszaki előírások elfogadása vagy módosítása. Az ATMF 15. cikke (2) bekezdésének megfelelően a CTE feladata, hogy javaslatot tegyen az ATMF-nek a karbantartásért felelős szervezetek tekintetében történő módosítására.

               2.3.Jogi aktusok CTE általi elfogadása

               Az APTU 6. cikkének megfelelően a CTE az egyezmény 16. és 20. cikkében, illetve 33. cikkének (6) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban dönt arról, hogy elfogadja-e az adott egységes műszaki előírást vagy az azt módosító rendelkezést. Az egységes műszaki előírások elfogadására vonatkozó szokványos eljárás időtartama megközelítőleg másfél év lehet.

               2.4.A CTE által a 2021. június 22-i ülésen elfogadandó tervezett jogi aktusok

               2.4.1.A mozdonyokra és személyszállító járművekre vonatkozó egységes műszaki előírás, a teherkocsikra vonatkozó egységes műszaki előírás, valamint a vasúti rendszernek a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek általi hozzáférhetőségére vonatkozó egységes műszaki előírás módosítása

               Az OTIF egységes műszaki előírásai a COTIF vasúti vagy villamosvasúti pályaépítő anyagok építésére és üzemeltetésére vonatkozó alapelveiből, célkitűzéseiből és eljárásaiból adódó műszaki leírások, amelyek átfogó célkitűzése a lehető legmagasabb fokú átjárhatóság elérése. Az OTIF-on belül kidolgozott egységes műszaki előírások ugyanazt a célt szolgálják, mint az uniós átjárhatósági műszaki előírások (ÁME-k).

               Az uniós jognak megfelelően engedélyezett járművek és az ATMF 3a. cikkének megfelelően a nemzetközi forgalomban engedélyezett járművek egyenértékűségének biztosítása érdekében továbbra is szükséges összehangolni az uniós átjárhatósági műszaki előírásokat és a COTIF egységes műszaki előírásait.

               A CTE általi elfogadásra javasolt módosítások biztosítani fogják az ATMF által meghatározott, folytatólagos és teljes egyenértékűséget az uniós és a COTIF-rendelkezések között.

               ·A mozdonyokra és személyszállító járművekre vonatkozó (LOC&PAS) egységes műszaki előírás

               Ez az egységes műszaki előírás egy adott alrendszerre vonatkozik, biztosítva az alapvető követelményeknek való megfelelést, valamint a nemzetközi vasúti forgalomban szükséges műszaki rendszerek és alkotóelemek kölcsönös átjárhatóságát. A jelenlegi LOC&PAS egységes műszaki előírás az 1302/2014/EU bizottsági rendelet (LOC&PAS ÁME)
                  2
                alapján került kidolgozásra.

               A LOC&PAS egységes műszaki előírás módosítására irányuló javaslat célja az APTU 2019. március 1-jei egységes szabályainak felülvizsgálata nyomán szükségessé vált új elemek beépítése, és az egységes műszaki előírás összehangolása az EU által az (EU) 2019/776 bizottsági végrehajtási rendelettel
                  3
                2019. május 16-án, az (EU) 2020/387 bizottsági végrehajtási rendelettel
                  4
                pedig 2020. március 9-én módosított európai uniós LOC &PAS ÁME-vel.

               Az európai uniós jognak megfelelően engedélyezett járművek és az ATMF 3a. cikkének megfelelően a nemzetközi forgalomban engedélyezett járművek folyamatos kölcsönös elismerésének biztosítása érdekében továbbra is biztosítani kell az uniós átjárhatósági műszaki előírásoknak és a COTIF egységes műszaki előírásainak az összehangolását.

               Ezen túlmenően a brexitet követően a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága nagy-britanniai hálózatára vonatkozó különleges eseteket, minthogy azok törlésre kerültek az ÁME-ból, fel kell sorolni az egységes műszaki előírásban.

               Következtetés: az Európai Unió megszavazhatja a mozdonyokra és a személyszállító járművekre vonatkozó egységes műszaki előírás OTIF által javasolt módosítását.

               ·A teherkocsikra vonatkozó (WAG) egységes műszaki előírás

               A teherkocsikra vonatkozó egységes műszaki előírás meghatározza a teherautókat szállító járművekre vonatkozó követelményeket. Ezek jelenleg egyenértékűek a 2019. május 16-i 2019/776/EU bizottsági végrehajtási rendelet által módosított WAG ÁME-vel.

               A WAG egységes műszaki előírás módosítására irányuló javaslat célja az APTU 2019. március 1-jei egységes szabályainak felülvizsgálata nyomán szükségessé vált új elemek beépítése, és az egységes műszaki előírás összehangolása az Európai Unióban zajló jogi fejleményekkel.

               Az Európai Unió közzétette a 2020. március 9-i (EU) 2020/387 bizottsági végrehajtási rendeletet, amely újra módosította a WAG ÁME-t. Ezért az egységes műszaki előírás és az ÁME közötti folyamatos egyenértékűség biztosítása érdekében a WAG egységes műszaki előírást is újra módosítani kell.

               Ezen túlmenően a brexitet követően a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága nagy-britanniai hálózatára vonatkozó különleges eseteket, minthogy azok törlésre kerültek az ÁME-ból, fel kell sorolni az egységes műszaki előírásban.

               Következtetés: az Európai Unió megszavazhatja a teherkocsikra vonatkozó egységes műszaki előírás OTIF által javasolt módosítását.

               ·A csökkent mozgásképességű személyekre vonatkozó (PRM) egységes műszaki előírás

               A PRM egységes műszaki előírás a nemzetközi forgalomban használt járművek tekintetében harmonizált követelményeket állapít meg a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek általi hozzáférhetőségre vonatkozóan. A jelenlegi PRM egységes műszaki előírás a 2014-es európai uniós PRM ÁME alapján került kidolgozásra.

               Ezt az uniós ÁME-t a 2019. május 16-i (EU) 2019/772 bizottsági végrehajtási rendelet
                  5
                módosította az eszközleltár tekintetében a hozzáférhetőség korlátainak azonosítása, a felhasználók tájékoztatása, valamint a hozzáférhetőséggel kapcsolatos előrelépés figyelemmel kísérése és értékelése tekintetében.

               Az európai uniós jognak megfelelően engedélyezett járművek és az ATMF 3a. cikkének megfelelően a nemzetközi forgalomban engedélyezett járművek folyamatos kölcsönös elismerésének biztosítása érdekében továbbra is biztosítani kell az uniós átjárhatósági műszaki előírásoknak és a COTIF egységes műszaki előírásainak az összehangolását.

               A javasolt módosítások a PRM egységes műszaki előírást összehangolják az ÁME legújabb változatával, biztosítva, hogy a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek általi hozzáférhetőségre vonatkozó szabályok a nemzetközi vasúti forgalomban használt járművek esetében továbbra is teljesen egyenértékűek legyenek az ATMF tekintetében.

               Ezen túlmenően a brexitet követően a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága nagy-britanniai hálózatára vonatkozó különleges eseteket, minthogy azok törlésre kerültek az ÁME-ból, fel kell sorolni az egységes műszaki előírásban.

               Következtetés: az Európai Unió megszavazhatja a csökkent mozgásképességű személyekre vonatkozó egységes műszaki előírás OTIF által javasolt módosítását.

               2.4.2.A vonatösszeállításra és az útvonallal való összeegyeztethetőség ellenőrzéseire, valamint az infrastruktúra alrendszerre alkalmazandó egységes műszaki előírás elfogadása

               ·A vonatösszeállításra és az útvonallal való összeegyeztethetőség ellenőrzéseire alkalmazandó (TCRC) egységes műszaki előírás

               Ez az egységes műszaki előírás részletes rendelkezéseket állapít meg a vasúti társaságoknak a nemzetközi forgalomban használt vonatok összeállításával kapcsolatos felelősségére, valamint a pályahálózat-működtetőknek a vonatok és a használni kívánt útvonalak összeegyeztethetőségének ellenőrzését érintő felelősségére vonatkozóan.

               A javasolt TCRC egységes műszaki előírás két különböző uniós jogszabály – nevezetesen a forgalmi szolgálatra és a forgalomirányításra vonatkozó átjárhatósági műszaki előírás (OPE ÁME) és a vasúti infrastruktúra-nyilvántartásra (RINF) vonatkozó előírások – néhány kiválasztott paraméterét egyesíti.

               A WAG egységes műszaki előírás és a LOC&PAS egységes műszaki előírás hivatkozásokat tartalmaz az útvonallal való összeegyeztethetőség ellenőrzéseire, amelyek során a vasúti társaságok ellenőrzik a járművek vagy vonatok valamennyi lényeges paraméterét annak biztosítása érdekében, hogy azok összeegyeztethetők legyenek azzal az útvonallal, amelyen a járműveket vagy vonatokat használni fogják. A javasolt TCRC egységes műszaki előírás rendelkezéseinek célja, hogy egyaránt felváltsák a WAG egységes műszaki előírás I. függelékét és a LOC&PAS egységes műszaki előírás K. függelékét.

               Következésképpen a TCRC egységes műszaki előírás hatálybalépésével hatályon kívül kell helyezni a WAG egységes műszaki előírás I. függelékének a Műszaki Szakértői Bizottság által 2020. szeptember 30-án – 2021. április 1-jei hatálybalépési dátummal – elfogadott változatát, valamint a 2015. január 1-jei LOC&PAS egységes műszaki előírás K. függelékét.

               Következtetés: az Európai Unió megszavazhatja a TCRC egységes műszaki előírás OTIF által javasolt módosítását.

               ·Az infrastruktúra alrendszerre alkalmazandó (INF) egységes műszaki előírás

               Ez az egységes műszaki előírás meghatározza a vasúti infrastruktúrának a járművekkel való kompatibilitás szempontjából releváns paramétereit, valamint az e paraméterek ellenőrzésére szolgáló konkrét módszereket.

               A Műszaki Szakértői Bizottság részletesen elemezte a jogalapot, és iránymutatásokat fogalmazott meg az INF egységes műszaki előírás kidolgozására vonatkozóan.

               Az INF egységes műszaki előírás, mely a TECH munkacsoport véleményét követve került megfogalmazásra, a legutóbb a 2019. május 16-i (EU) 2019/776 bizottsági végrehajtási rendelettel módosított INF ÁME-n alapul.

               Következtetés: az Európai Unió megszavazhatja az INF egységes műszaki előírás OTIF által javasolt módosítását.

               2.4.3.Az ATMF-nek a karbantartásért felelős szervezetek tekintetében történő felülvizsgálata.

               Az uniós és a COTIF-szabályok folytatólagos, az ATMF 3a. cikke (5) bekezdésében meghatározott egyenértékűségének biztosítása érdekében módosítani kell a COTIF-szabályokat.

               Az új szöveg főként arra törekszik, hogy valamennyi járműtípusra kiterjessze a tanúsítás hatályát, amely eddig csak a teherkocsik esetében vonatkozott a karbantartásért felelős szervezetek tanúsítására.

               Ennek következményeként, illetve függetlenül attól, hogy egy adott karbantartásért felelős szervezet kötelezően tanúsítandó-e, minden karbantartásért felelős szervezetnek, beleértve a külső tanúsítási szervek által nem tanúsított szervezeteket is, meg kell felelnie a javasolt egységes műszaki előírás II. mellékletében szereplő, a minimális karbantartást biztosító általános követelményeknek és szempontoknak.

               Az ATMF egységes szabályai (a COTIF G. függeléke, a továbbiakban: ATMF) általános szabályokat állapítanak meg a karbantartásért felelős szervezetekre vonatkozóan.

               A jelenlegi szövegek módosításának összefoglalóan két oka van:

               –A karbantartásért felelős szervezetek tanúsításának hatálya az ATMF új A. mellékletében foglaltak szerint túlterjed a teherkocsikon. Ennek különösen az ATMF 15. cikkében kell tükröződnie, amely jelenleg csak teherkocsik esetében írja elő a karbantartásért felelős szervezetek tanúsítását.

               –Az ATMF 3a. cikke egy már nem hatályos uniós szabályozásra hivatkozik (a 2004/49/EK irányelvet
                  6
                hatályon kívül helyezte és felváltotta az (EU) 2016/798 irányelv
                  7
               ).

               Következtetés: az Európai Unió megszavazhatja a karbantartásért felelős szervezetekre vonatkozó előírások OTIF által javasolt teljes körű felülvizsgálatát.

               2.4.4.Az FTA egységes műszaki előírás I. függelékében felsorolt FTA ÁME műszaki dokumentációk hivatkozásainak naprakésszé tétele

               Az FTA egységes műszaki előírás hivatkozik az FTA ÁME műszaki dokumentumaira
                  8
               , amelyek az Európai Unió Vasúti Ügynökségének (ERA) honlapján kerülnek közzétételre és rendszeres aktualizálásra. E hivatkozást úgy foglalták bele az egységes műszaki előírásba, hogy az informatikai rendelkezéseket a COTIF rögzíti ugyan, de az ERA gondozza. Az ilyen hivatkozások módosítása formálisan az FTA egységes műszaki előírás módosításának minősül, ezért arról a COTIF 20. cikke 1. bekezdésének b) pontjával és az APTU 6. és 8a. cikkével összhangban a Műszaki Szakértői Bizottságnak kell határozatot hoznia.

               Következésképpen az FTA egységes műszaki előírás I. függelékében említett műszaki dokumentációt módosítani kell a hibák kijavítása, a visszajelzések figyelembevétele, a technikai fejlődés követése és az EU-ban alkalmazott előírásokkal való egyenértékűség fenntartása érdekében.

               Következtetés: az Európai Unió megszavazhatja az FTA ÁME műszaki dokumentumaira tett hivatkozások OTIF által javasolt naprakésszé tételét.

               2.5.Uniós hatáskör és szavazati jog

               Az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet között létrejött, az Európai Unió COTIF-egyezményhez való csatlakozásáról szóló, a 2011. június 16-i tanácsi határozattal jóváhagyott megállapodás 6. cikke az alábbiakat mondja ki:

               „(1) Az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó ügyekre vonatkozó döntések során az Unió tagállamainak az Egyezmény szerinti szavazati jogát az Unió gyakorolja.

               (2) Az Unió és tagállamai megosztott hatáskörébe tartozó ügyekre vonatkozó döntések esetén vagy az Unió, vagy annak tagállamai szavaznak.

               (3) Az Egyezmény 26. cikkének (7) bekezdésére is figyelemmel, az Unió az Egyezmény feleinek is minősülő tagállamaival egyenlő számú szavazattal rendelkezik. Amennyiben az Unió él szavazati jogával, tagállamai nem szavazhatnak.”

               Az uniós jog alapján az Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a vasúti közlekedéssel kapcsolatos ügyekben, amennyiben a COTIF, illetve az ez alapján elfogadott jogi aktusok ezen meglévő uniós szabályok hatályát érinthetik vagy megváltoztathatják.

               A javasolt határozatok célja:

               ·a mozdonyokra és a személyszállító járművekre vonatkozó egységes műszaki előírásnak, valamint a teherkocsikra vonatkozó egységes műszaki előírásnak az (EU) 2020/387 bizottsági végrehajtási rendelettel
                  9
                való összehangolása,

               ·a vasúti rendszernek a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek általi hozzáférhetőségére vonatkozó egységes műszaki előírásnak az (EU) 2019/772 bizottsági végrehajtási rendelettel
                  10
                való összehangolása,

               ·a vonatösszeállításra és az útvonallal való összeegyeztethetőség ellenőrzéseire alkalmazandó új egységes műszaki előírásnak az (EU) 2019/773 bizottsági végrehajtási rendelettel
                  11
                összhangban történő elfogadása,

               ·az infrastruktúra alrendszerre alkalmazandó új egységes műszaki előírásnak az (EU) 2019/776 bizottsági végrehajtási rendelettel
                  12
                módosított 1299/2014/EU bizottsági rendelettel
                  13
                összhangban történő elfogadása,

               ·az ATMF-nek a karbantartásért felelős szervezetek tekintetében történő felülvizsgálatára irányuló javaslatnak az OTIF Felülvizsgálati Bizottsága elé terjesztése az (EU) 2016/798 irányelvvel
                  14
                való összehangolás érdekében,

               ·Az FTA egységes műszaki előírás I. függelékében felsorolt FTA ÁME műszaki dokumentációk hivatkozásainak
                  15
                összehangolása.

               A határozatok elfogadása egyértelműen hatással lesz az uniós szabályokra.

               Az említett határozatok elfogadása tekintetében az Unió képviseletében a Bizottság fogja gyakorolni a szavazati jogot.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A fentiekben ismertetett okokból az Uniónak meg kell szavaznia a javaslatot.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szervnek vagy részes fele-e a megállapodásnak
                  16
               .

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  17
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A CTE által elfogadandó jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok. A tervezett jogi aktusok azért bírnak joghatással, mert a COTIF egységes műszaki előírásainak az uniós átjárhatósági műszaki előírásokkal való összehangolása, illetve a karbantartásért felelős szervezetekről szóló rendeletnek és a járműnyilvántartásról szóló előírásoknak a vonatkozó uniós végrehajtási rendeletekkel való összehangolása révén módosítják az OTIF jogi keretét, és kötelező erejűek az Unióra nézve.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Alapelvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a vasúti fuvarozással kapcsolatos.

               A javasolt határozat anyagi jogalapja ezért az EUMSZ 91. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 91. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2021/0095 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) Műszaki Szakértői Bizottságának 13. ülésén a mozdonyokra és személyszállító járművekre vonatkozó egységes műszaki előírás, a teherkocsikra vonatkozó egységes műszaki előírás, valamint a vasúti rendszernek a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek általi hozzáférhetőségére vonatkozó egységes műszaki előírás módosításainak elfogadásával, a vonatösszeállításra és az útvonallal való összeegyeztethetőség ellenőrzéseire alkalmazandó egységes műszaki előírás és az infrastruktúra alrendszerre alkalmazandó egységes műszaki előírás elfogadásával, az FTA egységes műszaki előírás I. függelékében felsorolt FTA ÁME műszaki dokumentációk hivatkozásainak naprakésszé tételével, továbbá az ATMF-nek a karbantartásért felelős szervezetek tekintetében történő felülvizsgálatával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Unió a 2013/103/EU tanácsi határozattal
                  18
                összhangban csatlakozott az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezményhez (a továbbiakban: COTIF).

               (2)Ciprus és Málta kivételével valamennyi tagállam a COTIF részes fele.

               (3)A COTIF 13. cikke (1) bekezdésének f) pontja értelmében létrejött a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF) Műszaki Szakértői Bizottsága (CET).

               (4)A COTIF 20. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében és az F. függelék (APTU) 6. cikkével összhangban a Műszaki Szakértői Bizottság hatáskörébe tartozik többek között a mozdonyokra és személyszállító járművekre vonatkozó (LOC&PAS), a teherkocsikra vonatkozó (WAG), valamint a vasúti rendszernek a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek általi hozzáférhetőségére vonatkozó (PRM) egységes műszaki előírások, a fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásaira vonatkozó (FTA) egységes műszaki előírás I. függelékében említett műszaki dokumentáció, valamint a vonatösszeállításra és az útvonallal való összeegyeztethetőség ellenőrzéseire alkalmazandó egységes műszaki előírás és az infrastruktúra alrendszerre alkalmazandó egységes műszaki előírás elfogadása vagy módosítása.

               (5)Az ATMF 15. cikke (2) bekezdésének megfelelően a CTE feladata, hogy javaslatot tegyen az ATMF-nek a karbantartásért felelős szervezetek tekintetében történő felülvizsgálatára.

               (6)A Műszaki Szakértői Bizottság 2021. június 22-én tartandó 13. ülésének napirendjére tűzte a mozdonyokra és személyszállító járművekre vonatkozó egységes műszaki előírás, a teherkocsikra vonatkozó egységes műszaki előírás, valamint a vasúti rendszernek a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek általi hozzáférhetőségére vonatkozó egységes műszaki előírás módosításaival kapcsolatos, a vonatösszeállításra és az útvonallal való összeegyeztethetőség ellenőrzéseire alkalmazandó egységes műszaki előírás és az infrastruktúra alrendszerre alkalmazandó egységes műszaki előírás elfogadásával kapcsolatos, az FTA egységes műszaki előírás I. függelékében felsorolt FTA ÁME műszaki dokumentációk hivatkozásainak naprakésszé tételével kapcsolatos, továbbá az ATMF-nek a karbantartásért felelős szervezetek tekintetében történő felülvizsgálatával kapcsolatos határozatokra irányuló javaslatot.

               (7)Mivel a javasolt határozatok kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve, helyénvaló meghatározni az Unió által az OTIF Műszaki Szakértői Bizottságában és – az AMTF felülvizsgálatát érintően – Felülvizsgálati Bizottságában képviselendő álláspontot.

               (8)A szóban forgó határozatok célja a mozdonyokra és a személyszállító járművekre vonatkozó egységes műszaki előírás, a teherkocsikra vonatkozó egységes műszaki előírás, valamint a vasúti rendszernek a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek általi hozzáférhetőségére vonatkozó egységes műszaki előírás összehangolása az (EU) 2020/387 bizottsági végrehajtási rendelettel
                  19
               , illetve az (EU) 2019/772 bizottsági végrehajtási rendelettel
                  20
               , a vonatösszeállításra és az útvonallal való összeegyeztethetőség ellenőrzéseire alkalmazandó új egységes műszaki előírásnak az (EU) 2019/773 bizottsági végrehajtási rendelettel
                  21
                összhangban, és az infrastruktúra alrendszerre alkalmazandó új egységes műszaki előírásnak az (EU) 2019/776 bizottsági végrehajtási rendelettel
                  22
                módosított 1299/2014/EU bizottsági rendelettel
                  23
                összhangban történő elfogadása, valamint az ATMF-nek a karbantartásért felelős szervezetek tekintetében történő felülvizsgálatára irányuló javaslatnak az OTIF Felülvizsgálati Bizottsága elé terjesztése az (EU) 2016/798 irányelvvel
                  24
                való összehangolás érdekében.

               (9)A javasolt határozatok összhangban állnak az Unió jogrendjével és stratégiai célkitűzéseivel, mivel hozzájárulnak az OTIF jogszabályainak a megfelelő uniós rendelkezésekkel való összehangolásához, ezért az Unió általi támogatásuk indokolt,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az 1980. május 9-i Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezmény alapján létrehozott Műszaki Szakértői Bizottság 13. ülésén a mozdonyokra és személyszállító járművekre vonatkozó egységes műszaki előírás, a teherkocsikra vonatkozó egységes műszaki előírás, valamint a vasúti rendszernek a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek általi hozzáférhetőségére vonatkozó egységes műszaki előírás módosításaival, a vonatösszeállításra és az útvonallal való összeegyeztethetőség ellenőrzéseire alkalmazandó egységes műszaki előírás és az infrastruktúra alrendszerre alkalmazandó egységes műszaki előírás elfogadásával, az FTA egységes műszaki előírás I. függelékében felsorolt FTA ÁME műszaki dokumentációk hivatkozásainak naprakésszé tételével, továbbá az ATMF-nek a karbantartásért felelős szervezetek tekintetében történő felülvizsgálatával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont a következő:

               1.Meg kell szavazni a mozdonyokra és személyszállító járművekre vonatkozó egységes műszaki előírás CTE által javasolt – a Műszaki Szakértői Bizottságnak a TECH-20041-CTE13-UTP LOC PAS mellékletéről szóló és a TECH-20041 LOC PAS határozatról szóló munkadokumentuma szerinti – módosításait;

               2.Meg kell szavazni a teherkocsikra vonatkozó egységes műszaki előírás CTE által javasolt – a Műszaki Szakértői Bizottságnak a TECH-20042-CTE13 WAG módosítástervezetről és a TECH-20042 WAG határozatról szóló munkadokumentuma szerinti – módosításait;

               3.Meg kell szavazni a vasúti rendszernek a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek általi hozzáférhetőségére vonatkozó egységes műszaki előírás CTE által javasolt – a Műszaki Szakértői Bizottságnak a TECH-20043-CTE UTP PRM módosítástervezetről és a TECH-20043 PRM határozatról szóló munkadokumentuma szerinti – módosításait;

               4.Meg kell szavazni a vonatösszeállításra és az útvonallal való összeegyeztethetőség ellenőrzéseire alkalmazandó egységes műszaki előírás CTE által javasolt – a Műszaki Szakértői Bizottságnak a TECH-20039 UTP TCRC és a TECH-20039 TCRC határozatról szóló munkadokumentuma szerinti – elfogadását;

               5.Meg kell szavazni az infrastruktúra alrendszerre alkalmazandó egységes műszaki előírás CTE által javasolt – a Műszaki Szakértői Bizottságnak a TECH-20040-UTP INF tervezetről és a TECH-20040 INF határozatról szóló munkadokumentuma szerinti – elfogadását;

               6.Meg kell szavazni az FTA egységes műszaki előírás I. függelékében felsorolt FTA ÁME műszaki dokumentációk hivatkozásainak CTE által javasolt – a Műszaki Szakértői Bizottságnak a TECH-21009-CTE UTP TAF határozatról szóló munkadokumentuma szerinti – naprakésszé tételét;

               7.Meg kell szavazni az ATMF-nek a karbantartásért felelős szervezetek tekintetében történő – a Műszaki Szakértői Bizottságnak a TECH-20045 ATMF határozatról szóló munkadokumentuma szerinti – felülvizsgálatát.

               2. cikk

               A Műszaki Szakértői Bizottság határozatait az elfogadásukat követően – hatálybalépésük napját megjelölve – ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 2013/103/EU határozata (2011. június 16.) az Európai Uniónak az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet közötti megállapodás aláírásáról és megkötéséről (HL L 51., 2013.2.23., 1. o.).

                     (2)

                        A Bizottság 1302/2014/EU rendelete (2014. november 18.) az Európai Unió vasúti rendszerének „járművek – mozdonyok és személyszállító járművek” alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásról (HL L 356., 2014.12.12., 228. o.).

                     (3)

                        A Bizottság (EU) 2019/776 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) a 321/2013/EU, az 1299/2014/EU, az 1301/2014/EU, az 1302/2014/EU, az 1303/2014/EU és az (EU) 2016/919 bizottsági rendeletnek, valamint a 2011/665/EU bizottsági végrehajtási határozatnak az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel való összehangolása tekintetében történő módosításáról, valamint az (EU) 2017/1474 felhatalmazáson alapuló bizottsági határozat konkrét célkitűzéseinek végrehajtásáról (HL L 139I., 2019.5.27., 108. o.).

                     (4)

                        A Bizottság (EU) 2020/387 végrehajtási rendelete (2020. március 9.) a 321/2013/EU, az 1302/2014/EU és az (EU) 2016/919 rendeletnek a felhasználási terület kiterjesztése és az átmeneti időszakok tekintetében történő módosításáról (HL L 73., 2020.3.10., 6. o.).

                     (5)

                        Bizottság (EU) 2019/772 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) az 1300/2014/EU rendeletnek az eszközleltár tekintetében a hozzáférhetőség korlátainak azonosítása, a felhasználók tájékoztatása, valamint a hozzáférhetőséggel kapcsolatos előrelépés figyelemmel kísérése és értékelése céljából történő módosításáról (HL 139I, 2019.5.27., 1. o.).

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2004/49/EK irányelve (2004. április 29.) a közösségi vasutak biztonságáról, valamint a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv és a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról (vasútbiztonsági irányelv).

                     (7)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/798 irányelve (2016. május 11.) a vasútbiztonságról (HL L 138., 2016.5.26., 102. o.).

                     (8)

                        A Bizottság (EU) 2019/778 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) az 1305/2014/EU rendeletnek a változáskezelés tekintetében történő módosításáról (HL L 139I., 2019.5.27., 356. o.).

                     (9)

                        A Bizottság (EU) 2020/387 végrehajtási rendelete (2020. március 9.) a 321/2013/EU, az 1302/2014/EU és az (EU) 2016/919 rendeletnek a felhasználási terület kiterjesztése és az átmeneti időszakok tekintetében történő módosításáról (HL L 73., 2020.3.10., 6. o.).

                     (10)

                        Bizottság (EU) 2019/772 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) az 1300/2014/EU rendeletnek az eszközleltár tekintetében a hozzáférhetőség korlátainak azonosítása, a felhasználók tájékoztatása, valamint a hozzáférhetőséggel kapcsolatos előrelépés figyelemmel kísérése és értékelése céljából történő módosításáról (HL 139I, 2019.5.27., 1. o.).

                     (11)

                        A Bizottság (EU) 2019/773 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) az Európai Unió vasúti rendszerének forgalomüzemeltetés és -irányítás alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról és a 2012/757/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 139I., 2019.5.27., 5. o.).

                     (12)

                        A Bizottság (EU) 2019/776 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) a 321/2013/EU, az 1299/2014/EU, az 1301/2014/EU, az 1302/2014/EU, az 1303/2014/EU és az (EU) 2016/919 bizottsági rendeletnek, valamint a 2011/665/EU bizottsági végrehajtási határozatnak az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel való összehangolása tekintetében történő módosításáról, valamint az (EU) 2017/1474 felhatalmazáson alapuló bizottsági határozat konkrét célkitűzéseinek végrehajtásáról (HL L 139I., 2019.5.27., 108. o.).

                     (13)

                        A Bizottság 1299/2014/EU rendelete (2014. november 18.) az Európai Unió vasúti rendszerének infrastruktúra alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról (HL L 356., 2014.12.12., 1. o.).

                     (14)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/798 irányelve (2016. május 11.) a vasútbiztonságról (HL L 138., 2016.5.26., 102. o.).

                     (15)

                        A Bizottság (EU) 2019/778 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) az 1305/2014/EU rendeletnek a változáskezelés tekintetében történő módosításáról (HL L 139I., 2019.5.27., 356. o.).

                     (16)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (17)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (18)

                        A Tanács 2013/103/EU határozata (2011. június 16.) az Európai Uniónak az 1999. június 3-i vilniusi jegyzőkönyvvel módosított, 1980. május 9-i Nemzetközi Vasúti Fuvarozási Egyezményhez (COTIF) való csatlakozásáról szóló, az Európai Unió és a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet közötti megállapodás aláírásáról és megkötéséről (HL L 51., 2013.2.23., 1. o.).

                     (19)

                        A Bizottság (EU) 2020/387 végrehajtási rendelete (2020. március 9.) a 321/2013/EU, az 1302/2014/EU és az (EU) 2016/919 rendeletnek a felhasználási terület kiterjesztése és az átmeneti időszakok tekintetében történő módosításáról (HL L 73., 2020.3.10., 6. o.).

                     (20)

                        Bizottság (EU) 2019/772 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) az 1300/2014/EU rendeletnek az eszközleltár tekintetében a hozzáférhetőség korlátainak azonosítása, a felhasználók tájékoztatása, valamint a hozzáférhetőséggel kapcsolatos előrelépés figyelemmel kísérése és értékelése céljából történő módosításáról (HL 139I , 2019.5.27., 1. o.).

                     (21)

                        A Bizottság (EU) 2019/773 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) az Európai Unió vasúti rendszerének forgalomüzemeltetés és -irányítás alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról és a 2012/757/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 139I., 2019.5.27., 5. o.).

                     (22)

                        A Bizottság (EU) 2019/776 végrehajtási rendelete (2019. május 16.) a 321/2013/EU, az 1299/2014/EU, az 1301/2014/EU, az 1302/2014/EU, az 1303/2014/EU és az (EU) 2016/919 bizottsági rendeletnek, valamint a 2011/665/EU bizottsági végrehajtási határozatnak az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel való összehangolása tekintetében történő módosításáról, valamint az (EU) 2017/1474 felhatalmazáson alapuló bizottsági határozat konkrét célkitűzéseinek végrehajtásáról (HL L 139I., 2019.5.27., 108. o.).

                     (23)

                        A Bizottság 1299/2014/EU rendelete (2014. november 18.) az Európai Unió vasúti rendszerének infrastruktúra alrendszerére vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokról (HL L 356., 2014.12.12., 1. o.).

                     (24)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/798 irányelve (2016. május 11.) a vasútbiztonságról (HL L 138., 2016.5.26., 102. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.4.20.
            COM(2021) 194 final
            2021/0100(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és növényvédő szerek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló Rotterdami Egyezmény III. mellékletének módosításai tekintetében a Felek Konferenciáján képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és peszticidek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló Rotterdami Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) 2004. február 24-én hatályba lépett. Az egyezményt a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és növényvédő szerek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló rotterdami egyezménynek az Európai Közösség nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat (2006/730/EK, visszamenőleges hatállyal 2002. december 19-től)
                     1
                   hagyta jóvá, és az 2004. február 24-én hatályba lépett az Európai Közösségben. Az egyezmény célja, hogy – az emberi egészség és a környezet lehetséges káros hatásokkal szembeni védelme, valamint az egyes veszélyes vegyi anyagok környezetvédelmi szempontból megfelelő felhasználásához való hozzájárulás érdekében – előmozdítsa az érintett vegyi anyagok nemzetközi kereskedelmében a felek közötti felelősségmegosztást és együttműködési törekvéseket. Az egyezmény keretet biztosít az egyes vegyi anyagok jellemzőivel kapcsolatos információcseréhez, a behozatalukra és kivitelükre vonatkozó nemzeti döntéshozatali folyamathoz, valamint e határozatoknak a részes felekhez való eljuttatásához.

                  A 2012. július 4-i 649/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                     2
                   végrehajtja az uniós jogban az egyezményben foglalt kötelezettségvállalásokat.

                  Az egyezmény 18. cikke értelmében a Rotterdami Egyezmény irányító szerve a Felek Konferenciája. A testület általában kétévente ülésezik az egyezmény végrehajtásának nyomon követése céljából. Feladata ezenkívül a Vegyianyag-felülvizsgáló Bizottság által megvitatásra elé terjesztett vegyi anyagok felülvizsgálata.

                  Az egyezmény 5. cikkének (1) bekezdésével összhangban a feleknek értesítést kell küldeniük a vegyi anyagok használatának nemzeti szintű betiltása vagy szigorú korlátozása érdekében hozott, közvetlenül alkalmazandó jogszabályokról. Azt követően, hogy a Titkárság két különböző PIC-régióhoz tartozó két Féltől kapott két ilyen értesítést ugyanarra a vegyi anyagra vonatkozóan, ezeket az értesítéseket a Vegyianyag-felülvizsgáló Bizottság elé kell terjeszteni. A Vegyianyag-felülvizsgáló Bizottság felülvizsgálja ezeket az értesítéseket az egyezmény II. mellékletében megállapított kritériumok alapján. A felülvizsgálat eredménye alapján a Vegyianyag-felülvizsgáló Bizottság javasolta az acetoklórnak, a karboszulfánnak, a krizotil-azbesztnek, a dekabróm-difenil-éternek, a fentionnak (igen kis mennyiségű anyagot tartalmazó készítmények 640 g/l vagy annál nagyobb hatóanyag-tartalommal), a parakvát-dikloridot 276 g/l vagy annál nagyobb koncentrációban – ami 200 g/l vagy annál nagyobb parakvátion-koncentrációnak felel meg – tartalmazó folyékony készítményeknek (emulgeálható koncentrátumok és oldható koncentrátumok), valamint a perfluoroktánsavnak (PFOA), a sóinak és a PFOA-rokon vegyületeknek az egyezmény III. mellékletébe történő felvételét, mivel valamennyi kritérium teljesült. A mellékletek módosításainak elfogadására szolgáló eljárásáról az egyezmény 22. cikke rendelkezik.

                  Az Egyezmény 23. cikkének megfelelően a felek egy-egy szavazattal rendelkeznek. A regionális gazdasági integrációs szervezetek – mint amilyen az EU is – azonban az egyezményben részes tagállamaik számával egyenlő számú szavazattal rendelkeznek.

                  A 10. rendes ülésen a Felek Konferenciája fontolóra veszi az acetoklór, a karboszulfán, a krizotil-azbeszt, a dekabróm-difenil-éter, a fention (igen kis mennyiségű anyagot tartalmazó készítmények 640 g/l vagy annál nagyobb hatóanyag-tartalommal), a parakvát-dikloridot 276 g/l vagy annál nagyobb koncentrációban – ami 200 g/l vagy annál nagyobb parakvátion-koncentrációnak felel meg – tartalmazó folyékony készítményeknek (emulgeálható koncentrátumok és oldható koncentrátumok), valamint a perfluoroktánsavnak (PFOA), a sóinak és a PFOA-rokon vegyületeknek az egyezmény III. mellékletébe történő felvételéről szóló határozatok elfogadását.

                  A III. mellékletbe való felvétel következtében – nemzetközi kereskedelemben való részvételük esetén – az érintett vegyi anyagokra is kiterjed az egyezmény szerinti előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárás. Ez megköveteli a Felektől, hogy behozatali válaszaikat nyújtsák be a Titkársághoz annak érdekében, hogy a Titkárság ezeket a behozatali válaszokat valamennyi Fél rendelkezésére bocsáthassa. Az exportáló feleknek e vegyi anyagok kivitelekor tiszteletben kell tartaniuk a behozatali válaszokat.

                  Az egyezmény 22. cikke (5) bekezdése c) pontjának megfelelően a tervezett jogi aktusok kötelezőek lesznek a felekre nézve. Az említett cikk így rendelkezik: „A III. melléklet módosítására vonatkozó döntést a Letéteményes haladéktalanul közli a Felekkel. A módosítás a döntésben meghatározott időpontban lép hatályba valamennyi Fél tekintetében.”

                  Az acetoklór, a karboszulfán, a krizotil-azbeszt, a dekabróm-difenil-éter, a fention (igen kis mennyiségű anyagot tartalmazó készítmények 640 g/l vagy annál nagyobb hatóanyag-tartalommal), valamint a parakvát-dikloridot 276 g/l vagy annál nagyobb koncentrációban – ami 200 g/l vagy annál nagyobb parakvátion-koncentrációnak felel meg – tartalmazó folyékony készítményeknek (emulgeálható koncentrátumok és oldható koncentrátumok) a használata az Unióban a vonatkozó jogszabályok értelmében tilos. A dekabróm-difenil-éter és a perfluoroktánsav (PFOA), annak sói és a PFOA-rokon vegyületek használatát a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló (EU) 2019/1021 rendelet
                     3
                   korlátozza, mivel mindkét vegyi anyag a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény hatálya alá tartozik.

                  E javaslat tárgya az Unió által a Rotterdami Egyezmény feleinek konferenciáján az egyezmény III. mellékletének az acetoklór, a karboszulfán, a krizotil-azbeszt, a dekabróm-difenil-éter, a fention (igen kis mennyiségű anyagot tartalmazó készítmények 640 g/l vagy annál nagyobb hatóanyag-tartalommal), a parakvát-dikloridot 276 g/l vagy annál nagyobb koncentrációban – ami 200 g/l vagy annál nagyobb parakvátion-koncentrációnak felel meg – tartalmazó folyékony készítményeknek (emulgeálható koncentrátumok és oldható koncentrátumok), valamint a perfluoroktánsavnak (PFOA), a sóinak és a PFOA-rokon vegyületeknek a felvétele céljából történő módosítására vonatkozó határozatok tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A javaslat összhangban van a Rotterdami Egyezményt az Unióban végrehajtó 649/2012/EU rendelettel, és hozzájárul annak céljaihoz. Teljes mértékben összhangban áll az egyezmény azon célkitűzésével, hogy – az emberi egészség és a környezet lehetséges káros hatásokkal szembeni védelme, valamint az egyes veszélyes vegyi anyagok környezetvédelmi szempontból megfelelő felhasználásához való hozzájárulás érdekében – előmozdítsa az érintett vegyi anyagok nemzetközi kereskedelmében a felek közötti felelősségmegosztást és együttműködési törekvéseket.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A javaslat összhangban van az 1107/2009/EK rendelettel, az 528/2012/EU rendelettel és az 1907/2006/EK rendelettel, mivel nem érinti a vegyi anyagok Európai Unióban történő forgalomba hozatalára vonatkozó döntéseket.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A javasolt tanácsi határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése, amely az Európai Unió nemzetközi megállapodással – ebben az esetben a Rotterdami Egyezménnyel – kapcsolatos álláspontját meghatározó aktus megfelelő alapja.

                  Az anyagi jogalap az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése, mivel a Rotterdami Egyezmény keretében elfogadott intézkedések túlnyomórészt környezetvédelmi célt szolgálnak (azaz az emberi egészség és a környezet védelmét bizonyos veszélyes vegyi anyagok és növényvédő szerek nemzetközi kereskedelmének ellenőrzése révén).

                  Következésképpen a javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Az emberi egészségnek és a környezetnek az egyes veszélyes vegyi anyagok lehetséges káros hatásaitól való védelme és azok környezetkímélő használatához való hozzájárulás globális probléma, és a Rotterdami Egyezményt az Unióban a 649/2012/EU rendelet hajtja végre. Mivel az Unió az egyezmény részes fele, helyénvaló, hogy az Unió részt vegyen a Felek Konferenciájának döntéshozatalában.

               •Arányosság

                  Az emberi egészségnek és a környezetnek az egyes veszélyes vegyi anyagok esetleges káros hatásaitól való védelme és azok környezetvédelmi szempontból megfelelő használatához való hozzájárulás globális probléma, amely globális erőfeszítést igényel. Az acetoklór, a karboszulfán, a krizotil-azbeszt, a dekabróm-difenil-éter, a fention (igen kis mennyiségű anyagot tartalmazó készítmények 640 g/l vagy annál nagyobb hatóanyag-tartalommal), a parakvát-dikloridot 276 g/l vagy annál nagyobb koncentrációban – ami 200 g/l vagy annál nagyobb parakvátion-koncentrációnak felel meg – tartalmazó folyékony készítményeknek (emulgeálható koncentrátumok és oldható koncentrátumok), valamint a perfluoroktánsavnak (PFOA), a sóinak és a PFOA-rokon vegyületeknek a III. mellékletbe történő felvételére az Egyezmény értelmében felállított Vegyianyag-felülvizsgáló Bizottság ajánlást tett, mivel megállapítást nyert, hogy az említett vegyi anyagok megfelelnek az egyezmény II. melléklete szerinti kritériumoknak. Ezért arányos támogatni e vegyi anyagoknak az egyezmény III. mellékletébe történő felvételét annak biztosítása érdekében, hogy globális szinten megfelelő intézkedésekre kerüljön sor.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Konzultáció az érdekelt felekkel

                  Az érdekelt felekkel folytatott rendszeres konzultációra nem került sor, mivel a határozat nem jár következményekkel az Európai Unióban működő érdekelt felekre nézve, azzal a kivétellel, hogy e vegyi anyagok kivitelekor bizonyos szabályokat kell követni. Az e vegyi anyagokra vonatkozó bejelentéseknek az Egyezmény értelmében felállított Vegyianyag-felülvizsgáló Bizottság által végzett felülvizsgálata során azonban konzultáltak az érdekelt felekkel, és észrevételeiket figyelembe vették.

               •Hatásvizsgálat

                  Hatásvizsgálatra nem került sor, mivel az egyezmény alapján esetlegesen elfogadandó határozatok semmilyen hatással nem lesznek e vegyi anyagok Európai Unión belüli felhasználására.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  A javaslat csekély hatással lehet a kereskedelmi tevékenységre, mivel a vegyi anyagok nincsenek kereskedelmi forgalomban az Unióban, de exportra gyárthatók, ezért nem mentesítik a mikrovállalkozásokat, és a javaslat nem tartalmaz különös szabályokat a kkv-kra vonatkozóan. A javaslat csekély hatással lehet az EU ágazati versenyképességére vagy az Unió és harmadik országok közötti kereskedelemre, mivel e vegyi anyagok nemzetközi kereskedelme során bizonyos szabályokat kell követni.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Nem szükséges végrehajtási terv, nyomon követés, értékelés vagy jelentéstétel.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A javaslat felhatalmazza a Bizottságot, hogy a Rotterdami Egyezmény feleinek konferenciáján az Európai Unió nevében támogassa az acetoklórnak, a karboszulfánnak, a krizotil-azbesztnek, a dekabróm-difenil-éternek, a fentionnak (igen kis mennyiségű anyagot tartalmazó készítmények 640 g/l vagy annál nagyobb hatóanyag-tartalommal), a parakvát-dikloridot 276 g/l vagy annál nagyobb koncentrációban – ami 200 g/l vagy annál nagyobb parakvátion-koncentrációnak felel meg – tartalmazó folyékony készítményeknek (emulgeálható koncentrátumok és oldható koncentrátumok), valamint a perfluoroktánsavnak (PFOA), a sóinak és a PFOA-rokon vegyületeknek a felvételét.

               2021/0100 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és növényvédő szerek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló Rotterdami Egyezmény III. mellékletének módosításai tekintetében a Felek Konferenciáján képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és peszticidek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló Rotterdami Egyezményt (a továbbiakban: az egyezmény) az Unió a 2006/730/EK tanácsi határozat
                  4
                révén megkötötte, és az egyezmény 2004. február 24-én hatályba lépett.

               (2)A Rotterdami Egyezményt a 2012 július 4-i 649/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hajtotta végre az uniós jogban
                  5
               .

               (3)Az Egyezmény 7. cikke értelmében a Felek Konferenciája határoz arról, hogy felveszi-e a vegyi anyagokat a III. mellékletbe.

               (4)A Rotterdami Egyezmény felei konferenciájának tizedik ülése határozatokat tervez elfogadni további vegyi anyagoknak a III. mellékletbe történő felvételéről.

               (5)Helyénvaló meghatározni az Unió által a Felek Konferenciáján képviselendő álláspontot, mivel annak határozatai kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve.

               (6)Annak biztosítása érdekében, hogy az importáló országok részesülhessenek a Rotterdami Egyezmény nyújtotta védelemben, és miután az egyezményben meghatározott összes mérvadó kritérium teljesült, szükséges és indokolt támogatni a Rotterdami Egyezmény egyik kisegítő testülete, a Vegyianyag-felülvizsgáló Bizottság ajánlását a következő anyagoknak a Rotterdami Egyezmény III. mellékletébe történő felvételéről: acetoklór, karboszulfán, krizotil-azbeszt, dekabróm-difenil-éter, fention (igen kis mennyiségű anyagot tartalmazó készítmények 640 g/l vagy annál nagyobb hatóanyag-tartalommal), a parakvát-dikloridot 276 g/l vagy annál nagyobb koncentrációban – ami 200 g/l vagy annál nagyobb parakvátion-koncentrációnak felel meg – tartalmazó folyékony készítmények (emulgeálható koncentrátumok és oldható koncentrátumok), valamint a perfluoroktánsav (PFOA), a sói és a PFOA-rokon vegyületek. Ezen vegyi anyagok használata a 649/2012/EU rendelet értelmében már most is tilalom vagy szigorú korlátozás alá esik az Unióban, következésképpen olyan kiviteli előírások vonatkoznak a legtöbbjükre, amelyek túlmutatnak a Rotterdami Egyezményben előírt követelményeken,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Rotterdami Egyezmény felei konferenciájának kilencedik ülésén az Európai Unió által képviselendő álláspont az, hogy az Unió támogatja a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és növényvédő szerek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló Rotterdami Egyezmény III. mellékletének azon módosításait, amelyek a következő anyagok felvételére irányulnak: acetoklór, karboszulfán, krizotil-azbeszt, dekabróm-difenil-éter, fention (igen kis mennyiségű anyagot tartalmazó készítmények 640 g/l vagy annál nagyobb hatóanyag-tartalommal), hexabróm-ciklododekán, forát és a parakvát-dikloridot 276 g/l vagy annál nagyobb koncentrációban – ami 200 g/l vagy annál nagyobb parakvátion-koncentrációnak felel meg – tartalmazó folyékony készítmények (emulgeálható koncentrátumok és oldható koncentrátumok), valamint a perfluoroktánsav (PFOA), a sói és a PFOA-rokon vegyületek.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 2006/730/EK határozata (2006. szeptember 25.) a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és növényvédő szerek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló rotterdami egyezménynek az Európai Közösség részéről történő megkötéséről (HL L 299., 2006.10.28., 23. o.).

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 649/2012/EU rendelete (2012. július 4.) a veszélyes vegyi anyagok kiviteléről és behozataláról (HL L 201., 2012.7.27., 60. o.).

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1021 rendelete (2019. június 20.) a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról (HL L 169., 2019.6.25., 45. o.).

                     (4)

                        A Tanács 2006/730/EK határozata (2006. szeptember 25.) a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és növényvédő szerek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló rotterdami egyezménynek az Európai Közösség részéről történő megkötéséről (HL L 299., 2006.10.28., 23. o.).

                     (5)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 649/2012/EU rendelete (2012. július 4.) a veszélyes vegyi anyagok kiviteléről és behozataláról (HL L 201., 2012.7.27., 60. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.6.30.
            COM(2021) 352 final
            2021/0173(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az Észak-atlanti áramlat és az Evlanov-fenékhegy NACES védett tengeri területe kijelöléséről szóló határozatnak és az említett területtel való gazdálkodásról szóló ajánlásnak az Atlanti-óceán északkeleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény keretében tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Északkelet-atlanti Tengerikörnyezet-védelmi Bizottságban az Észak-atlanti áramlat és Evlanov-fenékhegy NACES védett tengeri területe kijelöléséről szóló határozatnak és az említett területtel való gazdálkodásról szóló ajánlásnak az Atlanti-óceán északkeleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: OSPAR-egyezmény) keretében tervezett elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az OSPAR-egyezmény

               Az OSPAR-egyezmény célja az északkelet-atlanti tengeri területnek az emberi tevékenységek káros hatásaival szembeni védelme az emberi egészség megóvása és a tengeri ökológiai rendszer megőrzése, illetve, amennyiben ez lehetséges, a káros hatásokat szenvedett tengeri területek helyreállítása érdekében. Az egyezménynek 16 részes fele van: Belgium, Dánia, az Egyesült Királyság, az EU
                  1
               , Finnország, Franciaország, Hollandia, Írország, Izland, Luxemburg, Németország, Norvégia, Portugália, Spanyolország, Svájc és Svédország. Az egyezményt 1992. szeptember 22-én nyitották meg aláírásra az Oslói és Párizsi Bizottságok miniszteri ülésén Párizsban, és 1998. március 25-én lépett hatályba.

               2.2.Az OSPAR-bizottság

               Az egyezmény 10. cikke szerint létrehozott OSPAR-bizottság az egyes részes felek képviselőiből áll, rendszeres időközönként és különleges körülmények miatt bármikor ülésezik. Feladatai közé tartozik az egyezmény végrehajtásának felügyelete, valamint a tengeri terület állapotának, az elfogadott intézkedések hatékonyságának, a prioritásoknak és az esetleges kiegészítő vagy eltérő intézkedések szükségességének a felülvizsgálata.

               Az egyezmény 20. cikke értelmében minden részes fél egy szavazattal rendelkezik a bizottságban. Az EU annyi szavazattal van felruházva, ahány tagállama részes fele az egyezménynek. Az EU nem szavaz abban az esetben, ha tagállamai gyakorolják saját szavazati jogukat, és fordítva.

               Az egyezmény 15. cikkének (3) bekezdése szerint a bizottság a részes felek egyhangú szavazatával fogadja el az egyezmény módosításait.

               2.3.Az OSPAR-bizottság tervezett jogi aktusai

               2021. október 1-jén tartandó éves miniszteri ülésén az OSPAR-bizottság határozatot készül elfogadni a NACES védett tengeri területének kijelölésével kapcsolatban, valamint egy ajánlás elfogadását tervezi az említett területtel való gazdálkodásról (a továbbiakban: tervezett jogi aktusok).

               A területkijelölésről szóló tervezett OSPAR-határozat a terület határait jelölő földrajzi koordináták (földrajzi szélesség/hosszúság) megadásával létrehozza a NACES védett tengeri területét. A NACES védett tengeri területével való gazdálkodásról szóló tervezett OSPAR-ajánlás célja, hogy iránymutatást nyújtson az OSPAR szerződő feleinek a tengeri madarak és az ökoszisztémák – többek között azok biológiai sokféleségének – védelmére és megőrzésére irányuló intézkedések, valamint olyan folyamatok elfogadásában, amelyek az ezen ajánlás mellékletében meghatározott általános és konkrét állományvédelmi célkitűzésekkel összhangban támogatják e populációkat.

               A fentieket alátámasztó tudományos elemzéseket – amelyek annak felmérésére készültek, hogy mennyire fontos ez a terület a tengeri madarak táplálékszerző helyeként –, egy 2020 decemberében közzétett átfogó dokumentum
                  2
                tartalmazza. Kijelölése esetén a javasolt védett tengeri terület 600 000 km²-es kiterjedésével (franciaországnyi méretű terület) az OSPAR-hálózat legnagyobb védett tengeri területe lenne, és az OSPAR-egyezmény hatálya alá tartozó tengeri területen belül a nemzeti joghatóságon kívül eső területen a nyolcadik közösen kijelölt védett tengeri területté válna.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Több alkalommal is elismerték a tengeri biológiai sokféleség és ökoszisztémák védelmének szükségességét, többek között a nemzeti joghatóságon kívül eső tengeri területeket illetően. „A 2030-ig tartó időszakra szóló uniós biodiverzitási stratégia: Hozzuk vissza a természetet az életünkbe!” című bizottsági közleményről szóló, 2020 októberében elfogadott következtetéseiben a Tanács a Biológiai Sokféleség Egyezmény részes feleinek 15. konferenciáján ambiciózus vállalásokat szorgalmaz, valamint üdvözli azt a célkitűzést, amely szerint az EU tengeri területeinek legalább 30 %-át védelem – ennek egyharmadát, azaz az EU tengervizeinek 10 %-át pedig szigorú védelem – alá kell helyezni. Következtetéseiben a Tanács azt is kiemeli, hogy ez olyan célkitűzés, amelyet a tagállamoknak közösen kell elérniük, valamint elismeri, hogy sürgősen fokozni kell az erőfeszítéseket az összes védett terület tekintetében a velük való hatékony gazdálkodás biztosítása, egyértelmű természetvédelmi célkitűzések és intézkedések meghatározása, valamint azok megfelelő nyomon követése és megerősítése érdekében. Hangsúlyozza továbbá annak fontosságát, hogy fontos szinergiákra és kölcsönös előnyökre törekedni a biológiai sokféleséggel kapcsolatos multilaterális környezetvédelmi megállapodásokkal, például az OSPAR-ral, valamint a biológiai sokféleséggel kapcsolatos szempontokat és célokat integrálni a releváns nemzetközi és regionális folyamatokba. Ezzel összefüggésben a Tanács a következtetésekben megerősíti, hogy az EU támogatja és szorgalmazza, hogy 2021-ben sor kerüljön egy, a nemzeti joghatóságon kívül eső területek tengeri biológiai sokféleségére vonatkozó, az ENSZ Tengerjogi Egyezménye keretébe illeszkedő, ambiciózus, jogilag kötelező erejű nemzetközi megállapodás megkötésére. Végezetül a Tanács újólag megerősíti, hogy az EU támogatja, hogy az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmével Foglalkozó Bizottság keretében három nagy tengeri védett területet jelöljenek ki a Déli-óceánon.

               Tekintettel a jövő októberi OSPAR miniszteri találkozóra, uniós álláspontot kell kialakítani, mivel a területkijelölésről szóló tervezett OSPAR-határozat, amelyet a védett tengeri területtel való gazdálkodásról szóló ajánlással együtt fognak elfogadni, jogilag kötelező erejű szöveg. Még ha az ajánlás jogilag nem is lenne kötelező erejű, az uniós álláspontnak ajánlott mindkét „tervezett jogi aktusra” kiterjednie, mert azok szorosan kapcsolódnak egymáshoz. Mivel e jogi aktusok megkönnyítik az EU nemzetközi kötelezettségvállalásainak teljesítését, illetve nemzetközi törekvéseinek megvalósítását, továbbá fokozzák a környezet védelmét, ajánlott, hogy az Unió támogassa mind a határozat, mind az ajánlás elfogadását.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az OSPAR-bizottságot megállapodás, nevezetesen az OSPAR-egyezmény hozta létre.

               Az OSPAR-bizottság által elfogadandó határozat joghatással bíró jogi aktus, mivel az OSPAR-egyezmény értelmében valamennyi OSPAR-határozat jogilag kötelező erejű a szerződő felekre nézve (13. cikk (2) bekezdés). Bár az ajánlások jogilag nem kötelező erejűek, ebben az esetben a NACES védett tengeri területével való gazdálkodásról szóló OSPAR-ajánlás szorosan kapcsolódik a területkijelölésről szóló OSPAR-határozathoz, ezért helyénvaló mindkettőről egyetlen uniós álláspontban rendelkezni.

               A tervezett jogi aktusok nem egészítik ki és nem módosítják az OSPAR-egyezmény intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a környezet védelmével kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2021/0173 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az Észak-atlanti áramlat és az Evlanov-fenékhegy NACES védett tengeri területe kijelöléséről szóló határozatnak és az említett területtel való gazdálkodásról szóló ajánlásnak az Atlanti-óceán északkeleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény keretében tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen 192. cikkének (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Atlanti-óceán északkeleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény
                  3
                (a továbbiakban: egyezmény), amelynek az Unió szerződő fele, 1998. március 25-én hatályba lépett.

               (2)Az egyezmény 10. cikkének (3) bekezdése értelmében az egyezmény 10. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság (a továbbiakban: OSPAR-bizottság) az egyezmény 13. cikkének megfelelően határozatokat és ajánlásokat fogadhat el.

               (3)2021. október 1-jén tartandó 24. ülésén az OSPAR-bizottság határozatot tervez elfogadni az Észak-atlanti áramlat és az Evlanov-fenékhegy NACES védett tengeri területének kijelöléséről, valamit egy ajánlást az említett területtel való gazdálkodásról.

               (4)Az OSPAR-bizottság tervezett határozata a terület határainak kijelölésével létrehozza a NACES védett tengeri területét.

               (5)Az OSPAR-bizottság tervezett ajánlása iránymutatást kíván nyújtani a szerződő feleknek fellépéseik tekintetében és az ajánlás mellékletében meghatározott természetvédelmi célkitűzések megvalósítására irányuló intézkedések elfogadása során.

               (6)Az OSPAR-bizottság két tervezett jogi aktusa szorosan kapcsolódik egymáshoz, ezért indokolt mindkettőről egyetlen uniós álláspontban rendelkezni.

               (7)Mivel az említett bizottság által hozandó határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve, helyénvaló meghatározni az Unió által az OSPAR-bizottságban képviselendő álláspontot,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az OSPAR-bizottság 24. ülésén az Unió által képviselendő álláspont az, hogy támogatni kell az Észak-atlanti áramlat és az Evlanov-fenékhegy NACES védett tengeri területe kijelöléséről szóló határozatnak és a szóban forgó területtel való gazdálkodásról szóló ajánlásnak az elfogadását.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 98/249/EK határozata (1997. október 7.) az Atlanti-óceán észak-keleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló egyezmény megkötéséről (HL L 104., 1998.4.3., 1. o.).

                     (2)

                  https://www.ospar.org/documents?v=43885

                     (3)

                        HL L 104., 1998.4.3., 2. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.7.6.
            COM(2021) 363 final
            2021/0179(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az európai uniós tagállamoknak a Jamaicának a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményt (a továbbiakban: az 1980. évi Hágai Egyezmény) eddig az összes uniós tagállammal együtt 101 ország erősítette meg. Az egyezmény a status quót kívánja helyreállítani a jogellenesen elvitt vagy visszatartott gyermekek mihamarabbi visszajuttatása révén, a Szerződő Felek által kijelölt központi hatóságok közötti együttműködési rendszer keretében.

                  Mivel a gyermek jogellenes elvitelének megelőzése a gyermekek jogainak előmozdítását célzó uniós politika fontos része, az Európai Unió nemzetközi szinten tevékenyen fellép az 1980. évi Hágai Egyezmény alkalmazásának javítása érdekében, és a harmadik államokat az egyezményhez való csatlakozásra ösztönzi.

                  Jamaica 2017. február 24-én letétbe helyezte az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratot. Az egyezmény 2017. május 5-én lépett hatályba Jamaicán.

                  Az 1980. évi Hágai Egyezmény 38. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy az egyezmény a csatlakozó ország és azon Szerződő Államok között alkalmazandó, amelyek nyilatkozatot tettek a csatlakozás elfogadásáról.

                  A Bizottság kezdeményezésére konzultáltak az Európai Unió Bíróságával, amely megerősítette, hogy valamely harmadik állam 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának elfogadása az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik.

                  Az Európai Unió Bírósága 2014. október 14-i 1/13. sz. véleményében kimondta, hogy az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik annak elfogadása, hogy valamely harmadik állam csatlakozzon a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez.

                  A Bíróság nyomatékosította, hogy – a tagállamok közötti változó geometriát elkerülendő – a kérdést uniós szinten egységesen kell kezelni.

                  Mivel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének kérdése az Európai Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartozik, Jamaica csatlakozásának elfogadásáról uniós szinten, tanácsi határozat útján kell dönteni. Az európai uniós tagállamoknak ezért az Európai Unió érdekében nyilatkozatot kell letétbe helyezniük Jamaica csatlakozásának elfogadásáról.

                  Az európai uniós tagállamok általi elfogadás nyomán az 1980. évi Hágai Egyezmény Jamaica és – Dánia kivételével – valamennyi uniós tagállam között alkalmazandóvá válna.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Ami a gyermekek szülő általi jogellenes elvitelét illeti, az 1980. évi Hágai Egyezmény a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó ügyekben folytatott uniós igazságügyi együttműködés sarokkövének számító, Brüsszel IIa. rendelet néven ismert 2201/2003/EK tanácsi rendelet nemzetközi megfelelője.

                  A rendelet egyik fő célkitűzése az, hogy a gyermekek szokásos tartózkodási helyük szerinti tagállamba történő gyors visszavitelét biztosító eljárások megállapításával elrettentsen a gyermekek tagállamok közötti jogellenes külföldre vitelétől. E célból a Brüsszel IIa. rendelet 11. cikke magában foglalja az 1980. évi Hágai Egyezményben megállapított eljárást, és kiegészíti azt bizonyos vonatkozások egyértelműsítése révén, különös tekintettel a kiskorú meghallgatására, a határozat meghozatalának a visszavitel iránti kérelem benyújtásától számított időtartamára és a gyermek visszavitele elutasításának indokaira. A rendelet emellett rendelkezéseket vezet be a különböző tagállamokban hozott, egymással ütköző visszavitelt elrendelő vagy a visszavitel elrendelését megtagadó határozatokra vonatkozóan.

                  Nemzetközi szinten az Európai Unió támogatja harmadik országok csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez, hogy tagállamai közös jogi keretre támaszkodhassanak a gyermekek jogellenes külföldre vitelét érintő esetekben.

                  2015 júniusa és 2019 februárja között 18 tanácsi határozatot hoztak annak érdekében, hogy elfogadják 26 harmadik ország (Marokkó, Szingapúr, az Oroszországi Föderáció, Albánia, Andorra, a Seychelle-szigetek, Örményország, a Koreai Köztársaság, Kazahsztán, Peru, Grúzia, Dél-Afrika, Chile, Izland, a Bahamai Közösség, Panama, Uruguay, Kolumbia, El Salvador és San Marino, a Dominikai Köztársaság, Belarusz, Üzbegisztán, Honduras, Ecuador és Ukrajna) csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre viteléről szóló 1980. évi Hágai Egyezményhez
                     1
                  .

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A mostani javaslat egyértelműen kapcsolódik az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében foglalt, a gyermekek jogainak védelmére vonatkozó általános célkitűzéssel. Az 1980. évi Hágai Egyezmény célja, hogy védelmezze a gyermekeket a szülő általi jogellenes elvitel káros hatásaitól, valamint biztosítsa, hogy a gyermek kapcsolatot tarthasson mindkét szülővel, például a láthatási jogok hatékony gyakorlásának biztosítása révén.

                  Ugyancsak említésre méltó, hogy a javaslat a közvetítés határon átnyúló családi viták rendezésében történő alkalmazásának előmozdításához is kapcsolódik. A polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól szóló irányelv
                     2
                   a családjogra is vonatkozik a jog érvényesülésén alapuló közös európai térségen belül. Az 1980. évi Hágai Egyezmény a családi viták békés rendezését is szorgalmazza. Az 1980. évi Hágai Egyezmény alapján a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia által kiadott, bevált gyakorlatokról szóló útmutatók egyikének témája a közvetítés igénybevétele az egyezmény alkalmazási körébe tartozó, gyermekeket érintő nemzetközi családi viták rendezésében. Az Európai Bizottság kezdeményezésére ezt az útmutatót angolon és francián kívül az összes uniós nyelvre, valamint arabra is lefordították, hogy megkönnyítsék a párbeszédet azokkal az államokkal, amelyek még nem erősítették meg az egyezményt, illetve nem csatlakoztak ahhoz, továbbá hogy konkrét megoldásokat találjanak a gyermekek jogellenes külföldre viteléből fakadó problémákra
                     3
                  .

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Az 1980. évi Hágai Egyezmény 38. cikke értelmében „[a] csatlakozás csak a csatlakozó Államnak azon Szerződő Államokkal való viszonylatában lesz érvényes, amelyek kinyilvánították, hogy elfogadják a csatlakozást”. Tekintettel arra, hogy a határozat egy csatlakozó állam 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának a tagállamok általi, az Unió érdekében történő kifejezett elfogadására vonatkozik, az alkalmazandó jogalap az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (6) bekezdése. Az anyagi jogalap az EUMSZ 81. cikkének (3) bekezdése, ezért a Tanács az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően egyhangúlag határoz.

                  Írországra nézve a 2201/2003/EK rendelet kötelező, ezért Írország részt vesz e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

                  Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               •Arányosság

                  E javaslatot az ugyanebben a kérdésben már elfogadott tanácsi határozatok szerint szövegezték meg, és nem haladja meg az arra vonatkozó célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket, hogy a gyermekek jogellenes külföldre vitelének tárgyában következetes uniós fellépés valósuljon meg annak biztosítása révén, hogy az európai uniós tagállamok meghatározott időkereten belül elfogadják Jamaica csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A Bizottság konzultált az európai uniós tagállamokkal a Jamaica 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának elfogadása iránti hajlandóságukról, és azok kedvező véleményt adtak.

                  A 2019. július 2-i szakértői találkozó keretében tartott megbeszélések tanúsága szerint a tagállamoknak nincs ellenvetésük azzal kapcsolatban, hogy elfogadják Jamaica csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  A 2019. július 2-i szakértői találkozó előkészítése és nyomon követése során a Bizottság szoros kapcsolatban állt a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferenciával és a jamaicai uniós küldöttséggel.

               •Hatásvizsgálat

                  A 2015 és 2019 között már elfogadott, több harmadik államnak az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásáról szóló 18 tanácsi határozathoz hasonlóan – a jogalkotási aktus jellegére való tekintettel – nem készült külön hatásvizsgálat. Mindazonáltal a 2019. július 2-i szakértői találkozón, amelyen valamennyi uniós tagállam képviseltette magát, megvizsgálták az egyezmény Jamaica általi végrehajtásának szintjét.

                  Jamaica teljes mértékben elkötelezett az egyezmény végrehajtása mellett, és megfelelő nemzeti jogszabályokat fogadott el, többek között a joghatóság koncentrációjára vonatkozóan. Jamaica kinevezett egy, a Hágai Hálózatban részt vevő bírát, hogy folytasson együttműködést a központi hatósággal a végrehajtási intézkedések terén. A képzéssel kapcsolatban már megvalósult néhány tevékenység, például találkozók és megbeszélések egy egyesült államokbeli központi hatósági bíróval a bíróságnak a Hágai Egyezmény hatálya alá tartozó, jogellenes elvitellel kapcsolatos ügyekben betöltött szerepéről, webinárium keretében tartott megbeszélések az Egyesült Államok központi hatóságával, tanulmányút az Egyesült Államokban és konferencia Guyanában. 2018 októberében Jamaica részt vett a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia által szervezett „Karibi térségi találkozó a gyermekek nemzetközi védelméről – a hágai gyermekvédelmi egyezmények végrehajtása és alkalmazása” elnevezésű találkozón. A jogellenes elviteli ügyekkel foglalkozó személyzet számára elérhetővé tették a közvetítéssel kapcsolatos képzést.

                  Jamaica 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozását 13 szerződő fél fogadta el, köztük Svájc, Japán és az Egyesült Államok.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javasolt megállapodásnak nincsenek költségvetési vonzatai.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Mivel a javaslat csupán az európai uniós tagállamoknak a Jamaica 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának elfogadására való felhatalmazását érinti, végrehajtásának figyelemmel kísérése arra korlátozódik, hogy a tagállamok tiszteletben tartják-e a nyilatkozat szövegét, valamint az annak letétbe helyezésére és a Bizottság letétbe helyezésről való tájékoztatására vonatkozóan a tanácsi határozatban megállapított időkeretet.

               2021/0179 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az európai uniós tagállamoknak a Jamaicának a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 81. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament véleményére
                  4
               ,

               mivel:

               (1)Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében foglaltak szerint az Európai Unió egyik célja, hogy előmozdítsa a gyermekek jogainak védelmét. A gyermekek jogellenes elvitellel vagy visszatartással szembeni védelmét szolgáló intézkedések e politika fontos részét képezik.

               (2)A Tanács elfogadta a 2201/2003/EK rendeletet
                  5
                (a továbbiakban: Brüsszel IIa. rendelet), amelynek célja, hogy megvédje a gyermekeket a jogellenes elvitel vagy visszatartás káros hatásaitól, és eljárásokat állapítson meg a szokásos tartózkodási helyük szerinti államba történő gyors visszatérésük biztosítására, valamint garantálja a kapcsolattartási jogok és a felügyeleti jogok védelmét.

               (3)A Brüsszel IIa. rendelet kiegészíti és megerősíti a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményt (a továbbiakban: az 1980. évi Hágai Egyezmény), amely nemzetközi szintű kötelezettségi és együttműködési rendszert hoz létre a szerződő államok, illetve a központi hatóságok között, és célja a jogellenesen elvitt vagy visszatartott gyermekek gyors visszatérésének biztosítása.

               (4)Az Unió valamennyi tagállama részes fele az 1980. évi Hágai Egyezménynek.

               (5)Az Unió arra ösztönzi a harmadik államokat, hogy csatlakozzanak az 1980. évi Hágai Egyezményhez, és támogatja az 1980. évi Hágai Egyezmény helyes végrehajtását, többek között azáltal, hogy a tagállamokkal együtt részt vesz a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia által rendszeresen szervezett különbizottságokban.

               (6)Az uniós tagállamok és a harmadik államok között alkalmazandó közös jogi keret lehet a legjobb megoldás az érzékeny természetű, a gyermekek jogellenes elvitelét érintő nemzetközi esetekre.

               (7)Az 1980. évi Hágai Egyezmény kimondja, hogy az egyezmény a csatlakozó állam és azon szerződő államok között alkalmazandó, amelyek nyilatkozatot tettek a csatlakozás elfogadásáról.

               (8)Az 1980. évi Hágai Egyezmény nem teszi lehetővé, hogy az olyan regionális gazdasági integrációs szervezetek, mint az Unió, annak szerződő feleivé váljanak. Az Unió ezért nem csatlakozhat az egyezményhez, és nem helyezhet letétbe valamely állam csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatot sem.

               (9)Az Európai Unió Bíróságának 1/13. sz. véleménye értelmében az 1980. évi Hágai Egyezmény alapján tett, elfogadásról szóló nyilatkozatok az Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartoznak.

               (10)Jamaica 2017. február 24-én letétbe helyezte az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratát. Az egyezmény 2017. május 5-én lépett hatályba Jamaicán.

               (11)A Jamaicán fennálló helyzet értékelése nyomán megállapítást nyert, hogy az európai uniós tagállamok az 1980. évi Hágai Egyezményben foglalt feltételek alapján az Unió érdekében el tudják fogadni Jamaica csatlakozását.

               (12)Az európai uniós tagállamokat ezért fel kell hatalmazni arra, hogy az e határozatban foglalt feltételeknek megfelelően az Unió érdekében letétbe helyezzék a Jamaica csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatukat.

               (13)Írországra nézve a Brüsszel IIa. rendelet kötelező, ezért Írország részt vesz e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

               (14)Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az európai uniós tagállamok felhatalmazást kapnak arra, hogy az Unió érdekében elfogadják Jamaica csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményhez (a továbbiakban: az 1980. évi Hágai Egyezmény).

               Az európai uniós tagállamok legkésőbb [tizenkét hónappal e határozat elfogadása után] nyilatkozatot helyeznek letétbe az alábbi formában arról, hogy az Unió érdekében elfogadják Jamaica csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez:

               „[TAGÁLLAM teljes neve] kijelenti, hogy az (EU) 2021/... tanácsi határozattal összhangban elfogadja Jamaica csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményhez”.

               Az európai uniós tagállamok tájékoztatják a Tanácsot és a Bizottságot a Jamaica csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatuk letétbe helyezéséről, és a letétbe helyezést követően két hónapon belül közlik a Bizottsággal a nyilatkozat szövegét.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő […] napon lép hatályba.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        18 tanácsi határozatot már elfogadtak, amelyek felhatalmazzák a tagállamokat a következő országok 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának elfogadására: Andorra (a 2015. június 15-én elfogadott (EU) 2015/1023 tanácsi határozat); a Seychelle-szigetek (a 2015. december 10-én elfogadott (EU) 2015/2354 tanácsi határozat); Oroszország (a 2015. december 10-én elfogadott (EU) 2015/2355 tanácsi határozat); Albánia (a 2015. december 10-én elfogadott (EU) 2015/2356 tanácsi határozat); Szingapúr (a 2015. június 15-én elfogadott (EU) 2015/1024 tanácsi határozat); Marokkó (a 2015. december 10-én elfogadott (EU) 2015/2357 tanácsi határozat); Örményország (a 2015. december 10-én elfogadott (EU) 2015/2358 tanácsi határozat); a Koreai Köztársaság (a 2016. december 8-án elfogadott (EU) 2016/2313 tanácsi határozat); Kazahsztán (a 2016. december 8-án elfogadott (EU) 2016/2311 tanácsi határozat); Peru (a 2016. december 8-án elfogadott (EU) 2016/2312 tanácsi határozat); Grúzia és Dél-Afrika (a 2017. december 18-án elfogadott (EU) 2017/2462 tanácsi határozat); Chile, Izland és a Bahamai Közösség (a 2017. december 18-án elfogadott (EU) 2017/2424 tanácsi határozat); Panama, Uruguay, Kolumbia és El Salvador (a 2017. december 18-án elfogadott (EU) 2017/2464 tanácsi határozat); San Marino (a 2017. december 18-án elfogadott (EU) 2017/2463 tanácsi határozat); a Dominikai Köztársaság (a 2019. február 18-án elfogadott (EU) 2019/305 tanács határozat); Ecuador és Ukrajna (a 2019. február 18-án elfogadott (EU) 2019/306 tanácsi határozat); Honduras (a 2019. február 18-án elfogadott (EU) 2019/307 tanácsi határozat); Belarusz és Üzbegisztán (a 2019. február 18-án elfogadott (EU) 2019/308 tanácsi határozat).

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2008/52/EK irányelve (2008. május 21.) a polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól (HL L 136., 2008.5.24., 3. o.);

                     (3)

                  https://www.hcch.net/en/publications-and-studies/details4/?pid=5568&dtid=3

                     (4)

                        HL C , , . o.

                     (5)

                        A Tanács 2201/2003/EK rendelete (2003. november 27.) a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 338., 2003.12.23., 1. o.).