Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0522

Javaslat: a Tanács határozata a Svéd Királyságnak, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK tanácsi irányelv 167. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására való felhatalmazásáról  /* COM/2009/0522 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 13.10.2009COM(2009) 522 véglegesJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa Svéd Királyságnak, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK tanácsi irányelv 167. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására való felhatalmazásárólINDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTEREA közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK irányelv (a továbbiakban: a héairányelv) 395. cikke értelmében a Tanács – a Bizottság javaslata alapján – bármelyik tagállamot egyhangúlag felhatalmazhatja arra, hogy az irányelvben foglaltaktól eltérő különös intézkedéseket vezessen be a hozzáadottérték-adó (héa) beszedésének egyszerűsítésére vagy egyes adócsalások és -kikerülések megelőzésére.A Svéd Királyság (a továbbiakban: Svédország), valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (a továbbiakban: az Egyesült Királyság) a 2007. január 30-i 2007/133/EK tanácsi határozattal (HL L 57., 2007.2.24., 12. o.) felhatalmazást kapott arra, hogy 2009. december 31-ig a héairányelv 167. cikkétől eltérő különös intézkedést vezessen be.Ez lehetővé teszi, hogy a héa levonásához való jog keletkezését a hozzáadottérték-adónak az értékesítő, illetőleg a szolgáltató részére történő kifizetéséig elhalasszák azon adóalanyok esetében, amelyeknek az éves árbevétele nem több mint 3 000 000 SEK Svédország, illetőleg 1 350 000 GBP az Egyesült Királyság esetében, és amelyek ezért az úgynevezett pénzforgalmi szemléletű elszámolás választható rendszerét alkalmazhatják, mely szerint – az említett irányelv 66. cikkének b) pontjával összhangban – a termékértékesítéseik és szolgáltatásnyújtásaik utáni héafizetési kötelezettség az ellenérték átvételekor keletkezik.A Főtitkárságon 2009. március 3-án iktatott levelében Svédország engedélyt kért ezen intézkedés hatályának meghosszabbítására. A Főtitkárságon 2009. január 15-én iktatott levelében az Egyesült Királyság engedélyt kért ezen intézkedés meghosszabbítására, ám 1 500 000 GBP-re módosítva a rendszer keretében az éves árbevételre vonatkozó felső összeghatárt. Az Egyesült Királyság közölte, hogy a megemelt összeghatár hozzávetőlegesen egybeesne a mikrovállalkozások 2 000 000 EUR-s összeghatárával – az angol fontnak az euróhoz viszonyított jelenlegi árfolyamával számolva –, és lehetővé tenné további 6 800 vállalkozás bevonását a rendszerbe.A héairányelv 395. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság – 2009. július 9-én kelt leveleiben – továbbította Svédország és az Egyesült Királyság kérelmét a többi tagállam részére, és – 2009. július 13-án kelt leveleiben – arról értesítette Svédországot és az Egyesült Királyságot, hogy rendelkezésére áll az elbíráláshoz általa hasznosnak ítélt valamennyi információ.Az úgynevezett pénzforgalmi szemléletű elszámolási rendszer egy, az adómentességet nem élvező kisvállalkozásoknak szánt egyszerűsített és önként választható adózási rendszer. A rendszer lehetőséget ad a szóban forgó adóalanyoknak, hogy kiadásaik és bevételi ügyleteik teljesítési időpontja alapján, egyszerű szabály alkalmazásával állapítsák meg, melyik időpontban kell héalevonási jogukat gyakorolniuk, illetőleg az adót befizetniük az adóhatóságnak. Az intézkedés tehát az egyszerűsítést szolgálja, különösen olyan vállalkozások esetében, amelyek a szokásos szabályok szerint nehezen tudják meghatározni a kiadási és bevételi ügyleteikkel kapcsolatos adófizetési kötelezettség időpontját, továbbá amelyek nem eredményszemléletű számvitelt vezetnek. A szóban forgó rendszer ráadásul pénztári előnnyel is jár, különösen azon vállalkozások esetében, amelyek nagyobb részt nem héaköteles kiadásokat – például bérkifizetéseket – eszközölnek, vagy amelyek hosszú fizetési határidőt kénytelenek hagyni ügyfeleiknek, maguk azonban nem érvényesíthetik ugyanezt beszállítóik felé.Fontos emlékeztetni arra, hogy a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a számlázás szabályai tekintetében történő módosításáról szóló irányelvre vonatkozó 2009. január 28-i javaslatába (COM(2009) 21) a Bizottság olyan rendelkezéseket foglalt, amelyek lehetővé teszik a tagállamoknak, hogy a héa levonásához való jog keletkezését az adónak az értékesítő, illetőleg a szolgáltató részére történő kifizetéséig elhalasszák azon adóalanyok esetében, amelyeknek az éves árbevétele nem haladja meg a tagállamok által legfeljebb 2 000 000 EUR-ban (vagyis a mikrovállalkozásoknak a 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás – HL L 124., 2003.5.20., 36. o. – szerinti összeghatárában) megállapítható összeghatárt, és amelyekre ezért olyan, önként választható rendszer alkalmazandó, amelynek értelmében az ügyleteik utáni héafizetési kötelezettség csak az ellenérték átvételekor keletkezik.A héairányelv 395. cikkében foglalt rendelkezések, valamint a Svédország és az Egyesült Királyság által előterjesztett érvek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kért eltérés teljesíti az említett cikkben szereplő feltételeket, és egyebek mellett – a pénzforgalmi szemléletű könyvelés önként választható rendszerébe illeszkedve – az adóbeszedés egyszerűsítését teszi lehetővé a mikrovállakozások esetében. Ebből következően, továbbá a fentiekben felidézett körülményeket is figyelembe véve a Bizottság nem kifogásolja a szóban fogó kérelmet, tehát úgy ítéli meg, hogy a kapcsolódó javaslatot a Tanács elé kell terjesztenie. Így az éves árbevételre a rendszer keretében vonatkozó felső összeghatárok – a héairányelv 399. és 400. cikkében foglalt átváltási szabályok alkalmazása után – kisebbek a Bizottság által javasoltnál.A Bizottság azonban egyrészt úgy ítéli meg, hogy határozott időre indokolt engedélyezni a szóban forgó eltérést, ezáltal lehetővé téve annak rendszeres mérlegelését – különösen a tagállamoktól kapott megfelelő információk alapján –, hogy az eltérést alátámasztó jogi, illetve ténybeli indokok még mindig fennállnak-e. Másrészt pedig azt tartja indokoltnak, hogy a szóban forgó eltérés alkalmazása mindenképpen megszűnjék a Bizottság által erre a különös rendszerre vonatkozóan javasolt harmonizált szabályok hatálybalépésekor.2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLATA határozatjavaslat az úgynevezett pénzforgalmi szemléletű könyvelés önként választható rendszerének fenntartását teszi lehetővé; ez a rendszer a mikrovállalkozásoknak kívánja megkönnyíteni a héára vonatkozó szabályok alkalmazását, egyúttal pénztári előnyhöz is juttatva őket. A javaslat hatása tehát kedvező e vállalkozásokra nézve. Nem volt szükség sem külső szakértők bevonására, sem konzultációra az érdekeltekkel, és a határozat nem indokolja hatásvizsgálat elvégzését sem. Az intézkedés behatárolt alkalmazási köre és alkalmazási ideje miatt mindenképpen csak korlátozott hatásra lehet számítani.3. A JAVASLAT JOGI ELEMEIA javasolt határozatnak az a célja, hogy Svédország és az Egyesült Királyság továbbra is élhessen a héairányelv 167. cikkétől való eltérés lehetőségével, vagyis a héa levonásához való jog keletkezését a hozzáadottérték-adónak az értékesítő, illetőleg a szolgáltató részére történő kifizetéséig elhalasszák azon adóalanyok esetében, amelyeknek az éves árbevétele nem több mint 3 000 000 SEK Svédország, illetőleg 1 500 000 GBP az Egyesült Királyság esetében, és amelyek ezért az úgynevezett pénzforgalmi szemléletű elszámolás választható rendszerét alkalmazzák, mely szerint – a héairányelv 66. cikkének b) pontjával összhangban – a bevételi ügyleteik utáni héafizetési kötelezettség az ellenérték átvételekor keletkezik.A határozat jogalapjául a héairányelv 395. cikkében foglalt rendelkezések szolgálnak, azokat pedig az Európai Közösséget létrehozó szerződés 93. cikke alapján fogadták el. A szóban forgó rendelkezésekkel összhangban, ha egy tagállam az említett irányelvtől eltérő különös intézkedéseket kíván bevezetni, ehhez felhatalmazást kell kapnia a Tanácstól, ez pedig tanácsi határozat formájában történik. Mivel a forgalmi adóra vonatkozó jogszabályok összehangolásával kapcsolatos végrehajtási intézkedésről van szó, a szubszidiaritás elve teljesül.A javaslat megfelel az arányosság elvének, vagyis nem lépi túl a kívánt egyszerűsítési célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket, hiszen csak korlátozott számú, ráadásul a szóban forgó rendszer alkalmazását önként választó adóalanyra vonatkozik. A javaslat tehát csak kismértékű és indokolt eltérést engedélyez a héairányelvben megfogalmazott elvektől.4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKA javaslatnak nincsenek a közösségi költségvetést érintő vonzatai.5. TOVÁBBI INFORMÁCIÓKA javaslat értelmében a határozat alkalmazása automatikusan véget ér olyan rendelkezések hatálybalépésekor, amelyek a kérelem tárgyát képező különös eltérő intézkedés alkalmazását minden tagállam számára lehetővé tevő harmonizált szabályokat állapítanak meg.Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa Svéd Királyságnak, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK tanácsi irányelv 167. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására való felhatalmazásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 93. cikkére,tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre[1] és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[2],mivel:(1) A Svéd Királyság (a továbbiakban: Svédország), valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (a továbbiakban: az Egyesült Királyság) a 2007/133/EK tanácsi határozattal[3] felhatalmazást kapott arra, hogy – a 2006/112/EK irányelv 167. cikkétől eltérve – a hozzáadottérték-adó (héa) levonásához való jog keletkezését a hozzáadottérték-adónak az értékesítő, illetőleg a szolgáltató részére történő kifizetéséig elhalassza azon adóalanyok esetében, amelyek az úgynevezett pénzforgalmi szemléletű elszámolás választható rendszerét alkalmazzák, mely szerint – az említett irányelv 66. cikkének b) pontjával összhangban – a termékértékesítéseik és szolgáltatásnyújtásaik utáni héafizetési kötelezettség az ellenérték átvételekor keletkezik. Az adóalany csak akkor választhatja ezt a rendszert, ha éves árbevétele nem több mint 3 000 000 SEK Svédország, illetőleg 1 350 000 GBP az Egyesült Királyság esetében.(2) Svédország és az Egyesült Királyság engedélyt kért e különös eltérő intézkedés hatályának meghosszabbítására: Svédország vonatkozó levelét 2009. március 3-án, az Egyesült Királyságét pedig 2009. január 15-én iktatták a Bizottság Főtitkárságán. Ez utóbbi tagállam azt is kérelmezte, hogy a szóban forgó rendszerben az éves árbevételre vonatkozó felső összeghatár 1 500 000 GBP-re módosulhasson.(3) A 2006/112/EK irányelv 395. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság – 2009. július 9-én kelt leveleiben – továbbította Svédország és az Egyesült Királyság kérelmét a többi tagállam részére, és – 2009. július 13-án kelt leveleiben – arról értesítette Svédországot és az Egyesült Királyságot, hogy rendelkezésére áll az elbíráláshoz általa hasznosnak ítélt valamennyi információ.(4) Az úgynevezett pénzforgalmi szemléletű elszámolási rendszer egy, az adómentességet nem élvező kisvállalkozásoknak szánt egyszerűsített és önként választható rendszer. A rendszer lehetőséget ad a szóban forgó adóalanyoknak, hogy kiadásaik és bevételi ügyleteik teljesítési időpontja alapján, egyszerű szabály alkalmazásával állapítsák meg, melyik időpontban kell héalevonási jogukat gyakorolniuk, illetőleg az adót befizetniük az adóhatóságnak. Ez a rendszer tehát az adóalany szempontjából egyszerűsítést jelentő, esetenként pénztári előnnyel is járó intézkedés.(5) A Bizottság 2009. január 28-án olyan – a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a számlázás szabályai tekintetében történő módosításáról szóló – irányelvre terjesztett elő javaslatot (COM(2009) 21 végleges), amely a tagállamoknak szintén arra ad lehetőséget, hogy a héa levonásához való jog keletkezését az adónak az értékesítő, illetőleg a szolgáltató részére történő kifizetéséig elhalasszák azon adóalanyok esetében, amelyeknek az éves árbevétele nem haladja meg a tagállamok által legfeljebb 2 000 000 EUR-ban megállapítható összeghatárt, és amelyekre olyan, önként választható rendszer alkalmazandó, amely szerint az ügyleteik utáni héafizetési kötelezettség csak az ellenérték átvételekor keletkezik.(6) A kérelem tárgyát képező különös eltérő intézkedés nem érinti a Svédország, illetőleg az Egyesült Királyság által a végső fogyasztás szakaszában behajtott héabevételek összegét, és semmilyen hatással nincs az Európai Közösség számára a héából származó saját forrásokra.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 2006/112/EK irányelv 167. cikkétől eltérve Svédország és az Egyesült Királyság ezúton felhatalmazást kap arra, hogy a második bekezdésben említett adóalanyok esetében a hozzáadottérték-adó levonásához való jog keletkezését elhalassza addig az időpontig, amikor a hozzáadottérték-adót az értékesítő, illetőleg a szolgáltató részére kifizetik.Az érintett adóalanyoknak előzőleg olyan rendszer alkalmazása mellett kell dönteniük, amelynek értelmében az általuk végzett termékértesítések és szolgáltatásnyújtások utáni héafizetési kötelezettség az ellenérték átvételekor keletkezik. E rendszer értelmében az érintett adóalany éves árbevétele nem lehet több mint 3 000 000 SEK Svédország esetében, illetőleg 1 500 000 GBP az Egyesült Királyság esetében.2. cikkEz a határozat 2010. január 1-jétől egy olyan irányelv rendelkezéseinek hatálybalépéséig alkalmazandó, amely lehetővé teszi, hogy a tagállamok a héa levonásához való jog keletkezését az adónak az értékesítő, illetőleg a szolgáltató részére történő kifizetéséig elhalasszák azon adóalanyok esetében, amelyeknek az éves árbevétele nem halad meg bizonyos összeghatárt, és amelyekre következésképpen olyan, önként választható rendszer alkalmazandó, amelynek értelmében az ügyleteik utáni héafizetési kötelezettség csak az ellenérték átvételekor keletkezik. Ez a határozat minden esetben legkésőbb 2012. december 31-ig alkalmazandó.3. cikkEnnek a határozatnak a Svéd Királyság, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 347., 2006.12.11., 1. o.[2] HL C […], […], […] o.[3] HL L 57., 2007.2.24., 12. o.


|

52010PC0118

Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Unió és a Kongói Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás (FLEGT) megkötéséről

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.3.30.COM(2010)118 végleges2010/0062 (NLE)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Unió és a Kongói Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás (FLEGT) megkötésérőlINDOKOLÁSA Tanács által 2003-ban elfogadott[1] erdészeti tárgyú jogszabályok végrehajtásával, az erdészeti irányítással és kereskedelemmel (FLEGT) kapcsolatos uniós cselekvési terv[2] olyan intézkedéscsomagra tesz javaslatot, amely kitér a fakitermelő országoknak nyújtott támogatásra, az illegálisan kitermelt fa kereskedelme elleni küzdelemre irányuló multilaterális együttműködésre, a magánszektor kezdeményezéseinek támogatására, valamint olyan intézkedésekre is, amelyek az illegális fakitermelést ösztönző tevékenységekbe való befektetések megakadályozását célozzák. A cselekvési terv sarkalatos pontja az Unió és a fakitermelő országok közötti olyan FLEGT-partnerségek létrehozása, melyek az illegális fakitermelés megállítását célozzák. 2005-ben a Tanács elfogadta a 2173/2005/EK rendeletet[3], amely engedélyezési rendszert és olyan mechanizmust hozott létre, amely az Unióba behozatalra kerülő faanyag kitermelésének jogszerűségét ellenőrzi.2005 decemberében a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy partnerségi megállapodásokhoz vezető tárgyalásokat folytasson a fakitermelő országokkal az erdészeti tárgyú jogszabályok végrehajtásával, az erdészeti irányítással és kereskedelemmel (FLEGT) kapcsolatos uniós cselekvési terv végrehajtása, valamint különösen az ilyen partnerországoktól az Unióba irányuló legális és ellenőrzött kereskedelem és faanyagimport ösztönzése érdekében[4]. A Ghánával kötött megállapodás után a Kongóval kötendő megállapodás a második olyan partnerségi megállapodás, amelyről egy kitermelő ország és az Unió között tárgyalások folynak.A Bizottság 2008 júniusában kezdett tárgyalásokat Kongóval. A tárgyalások 10 hónapig tartottak, melynek során négy személyes találkozóra, valamint tizennégy technikai témájú videokonferenciára került sor. A tárgyalások során a Bizottságot feladata ellátásában számos tagállam segítette. A Bizottság az erdőkkel foglalkozó munkacsoportnak címzett előrehaladásról szóló jelentések útján rendszeresen tájékoztatta a Tanácsot, valamint a kongói székhelyű uniós küldöttségvezetőket és képviselőket a fenti időszak alatt elért eredményekről. Minden egyes tárgyalási fordulót követően a felek nyilvánosan tájékoztatták az érintetteket a tárgyalások állásáról. Ezen kívül Kongó részvételi megközelítést alkalmazva bevonta a civil társadalmat és a magánszektort a megállapodással kapcsolatos fejleményekbe.A megállapodás kitér valamennyi olyan elemre, amelyek szerepeltek a Tanács tárgyalási irányelveiben. Kiemelendő, hogy a megállapodás létrehozza a FLEGT engedélyezési rendszeréhez kapcsolódó kereteket, intézményeket és rendszereket is. Felvázolja az ellátási lánc ellenőrzését, a jogszerűséget biztosító rendszert és a rendszer független ellenőrzésének követelményeit. E pontokat a megállapodás mellékletei tartalmazzák, amelyek részletes leírást adnak azokról a struktúrákról, amelyek a FLEGT-engedélyek kiadásával létrehozott jogszerűséget biztosítják. Kongó a résztvevőkkel való kimerítő konzultáció mellett határozta meg az alkalmazandó jogszabályokat. Ezek közé a következők tartoznak: a fakitermeléshez való jogok megadására és a vállalkozások nyilvántartásba vételére, valamint az erdőgazdálkodásra vonatkozó jogszabályok és előírások, foglalkoztatási és környezetvédelmi jogszabályok, adóügyi követelmények, társadalmi kötelezettségek, mint például a helyi közösségek, az őslakosság és a civil társadalom bevonása, továbbá egyéb olyan kötelezettségek, amelyeket a fatermékek szállítására és kereskedelmére vonatkozó jogszabályok írnak elő, valamint kiviteli előírások.A megállapodás túlmutat a 2173/2005/EK FLEGT-rendelet II. mellékletében javasolt termékskálán annak érdekében, hogy valamennyi exportált fatermékre kiterjedjen, és ezzel párhuzamosan kötelezi Kongót egy olyan biztosítási rendszer kiépítésére, amely garantálja az Unió számára, hogy minden Kongóból származó erdészeti terméket legálisan állítanak elő, pozitív és fenntartható módon járulva hozzá Kongó növekedéséhez.A megállapodás rendelkezéseket tartalmaz az import uniós határokon történő, a 2173/2005/EK FLEGT-rendeletben, valamint az annak végrehajtásáról szóló 1024/2008/EK rendeletben rögzített módon történő ellenőrzéséről. A megállapodás tartalmazza a kongói FLEGT-engedély leírását, amely követi az 1024/2008/EK végrehajtási rendeletben rögzített formátumot.A megállapodás a FLEGT-tel kapcsolatosan az Unióval folytatott párbeszédre és együttműködésre vonatkozó közös mechanizmust is létrehoz, amely a megállapodás végrehajtására irányuló közös bizottságként ismert. Rögzíti továbbá az érintett felek részvételére, a szociális biztonságra, az átláthatóságra, a végrehatás eredményeinek nyomon követésére, valamint a végrehajtásról szóló jelentések elkészítésére vonatkozó elveket is.A megállapodás időkeretet és eljárást határoz meg a megállapodás hatályba lépésével, valamint az engedélyezési rendszer végrehajtásával kapcsolatban. Mivel Kongó korszerűsíteni fogja és átalakítja szabályozási és információgazdálkodási rendszerét, bevezeti az ellátási lánc átfogóbb ellenőrzését, és megteremti a jogszerűség független ellenőrzését, két-három évre lesz szükség az új rendszer kifejlesztéséhez és teszteléséhez, valamint a közigazgatás, a civil társadalom és a magánszektor előre látható feladatainak ellátásához szükséges kapacitások megerősítéséhez. A FLEGT engedélyezési rendszer várhatóan 2011 közepére lesz teljes mértékben működőképes. Az engedélyezési rendszert a megállapodásban meghatározott kritériumok alapján tesztelik majd, mielőtt az EU megkezdené a FLEGT–engedélyek elfogadását.2010/0062 (NLE)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Unió és a Kongói Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás (FLEGT) megkötésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (3) bekezdésének első albekezdésére és (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament jóváhagyására[5],mivel:(1) 2003 májusában az Európai Bizottság közzétette az erdészeti tárgyú jogszabályok végrehajtásával, az erdészeti irányítással és kereskedelemmel (FLEGT) kapcsolatos uniós cselekvési tervet[6], amely a fakitermelő államokkal kötendő önkéntes partnerségi megállapodások kialakításával megvalósuló, illegális fakitermelés ellen irányuló intézkedéseket sürgetett. A Tanács következtetéseket fogadott el cselekvési tervről 2003 októberében[7], a Parlament pedig 2005 júliusában fogadott el határozatot[8].(2) A Tanács […]-i 2010/XXX/EU határozata[9] értelmében az Európai Unió és a Kongói Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodást (FLEGT) – figyelemmel annak egy későbbi időpontban történő megkötésére – a Bizottság […]-án/én aláírta.(3) A megállapodást meg kell kötni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Unió és a Kongói Köztársaság közötti, az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról, és a fatermékek Európai Unióba irányuló kereskedelméről szóló megállapodás (FLEGT) e határozattal megkötésre kerül.A megállapodás szövegét e határozat melléklete tartalmazza.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap a megállapodás 28. cikkében előírt értesítésnek az Európai Unió nevében történő megtételére jogosult személy kijelölésére, hogy kifejezze az Európai Unió azon egyetértését, hogy a megállapodást magára nézve kötelezőnek tekinti.3. cikkA jelen megállapodás által – annak 19. cikkével összhangban – létrehozott, a megállapodás végrehajtására irányuló közös bizottságban az Európai Uniót a Bizottság képviselői képviselik.A tagállamok az Európai Unió delegációjának tagjaiként részt vehetnek a megállapodás végrehajtására irányuló közös bizottság ülésein.4. cikkA megállapodás mellékleteinek a megállapodás 26. cikke alapján történő módosítása céljából a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 2173/2005/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében megállapított eljárással összhangban az Európai Unió nevében jóváhagyja a megállapodás mellékleteinek módosításait.5. cikkEz a határozat az elfogadása napján lép hatályba. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.A megállapodás hatálybalépésének időpontját az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök [1] HL C 268., 2003.11.7.[2] COM(2003) 251.[3] HL L 347., 2005.12.30.[4] A Tanács 15102/05. sz., korlátozott terjesztésű dokumentuma.[5] HL C […]., […],[…]. o.[6] COM(2003) 251.[7] HL C 268., 2003.11.7.[8] HL C 157.E., 2006.7.6., 482. o.[9] HL L […], […], […]. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0555

Javaslat a Tanács határozata a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK tanácsi irányelv 21. cikke (1) bekezdﾩsének a) pontjától eltérő különös intézkedés bevezetésének az Egyesült Királyság részére történő engedélyezéséről  /* COM/2006/0555 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 28.9.2006COM(2006) 555 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK tanácsi irányelv 21. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérő különös intézkedés bevezetésének az Egyesült Királyság részére történő engedélyezéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |110 | A javaslat indokai és célkitűzései A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás – szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 27. cikkének (1) bekezdése értelmében, a Tanács, a Bizottság javaslatára egyhangúlag eljárva, bármelyik tagállamot felhatalmazhatja arra, hogy ezen irányelvtől eltérő különös intézkedéseket vezessen be az adókivetés egyszerűsítésére, vagy az adókijátszások egyes típusainak megakadályozására. A Bizottság Főtitkárságán 2006. február 10-én iktatott levelében az Egyesült Királyság kérelmezte, hogy a 77/388/EGK irányelv 21. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérő intézkedést vezethessen be. A 77/388/EGK irányelv 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2006. július 18-án tájékoztatta a többi tagállamot az Egyesült Királyság kérelméről. A Bizottság 2006. július 19-én kelt levelében értesítette az Egyesült Királyságot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükségesnek ítélt valamennyi információnak. |120 | Általános háttér A 77/388/EGK irányelv 21. cikke (1) bekezdése a) pontjának az említett irányelv 28g. cikke szerinti változata általános szabályként előírja, hogy a belföldi forgalomban a termékértékesítést végző adóalany köteles hozzáadottérték-adót (HÉA) fizetni. Az Egyesült Királyság fordított adózási eljárást kíván alkalmazni, amelynek révén a termékértékesítésben részesült adóalanyt kötelezik a HÉA megfizetésére az alábbi termékek értékesítése esetén: Mobiltelefonok Számítógépes chipek/mikroprocesszorok/központi egységek Számítógépeknél vagy bármely mobiltelefonos készüléknél vagy meghatározott elektronikus eszközöknél használt elektronikus tárolóeszköz Elektronikus adatok tárolására, feldolgozására vagy rögzítésére használt elektronikus eszközök, úgy mint: kézi digitális fényképezőgépek és camcorderek, kézi digitális audiolejátszók, pl. MP3-lejátszók, kézi digitális videolejátszók és hordozható DVD-lejátszók, e-mail, telefon, szöveges üzenet, webböngészés vagy egyéb vezeték nélküli adathozzáférést biztosító vezeték nélküli eszközök, kézi számítógépek, kézi vagy hordozható helymeghatározó eszközök műholdas navigációs rendszerekhez, képernyővel rendelkező, televízióval vagy számítógéppel használt játékkonzolok. Az intézkedés következményeként az ügyfél által az értékesítőnek az ilyen termékekért fizetett ár nem tartalmazza a HÉA összegét. Ehelyett az ügyfél számolná el az értékesítést érintő hozzáadottérték-adót a saját HÉA-bevallásában. A rendes szabályok szerint ugyanebben a bevallásban le is vonná ezt a HÉA-t. Így nem kerülne sor adófizetésre az adóköteles tevékenységű adóalanyok közötti ilyen jellegű értékesítések esetén, hanem a kiskereskedő, a beszállítói lánc utolsó eleme fizetné be a HÉA teljes összegét. Az Egyesült Királyság ily módon kíván eltérni a HÉA egyik alapelvétől: a megosztott megfizetés rendszerétől, amelyben a beszállítói lánc minden adóalanya az értékesítés után járó végső HÉA egy részét kifizeti. A csalás problémája az Egyesült Királyságban A fent említett termékek értékesítése az Egyesült Királyságban nagyon nagy mértékű adókikerülést eredményezett. Az adókikerülés leginkább elterjedt formája az, hogy a HÉA-nyilvántartásban szereplő értékesítő értékesítéseket számláz ki, majd eltűnik az adó megfizetése nélkül. Ennek során azonban érvényes HÉA-t tartalmazó számlát biztosít az ügyfél részére, aki így visszaigényelheti az előzetesen felszámított HÉA-t. Ez azt eredményezi, hogy a kincstár nem kapja meg az értékesítés után járó HÉA-t, de a láncban következő kereskedőnek meg kell hiteleznie az előzetesen felszámított HÉA-t, mintha azt kifizették volna. Ebből alakult ki a közösségen belüli, „eltűnő kereskedő” útján elkövetett csalás (Missing Trader Intra-Community Fraud - MTIC), amely egy igen kifinomult és jól szervezett, gyakran szervezett bűnözők által elkövetett támadás a HÉA-rendszer ellen. Kihasználja az átmeneti HÉA-szabályozás adta lehetőséget, hogy az egyik tagállambeli értékesítő által egy másik tagállambeli ügyfél számára történő értékesítés HÉA-mentes a feladó államban. Ehelyett az ügyfélnek kell a rendeltetés szerinti tagállamban megfizetnie a HÉA-t (a már leírt típusú fordított adózás szerint, de csak egyetlen értékesítésre korlátozva). Ha az ügyfél az ezen kérelem tárgyát képező nagyértékű cikkek értékesítése után járó HÉA megfizetése nélkül eltűnik, jelentős lehet a bevételkiesés. Ezenkívül az ilyen csalásokat elkövető személyek gyakran értékesítések sorozatát szervezik meg, amelyben ugyanazon árucikkek körözhetnek többször is a tagállamok között (az ún. körhinta jellegű csalás). Ily módon az államkincstárból hiányzó összeg az áruk egyszeri értékesítése után járó adó összegének sokszorosa lehet. Az ilyen típusú csalás a becslések szerint 2001 óta 6 750 millió és 11 000 millió GBP közti összegbe került az Egyesült Királyságnak. Az utóbbi években az Egyesült Királyság jelentős fejlődésnek volt tanúja a csalás kifinomultságában és összetettségében, a különböző beavatkozásokra adott válaszként. A legutóbb közzétett becslések a MTIC csalást 1 120 millió és 1 900 millió GBP közé tették 2004/05-ben. Újabb működési mutatók az Egyesült Királyságban azonban arra utalnak, hogy az ilyen típusú csalás leküzdésére tett fokozott erőfeszítések és közösségi jogszabályok keretében minden tagállam rendelkezésére álló eszközök bevetése ellenére is növekszik a csalások mértéke. E bűnözői tevékenység leküzdésére alkalmazná az Egyesült Királyság kormánya a fordított adózási eljárást. Véleménye szerint egy ilyen eljárás a haszon lehetőségének eltüntetésével megszüntetné a fent leírt csalást. Ha nem vetnek ki HÉA-t, nincs lehetősége a potenciális eltűnő kereskedőnek megszökni az ügyfelétől kapott ár HÉA-elemének az államkincstár részére történő megfizetése nélkül. Az eljárást azokra az árukra korlátoznák, amelyek legtöbb MTIC csalási eset tárgyát képezik, és a további jelentős bevételkiesést megelőző hatása lenne. Mivel csak az áruk kis körére szorítkozik, a javasolt rendszer nem venné fel egy általánosított fordított adózási mechanizmus jellegét, és célja sem lenne ilyen mechanizmussá válni. A rendszer így nem hozna alapvető változást az adó megosztott megfizetésén alapuló jelenlegi HÉA-rendszerbe. Ugyanakkor az Egyesült Királyság ellenőrzési és beszámolási kötelezettséget is bevezetne azért, hogy a rendelkezésre álló információ biztosítékot nyújtson az adóhatóságnak arról, hogy hatékonyan működik az intézkedés. Ezek a kötelezettségek hasonlóak lehetnek a Közösségen belüli termékértékesítésre vonatkozó jelenlegi jelentéstételi követelményekhez. Az egyszerűsítés céljából az Egyesült Királyság meghatározna egy 1 000 GBP (körülbelül 1 480 EUR) értékű küszöböt, amely alatti értékesítések nem tartoznának a fordított adózás hatálya alá. Ez enyhítené a kiskereskedők és a kisebb üzleti fogyasztók esetleges nehézségeit. Ugyanakkor a küszöbértéknek elég alacsonynak kell lennie a fordított adózás kikerülése érdekében részletekre bontott értékesítések elkerülésére. A Bizottság véleménye a kérelemről Ha a Bizottság a 27. cikk szerinti kérelmeket kap, megvizsgálja azokat annak biztosítására, hogy megfelelnek az ilyen kérelmek jóváhagyásához szükséges alapvető feltételeknek, vagyis, hogy a javasolt különös intézkedés egyszerűsít-e eljárásokat az adóalanyok vagy az adóhatóság számára, vagy, hogy a javaslat megakadályoz-e bizonyos típusú adókijátszásokat vagy adókikerüléseket. Ebben az összefüggésben a Bizottság óvatosan közelíti meg a kérdést, hogy az eltérések ne ássák alá az általános HÉA-rendszer működését. Ugyanebben az összefüggésben tette meg a Bizottság 2005-ben a javaslatát a 77/388/EGK irányelvnek a hozzáadottérték-adó kivetésére vonatkozó eljárás egyszerűsítése, illetve az adókijátszás vagy adókikerülés megakadályozására szolgáló egyes intézkedések tekintetében történő módosításáról, valamint egyes, eltéréseket biztosító határozatok hatályon kívül helyezéséről[1], amely lehetővé tette volna minden tagállam számára, hogy hasznosnak és hatékonynak bizonyuló eltéréseket alkalmazzon. A Bizottság általában nem szívesen javasolja fordított adózás alkalmazása iránti kérelem elfogadását, mivel egy ilyen intézkedés a HÉA-rendszer egy központi elemét, a megosztott megfizetést szünteti meg. Igaz, hogy a hatodik HÉA-irányelv 26b. cikkében előírt, az aranyra irányuló különös szabályozás nevezhető bevezetett fordított adózásnak. E rendelkezések alkalmazása azonban gondosan célzott, és hatályában és mértékében korlátozott. Következtetés Az Egyesült Királyság kérelme a 27. cikket a HÉA-rendszer alapvető megváltoztatásának céljára próbálja felhasználni, az általánosított fordított adózás bevezetésével, mégha az csak az áruk bizonyos körére korlátozódik is. Ez azt jelentené, hogy az érintett ágazatokban az adóalanyok valójában három különböző típusú adórendszerrel szembesülnének: A „klasszikus” HÉA-rendszerrel A bizonyos kritériumoknak megfelelő B2B értékesítések esetében a fordított adózási rendszerrel A Közösségen belüli rendszerrel. Ezzel a vállalkozásokra már nehezedő számviteli terhek mellett további nehézséget jelentene. Ehhez hasonlóan további megfelelési terhek (az ügyfél státuszának ellenőrzése és a tranzakciók bejelentése) hárulnának az érintett területeken működő minden vállalkozásra, köztük a tisztességes kereskedőkre is. Továbbá a fordított adózás alkalmazása új csalási lehetőségeket kínálna különösen a végső fogyasztói szinten, és ezért megfelelő ellenőrző intézkedéseknek kellene kísérnie annak garantálására, hogy a végső fogyasztó a megfelelően működő megosztott megfizetési rendszer hiányában nem kerüli ki az adózást. Bár a Bizottság felismeri ezeket a hátrányokat, mégis úgy véli, hogy a kérelmek a 27. cikkben előírt követelményeknek megfelelőnek tekinthetők. Valójában az intézkedés valószínűleg megszünteti a jelenleg tapasztalt MTIC csalást és így a csalás egy különleges típusára irányul. Felmerül azonban a kérdés, hogy az intézkedés milyen mértékben marad arányos, tekintettel az érintett szektorban a csalás és a nem csalási tevékenység mérete közti kapcsolatra. Az intézkedés hatálya viszonylag kiterjedt, az elektronikai ágazat nagy részét lefedi, de az Egyesült Királyságtól kapott információ szerint az intézkedés által érintett adófizetők száma és tevékenységeik gazdasági fontossága korlátok között marad (kb. 22 500 adóalany az összesen 1 900 000 HÉA-nyilvántartásban szereplő vállalkozásból). Figyelembe véve a kockán forgó HÉA-bevételek hatalmas összegét és a jogszerű kereskedelem terheinek viszonylag korlátozott mértékű növekedését, úgy tűnik, az alkalmazás egy széles köre még mindig a 27. cikk hatálya alá tartozik. Ugyanakkor figyelembe kell venni, hogy más tagállamok hasonló csalási módszerekkel szembesülnek (ugyanolyan kategóriájú vagy más típusú áruk esetében is) és ezért ők is kérhetnek a hatodik irányelv 21. cikkétől való hasonló eltéréseket. Ez oda vezethet, hogy a különböző tagállamokban az adófizetőknek eltérő kötelezettségeik lennének, ami szemben állna egy jól működő belső piac követelményeivel. Ezért a kért eltérést jóváhagyó javaslatban meg kell határozni a fordított adózás végrehajtásának kulcselemeit, és korlátozni kell időtartamát, hogy értékelni lehessen a hatékonyságát (a megállapított MTIC-csalás és a HÉA megfizetése nélküli végső fogyasztás megelőzése tekintetében is) valamint a belső piac működésére gyakorolt hatását. Ez a javaslat a fordított adózás engedélyezését 2009. december 31-ig teszi lehetővé. |139 | A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések A javaslat által érintett terület jelenleg nem áll szabályozás alatt. |141 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A javaslat összhangban van a tagállamok adócsalás elleni küzdelmének segítésére irányuló általános célkitűzéssel. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció |219 | Nem releváns. |A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |229 | Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |230 | Hatásvizsgálat E határozatjavaslat célja a HÉA-kijátszás megakadályozása és pozitív hatással lehet a HÉA-bevételekre. A vállalkozásokra azonban negatív hatással lesz az intézkedés, mivel a szabályozás eltér a termékek rendes értékesítésének szabályaitól. Ez bonyolítja azon vállalkozások könyvelését, amelyek nem kizárólag az eltérés tárgyát képező termékekkel kereskednek. A tervezett ellenőrző mechanizmusok szintén további kötelezettségeket rónak az érintett üzletágra. Ezért egyértelmű, hogy ez az eltérés nem felel meg a 27. cikkben előírt egyszerűsítési követelménynek és csak az adókijátszás bizonyos típusainak megakadályozása alkalmazási körébe tartozik. Természetesen nincs rá garancia, hogy az Egyesült Királyság által tervezett intézkedés megszünteti a kérdéses csalást; a Bizottság ezért javasol az eltérésre rövid időtartamot. Bár az intézkedés hatása az alkalmazási köre miatt mindenképp korlátozott lesz, az intézkedések hatékonyságát az Egyesült Királyság értékeli és közli a Bizottsággal. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |305 | A javasolt fellépés összefoglalása Engedély az Egyesült Királyság számára a 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 21. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérő intézkedés alkalmazására a mobiltelefonok, számítógépes chipek/mikroprocesszorok, elektronikus tárolóeszközök és elektronikus adatok tárolására, feldolgozására vagy rögzítésére használt kézi elektronikus eszközök belföldi értékesítése esetében fordított adózási mechanizmus alkalmazása tekintetében. |310 | Jogalap A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról - közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás - szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 27. cikkének (1) bekezdése. |329 | A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ennélfogva nem alkalmazandó. |Az arányosság elve A javaslat a következő ok(ok) miatt felel meg az arányosság elvének: |331 | A határozat tárgya engedély megadása egy tagállam számára annak saját kérelmére, és nem jelent semminemű kötelezettséget. |332 | Mivel a vonatkozó rendelkezéstől eltérő intézkedés alkalmazási területe egyértelműen meghatározott, a különös intézkedés arányban állónak tűnik a kitűzött céllal, a szóban forgó veszteségek arányát és mértékét figyelembe véve. |Eszközök kiválasztása |341 | Javasolt eszköz: egyéb. |342 | Más eszközök nem megfelelőek a következő ok(ok) miatt: A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 27. cikke szerint a közös HÉA-szabályoktól való eltérés csak akkor lehetséges, ha arra a Tanács a Bizottság javaslatára egyhangúlag eljárva felhatalmazást ad. A Tanács határozata az egyetlen megfelelő eszköz, mivel a címzettjei egyes tagállamok is lehetnek. |KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK |409 | A javaslat nincs negatív kihatással a Közösség költségvetésére. |TOVÁBBI INFORMÁCIÓK |Felülvizsgálati/módosítási/megszüntetési záradék |533 | A javaslat megszüntetési záradékot tartalmaz. |1.  JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK tanácsi irányelv 21. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérő különös intézkedés bevezetésének az Egyesült Királyság részére történő engedélyezésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,tekintettel a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás – szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelvre[2] és különösen annak 27. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[3],mivel:(1) Az Egyesült Királyság a Bizottság Főtitkársága által 2006. február 10-i dátummal iktatott levélben engedélyt kért a 77/388/EGK irányelv 21. cikke (1) bekezdése a) pontjától eltérő különös intézkedés bevezetéséhez a hozzáadottérték-adó (HÉA) megfizetésére kötelezett személy tekintetében.(2) A 77/388/EGK irányelv 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2006. július 18-án kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot az Egyesült Királyság kérelméről. A Bizottság 2006. július 19-én kelt levelében értesítette az Egyesült Királyságot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükségesnek ítélt valamennyi információnak.(3) A 77/388/EGK irányelv 21. cikke (1) bekezdése a) pontjának a 28g. cikkben megfogalmazott változata alapján a hozzáadottérték-adó (HÉA) megfizetésére kötelezett személy az árukat értékesítő adóalany. Az Egyesült Királyság által kért eltérés célja az adózási kötelezettség áthárítása arra az adóalanyra, akinek a részére történik az értékesítés, de csak bizonyos körülmények között és kizárólag mobiltelefonok, számítógépes chipek/mikroprocesszorok, elektronikus tárolóeszközök és elektronikus adatok tárolására, feldolgozására vagy rögzítésére használt kézi elektronikus eszközök esetében.(4) Ezen az ágazaton belül jelentős számú kereskedő követ el adókijátszást, azáltal, hogy nem fizeti be a HÉA-t az adóhatóságnak a termékek értékesítése után. Érvényes számla birtokában lévő ügyfeleik azonban jogosultak az adó levonására. Legagresszívebb formájában ugyanazokat a termékeket a „körhinta” módszerrel többször is értékesítik anélkül, hogy kifizetnék az adóhatóságok felé a HÉA-t. Azzal, hogy ezekben az esetekben a HÉA megfizetésére kötelezett személy az lenne, akinek a részére történik az értékesítés, az eltérés megszüntetné a lehetőséget az adókijátszás ilyen formájának az elkövetésére. Ez azonban nem érintené a fizetendő HÉA összegét.(5) Az Egyesült Királyságnak megfelelő ellenőrzési és jelentéstételi kötelezettségeket is be kell vezetnie annak biztosítására, hogy az eltérés hatékonyan működjön és hogy megakadályozza az adókijátszás eltolódását más termékek vagy a kiskereskedelmi szint irányába. A Bizottságot tájékoztatni kell az elfogadott különös intézkedésekről, valamint az eltérés működésének megfigyeléséről és átfogó értékeléséről.(6) Az intézkedés arányos a kitűzött célokkal, mivel nem általánosan alkalmazandó, csak egy konkrét, magas kockázatot jelentő, bizonyos gondosan meghatározott termékeket magában foglaló ágazatban, amellyel kapcsolatban az adókijátszás aránya és mértéke jelentős adóveszteségekhez vezetett. Továbbá, mivel ez egy kicsi ágazat, az eltérés nem tekinthető egy általános intézkedéssel egyenértékűnek.(7) Az engedély csak rövid időtartamra érvényes, mert nem állapítható meg biztossággal, hogy eléri-e az intézkedés a célkitűzéseit, és az intézkedésnek a HÉA-rendszerre gyakorolt hatásai sem mérhetők le előre az Egyesült Királyságban és más tagállamokban; sőt, az intézkedés és végrehajtása által a belső piacra gyakorolt hatást megfelelő módon értékelni kell.(8) A vonatkozó rendelkezéstől való eltérés nem hat kedvezőtlenül a Közösség HÉA-ból származó saját forrásaira,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 77/388/EGK irányelv 21. cikke (1) bekezdése a) pontjának a 28g. cikkben megfogalmazott változatától eltérve, az Egyesült Királyság engedélyt kap arra, hogy azt az adóalanyt jelölje meg a hozzáadottérték-adó (HÉA) megfizetésére kötelezett személynek, aki a következő termékek értékesítésének címzettje:(1) mobiltelefonok, azaz olyan eszközök, amelyeket engedélyezett hálózatokhoz kapcsolódó használatra készítettek vagy alakítottak ki, és meghatározott frekvenciákon működtetnek, függetlenül attól, hogy van-e további felhasználási lehetőségük;(2) integrált áramkörű eszközök, úgy mint mikroprocesszorok és központi egységek a végtermékbe való beépítés előtti állapotukban;(3) elektronikus tárolóeszközök és PC-kártyák, úgy mint memóriakártyák, CD-romok és SD-kártyák számítógéppel vagy az 1. és a 4. pontban említett bármely eszközzel való használatra;(4) elektronikus adatok tárolására, feldolgozására vagy rögzítésére használt elektronikus eszközök, úgy mint:a) hang és/vagy képek rögzítésére vagy lejátszására használt kézi eszközök;b) kézi digitális audiolejátszók, pl. MP3-lejátszók;c) kézi digitális videolejátszók és hordozható DVD-lejátszók;d) e-mail, telefon, szöveges üzenet, webböngészés vagy egyéb vezeték nélküli adathozzáférést biztosító vezeték nélküli eszközök, és kézi számítógépek;e) kézi vagy hordozható helymeghatározó eszközök műholdas navigációs rendszerekhez;f) képernyővel rendelkező, televízióval vagy számítógéppel használt játékkonzolok.Az eltérést olyan termékértékesítések tekintetében kell alkalmazni, amelyeknél az adóalap egyenlő vagy több mint 1000 GBP.2. cikkAz 1. cikkben meghatározott eltérés azzal a kikötéssel érvényes, hogy az Egyesült Királyság megfelelő és hatékony ellenőrzési és jelentéstételi kötelezettségeket vezet be az olyan terméket értékesítő adóalanyok esetében, amelyekre e határozattal összhangban a fordított adózás alkalmazandó.3. cikkAz Egyesült Királyság tájékoztatja a Bizottságot az 1. és 2. cikkben említett intézkedések elfogadásáról és 2008. december 31-ig az érintett intézkedések működésének átfogó értékeléséről szóló jelentést nyújt be a Bizottsághoz, különös tekintettel az intézkedések hatékonyságára és az adókijátszás más termékek vagy a kiskereskedelmi szint felé való eltolódásának bármilyen jelére.4. cikkEz a határozat 2009. december 31-én hatályát veszti.5. cikkEnnek a határozatnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök[pic][pic][pic] [1] COM(2005) 89., 2005.3.16., 2006/69/EK irányelvként elfogadva (HL L 221., 2006.8.12., 9. o.)[2] HL L 145., 1977.6.13., 1. o. A legutóbb a 2006/69/EK irányelvvel (HL L 221., 2006.8.12., 9. o.) módosított irányelv.[3] HL C […]., […]., […]. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.10.28.
            COM(2016) 693 final
            2016/0342(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség közötti, a polgári repülés biztonságának szabályozásában történő együttműködésről szóló megállapodás módosítására vonatkozó megállapodásnak az Európai Unió nevében való aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               1.1.Háttér-információk

               A Tanácsnak a megállapodás megkötésére vonatkozó határozatát
                  1
                követően 2011. május 1-jén hatályba lépett az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség közötti, a polgári repülés biztonságának szabályozásában történő együttműködésről szóló megállapodás
                  2
                (a továbbiakban: a megállapodás). A megállapodásról folytatott tárgyalásokra a Bizottságnak a tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásáról szóló, 2004. március 9-i tanácsi határozat alapján került sor.

               A megállapodás célja többek között, hogy a hatálya alá tartozó területeken biztosítsa az Egyesült Államok és az Európai Közösség közötti együttműködés és harmonizáció magas szintjének folytonosságát.

               A megállapodás 2. cikke B. pontjának értelmében a megállapodás jelenlegi alkalmazási köre a következő:

               a polgári repüléstechnikai termékek légialkalmassági jóváhagyása és monitoringja;

               a polgári repüléstechnikai termékek környezeti vizsgálata és környezetvédelmi jóváhagyása; valamint

               a karbantartási üzemek jóváhagyása és monitoringja.

               A megállapodás végrehajtása folyamán, különösen a megállapodással létrehozott Kétoldalú Felügyelőtestületben (vegyes bizottság) folytatott megbeszélések során az Amerikai Egyesült Államok Szövetségi Légi Közlekedési Hivatala (a továbbiakban: FAA) és a Bizottság egyetértettek abban, hogy a megállapodás jelenlegi rendelkezései által biztosított lehetőségekben felül még tovább szeretnék erősíteni a légi közlekedés biztonsága terén folytatott együttműködést.

               Mindkét fél megállapította, hogy mindenekelőtt a pilóták szakszolgálati engedélyezése és képzése területén szükség volna intenzívebb együttműködés kialakítására, ezért szakértőket kértek fel a lehetőségek megvizsgálására és technikai javaslatok kidolgozására. Ezenkívül a szakértői munka megerősítette a megállapodás kiterjesztésének szükségességét és megvalósíthatóságát az együttműködés és elfogadás további területeire.

               A megállapodás hatályba lépése óta eltelt 3 év során nyert tapasztalatok és felismert előnyök alapján, kellőképpen figyelembe véve a Kétoldalú Felügyelőtestületnek a megállapodás kiterjesztett hatálya alá tartozó további együttműködés lehetőségeivel kapcsolatos megfontolásait, a Bizottság 2014. szeptember 3-án ismertette ajánlását arra a tanácsi határozatra vonatkozóan, amely a Bizottságnak a megállapodás módosításáról szóló tárgyalásokra való felhatalmazásról szól. A 2014. szeptember 25-én a fentieknek megfelelően elfogadott tanácsi határozat alapján hivatalos tárgyalásokra került sor az Egyesült Államokkal. A tárgyalások lejjebb felvázolt eredménye belefoglalásra került az e javaslathoz csatolt megállapodással kapcsolatos 1. számú módosítástervezetbe.

               1.2.Alkalmazási kör

               A tárgyalások eredményeként létrejött szövegben a 2. cikkének B. pontját új pont váltja fel, magában foglalva azon alábbi területeket, amelyeken a megállapodás megfelelő mellékletei alapján együttműködés jöhet létre:

               (1)a polgári repüléstechnikai termékek légialkalmassági jóváhagyása és monitoringja;

               (2)a polgári repüléstechnikai termékek környezeti vizsgálata és környezetvédelmi jóváhagyása;

               (3)a karbantartási üzemek jóváhagyása és monitoringja;

               (4)a személyzet engedélyezése és képzése;

               (5)a légi jármű üzemben tartása;

               (6)repülőterek; valamint

               (7)légiforgalmi szolgálatok és légiforgalmi szolgáltatás.

               Technikai szempontból megjegyzendő, hogy a 2. cikk B. pontjának javasolt új szövege az 5. cikk kapcsolódó módosítását vonja maga után. A 2. cikk B. pontjának átszövegezése azt jelenti, hogy a területek közötti, az jelenlegi 5. cikk A. pontja és B. pontja szerinti különbségtétel nem érvényes. Annak érdekében, hogy az 5. cikk összeegyeztethető legyen a 2. cikk B. pontjának új változatával, kívánatos az 5. cikk B. pontjának csak a lényegét megtartani és úgy kiigazítani, hogy általános szabály váljon belőle. Az eredmény a jelenlegi rendelkezések további egyszerűsítését jelentené, különösen azáltal, hogy lehetővé válna az A. és B. bekezdés konszolidációja. Természetesen az együttműködés konkrét részleteit meghatározó jelenlegi mellékletek érintetlenül maradnának. Az 5. cikk C. pontja már szükségtelennek tekinthető.

               1.3.A módosítás végrehajtásának menetrendje

               A módosítások végrehajtásának ütemterve a pilóták szakszolgálati engedélyéről szóló melléklet elfogadására és a megállapodásba való beemelésére vonatkozó előkészítő munka lényegi eleme.

               A 216/2008/EK rendelet
                  3
                értelmében az Európai Unióban állandó tartózkodási hellyel rendelkező pilótáknak rendelkezniük kell az egyik tagállam által kibocsátott szolgálati engedéllyel. Az 1178/2011/EU bizottsági rendelet
                  4
                megoldást kínált a harmadik országok által kibocsátott engedélyekkel rendelkező pilóták számára. A pilóták az ilyen engedélyeket egy éves időtartamra érvényesíthetik vagy tartósan átkonvertálhatják őket. Az 1178/2011/EU bizottsági rendeletre vonatkozó tárgyalások során egyértelművé vált, hogy a bizonyos mértékig harmonizált nemzeti szabályok a harmadik országok által kibocsátott engedélyek kezelése tekintetében jelentősen eltérnek. Ennek következtében előfordulhat, hogy nagy számban (10 000-nél is többen) lesznek olyanok, akik harmadik ország által kibocsátott magánpilóta-szakszolgálati engedély jogosultjaiként nem felelnek meg az uniós rendszernek. Meg kell jegyezni, hogy ez a probléma főként az USA által kibocsátott magánpilóta-szakszolgálati engedélyre (PLL) jogosult, az Unióban állandó tartózkodási hellyel rendelkező személyeket érintheti. Az ilyen engedélyeknek az 1178/2011/EU bizottsági rendeletnek megfelelő átkonvertálása jelentős pénzügyi és szervezeti többletköltségeket jelenthet a PLL-engedéllyel rendelkezők számára.

               Ezért egyetértésben a tagállamokkal, az Európai Parlamenttel és az ágazattal az 1178/2011/EU bizottsági rendelet átmeneti időszakot vezetett be, hogy megfelelő idő álljon rendelkezésre a megállapodásnak az USA által kibocsátott magánpilóta-szakszolgálati engedély átkonvertálását könnyítő mellékletére vonatkozó tárgyalások lebonyolítására.

               Kellően figyelembe véve a 1178/2011/EU bizottsági rendelet rendelkezéseit és határidejét (2017. április 8.), a pilóták szakszolgálati engedélyezésről szóló új melléklet megállapodásba való beemelése sürgősnek tekintendő. Következésképpen a megállapodást mielőbb módosítani kell, addig pedig átmenetileg a megállapodás 1. módosítását kell alkalmazni.

               2.AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               A megállapodás 1. módosításáról a Bizottság és az FFA tárgyalást folytatott a megállapodás 2. cikkének C. és 19. cikkének B. pontjára tekintettel.

               Általában véve a repülési ágazat következetesen kiáll a világ két legnagyobb piaca (az USA és az EU) közötti szorosabb együttműködés, elismerés és harmonizáció mellett, amely révén csökkenteni lehetne a szükségtelen, a biztonsághoz nem, vagy csak kis részben hozzájáruló és az ágazat globális versenyképességét csökkentő ügyleti költségeket. Jelenleg, amikor a világ más tájain új szereplők lépnek a piacra, az ilyen könnyítések rendkívül fontosak.

               Az Unió és az USA szabályozási kereteinek összehasonlítása után arra az eredményre jutottak, hogy az Atlanti-óceán mindkét oldalán az 1.2. pontban ismertetett területek tekintetében a szabályozási követelmények és eljárások további egyszerűsítésére van szükség. A két rendszer közelítése jelentős megtakarításokat eredményez a szervezeti felépítés, az erőforrások, a képzési programok, a belső eljárások és a felügyeleti programok terén.

               Egy adott területen a kölcsönös elfogadás hatékony alkalmazásához szükséges, a megállapodást kiegészítő új mellékletek a megállapodásban és a 2011/719/EU határozatban meghatározott eljárásoknak megfelelően kerülnek elfogadásra és kidolgozásra. Az egyes mellékletekre vonatkozóan a Bizottság külön tanácsi határozatokra irányuló bizottsági javaslatot nyújt be.

               3.A JAVASLAT JOGI ELEMEI

               A javaslat összefoglalása

               A megállapodás javasolt 1. módosításának hatályba lépésével lehetőség nyílik olyan, a megállapodás felülvizsgált 5. cikke és 19. cikkének B. pontja értelmében a Kétoldalú Felügyelőtestület által a megfelelő mellékletek elfogadását követően olyan újabb területeken való együttműködésre, amelyet mindkét fél kölcsönösen szükségesnek tart.

               Jogalap

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben 218. cikkének (5) bekezdésével.

               A módosítás hátteréül szolgál továbbá a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 12. cikkének (1) bekezdése. Az említett cikk lehetőséget nyújt olyan, az Európai Unió és harmadik országok között létrejött megállapodások elismerésére, amelyek értelmében a tagállam hatóságai bizonyítványt bocsáthat ki egy harmadik ország légi közlekedési hatóságai által kibocsátott bizonyítvány alapján.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               az uniós költségvetésre gyakorolt hatás

               2016/0342 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség közötti, a polgári repülés biztonságának szabályozásában történő együttműködésről szóló megállapodás módosítására vonatkozó megállapodásnak az Európai Unió nevében való aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)2014. szeptember 25-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen az Amerikai Egyesült Államokkal az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség közötti, a polgári repülés biztonságának szabályozásában történő együttműködésről szóló, 2011. május 1-jén hatályba lépett megállapodás módosításáról. A tárgyalások sikeresen lezárultak azzal az elektronikus levélváltással, amelyben a főtárgyalók mindegyike jóváhagyását fejezte ki az egyeztetett szöveggel kapcsolatban.

               (2)A tárgyalt módosítás kiterjeszti az együttműködést olyan újabb területekre, amelyeken alkalmazható a jóváhagyásoknak és a megfelelőségi ténymegállapításoknak a kölcsönös elfogadása annak érdekében, hogy a légi közlekedés magas fokú biztonságának fenntartása mellett biztosított legyen az erőforrások optimális kihasználása és a hasonló mértékű költségcsökkentés.

               (3)Ezért a megállapodás 1. módosítását – annak későbbi időpontban történő megkötésének feltételére figyelemmel – az Európai Unió nevében alá kell írni.

               (4)Annak érdekében, hogy a megállapodás hatókörének kiterjesztése keretében elfogadásra kerülhessen a pilóták szakszolgálati engedélyezésről szóló azon új melléklet, amelynek jelentőségét a polgári légi közlekedéshez kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárások rögzítéséről szóló, 2011. november 3-i 1178/2011/EU bizottsági határozatnak a releváns harmadik országok által kibocsátott pilóta szakszolgálati engedélyek átkonvertálásával kapcsolatos rendelkezéseinek összefüggésében kell tekinteni, a megállapodás 1. módosítását ideiglenesen alkalmazni kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség közötti, a polgári repülés biztonságának szabályozásában történő együttműködésről szóló megállapodás 1. módosításának aláírását – feltételezve az 1. módosítás megkötését – a Tanács az Európai Unió nevében jóváhagyja.

               A megállapodás 1. módosításának szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács Főtitkársága kibocsátja a megállapodás 1. módosításának aláírására vonatkozó meghatalmazást a főtárgyaló által kijelölt személy(ek) részére.

               3. cikk

               A megállapodás 1. módosítását a megállapodás 1. módosításának 2. cikkével összhangban az aláírásától a hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazni kell.

               4. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A 2011/719/EU határozat (HL L 291., 2011.11.9., 1. o.).

                     (2)
                  HL L 291., 2011.11.9., 1. o.

                     (3)
                  Az Európai Parlament és Tanács 2008. február 20-i 216/2008/EK rendelete a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról (HL L 79/1., 2008.3.19.).

                     (4)
                  A Bizottság 2011. november 3-i 1178/2011/EU rendelete a polgári légi közlekedéshez kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről (HL L 311., 2011.11.25., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.10.28.
            COM(2016) 693 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat: A Tanács határozata
            az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség között létrejött, a polgári repülés biztonságának szabályozásában történő együttműködésről szóló megállapodás módosítására vonatkozó megállapodásnak az Unió nevében való aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               MELLÉKLET

               a következőhöz:

               Javaslat: A Tanács határozata

               az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség között létrejött, a polgári repülés biztonságának szabályozásában történő együttműködésről szóló megállapodás módosítására vonatkozó megállapodásnak az Unió nevében való aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               1. MÓDOSÍTÁS

               AZ

               AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK

               ÉS AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG KÖZÖTTI,

               A POLGÁRI REPÜLÉS

               BIZTONSÁGÁNAK SZABÁLYOZÁSÁBAN TÖRTÉNŐ

               EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL SZÓLÓ

               MEGÁLLAPODÁSHOZ

               1. CIKK – ÁLTALÁNOS MEGÁLLAPÍTÁSOK

               az Amerikai Egyesült Államok (a továbbiakban: Egyesült Államok) és az Európai Közösség között (továbbiakban: közösen említve, a részes felek, egyenként említve, részes fél) létrejött, a polgári repülés biztonságának szabályozásában történő együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban megállapodás) 19. cikkének B. pontjában foglaltak értelmében a részes felek megállapodtak a megállapodás alábbi módosításáról:

               (a)A 2. cikk B. pontját teljes egészében törölni kell és helyébe az alábbi szöveg lép:

               „E megállapodás keretében az együttműködés alkalmazási köre az alábbi területekre terjed ki:

               (1)a polgári repüléstechnikai termékek légialkalmassági jóváhagyása és monitoringja;

               (2)a polgári repüléstechnikai termékek környezeti vizsgálata és környezetvédelmi jóváhagyása;

               (3)a karbantartási üzemek jóváhagyása és monitoringja;

               (4)a személyzet engedélyezése és képzése;

               (5)légi jármű üzemeltetése;

               (6)repülőterek; valamint

               (7)légiforgalmi szolgálatok és légiforgalmi szolgáltatás.”

               (b)Az 5. cikket törölni kell, helyébe az alábbi szöveg lép:

               „5. CIKK

               Mellékletek

               .A megállapodás hatálya alá tartozó ügyekben a részes felek vagy azok képviselői a Felügyelőtestületben meghatároznak új, a megfelelőségre vonatkozó megállapítások és jóváhagyások kölcsönös elfogadásának feltételeit tartalmazó mellékleteket, amikor megegyeznek abban, hogy mindkét részes fél polgári repülésre vonatkozó előírásai, szabályai, gyakorlatai és eljárásai kielégítően kompatibilisek, hogy lehetővé tegyék a jóváhagyásoknak és a megfelelőségi ténymegállapításoknak az egyik fél által a másik nevében történő kölcsönös elfogadását. A részes felek egyetértenek abban is, hogy polgári repülési rendszereik között léteznek műszaki különbségek, amelyekre a mellékletek ki is térnek.”

               2. CIKK – IDEIGLENES ALKALMAZÁS

               A módosítás hatálybalépéséig a Felek megállapodnak abban, hogy e módosítást aláírásának napjától ideiglenesen alkalmazzák.

               3. CIKK – HATÁLYBALÉPÉS

               E módosítás a részes felek közötti diplomáciai jegyzékváltás során megküldött azon utolsó értesítés keltét követő második hónap első napján lép hatályba, amely megerősíti, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges valamennyi eljárásnak eleget tettek.

               FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

               AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK

                     EURÓPAI UNIÓ

               RÉSZÉRŐL:
                     _____________________________

                     RÉSZÉRŐL:
                     ___________________________

               CÍM:
                     a Szövetségi Légiközlekedési Hivatal hivatalnoka

                     CÍM:

                     Igazgatás

               DÁTUM: _____________________________
                     DÁTUM: __________________________