title: Javaslat a Tanács rendelete az 1346/2000/EK rendelet A. és C. mellékletének Franciaország tekintetében történő módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0038

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 06.02.2006COM(2006) 38 véglegesJavaslatA TANÁCS RENDELETEaz 1346/2000/EK rendelet A. és C. mellékletének Franciaország tekintetében történő módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1. A javaslat háttere-  A javaslat indokai és célkitűzéseiA fizetésképtelenségi eljárásról szóló 1346/2000/EK tanácsi rendelet A. és C. mellékletét módosítani kell.-  Általános háttérAz 1346/2000/EK tanácsi rendelet A. melléklete felsorolja a rendelet 2. cikkének a) pontjában említett fizetésképtelenségi eljárásokat. A C. melléklet pedig a 2. cikk b) pontjában említett felszámolókat sorolja fel.Az 1346/2000/EK tanácsi rendelet mellékleteit a 2005. április 12-i 603/2005/EK tanácsi rendelet módosította.Franciaország 2005. november 29-én bejelentette a Bizottságnak az A. és a C. mellékletben foglalt listák további módosításait.-  A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezésekAz 1346/2000/EK rendeletet e javaslatnak megfelelően módosítani kell.-  Összhang más politikákkalE rendelet összhangban van a többi közösségi politikával.2. Konzultáció az érdekelt felekkel és hatásvizsgálat-  Konzultáció az érdekelt felekkelKülső konzultációra nem volt szükség.-  Szakvélemények összegyűjtése és felhasználásaNem volt szükség külső szakvéleményekre.-  HatásvizsgálatA rendelet módosítása kedvező hatással lehet a vállalkozások átszervezésére.Valószínűleg kedvező vagy semleges hatást gyakorol a foglalkoztatásra.Valószínűleg kedvező vagy semleges hatást gyakorol a környezetre.3. A javaslat jogi elemei-  A javasolt intézkedés összefoglalásaA javaslat célja az 1346/2000/EK rendelet mellékleteinek módosítása a tagállamok nemzeti fizetésképtelenségi jogában történt módosítások figyelembevétele érdekében.-  JogalapA javaslat az 1346/2000/EK rendelet 45. cikkén alapul.-  A szubszidiaritás elveA javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. Így a szubszidiaritás elve nem alkalmazandó.-  Az arányosság elveA javaslat megfelel az arányosság elvének a következő okok miatt:A Bizottság javaslata értelmében az 1346/2000/EK tanácsi rendelet A. és C. mellékletében foglalt, Franciaországra vonatkozó listák helyébe új listák lépnek a Franciaország által bejelentett információknak megfelelően.A rendelet a tagállamokban közvetlenül alkalmazandó, végrehajtási intézkedésekre nincs szükség. A rendeletet közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában, tehát tartalma minden érdekelt fél számára hozzáférhető.-  A jogi eszköz kiválasztásaA javasolt jogi eszköz: rendelet.Más jogi eszközök a következő okok miatt nem lennének megfelelőek:Az 1346/2000/EK tanácsi rendelet 45. cikke értelmében a rendelet mellékleteit a Tanács csak a tagállamok kezdeményezésére vagy a Bizottság javaslatára módosíthatja. E megosztott kezdeményezési jog az Amszterdami Szerződés (EKSz. 67. cikkének (1) bekezdése) hatálybalépését követő ötéves átmeneti időszakban érvényesült, a Nizzai Szerződés (EKSz. 67. cikkének (2) bekezdése) hatálybalépése óta azonban kizárólag a Bizottságnak van kezdeményezési joga. A Bizottság feladata tehát, hogy a rendelet 45. cikkével összhangban javasolja a Tanácsnak a rendelet mellékleteinek módosítását.4. Költségvetési kihatásokA javaslatnak nincs költségvetési kihatása.5. Jogszabályok egyszerűsítéseA javaslat előírja az (uniós vagy nemzeti) hatóságok, illetve a közjogi vagy magánjogi felek érdekében a közigazgatási eljárások egyszerűsítését.A tagállamok bíróságai időben tájékoztatást kapnak azon fizetésképtelenségi eljárásokról, melyeket el kell ismerni.A hitelezők, az adósok és a fizetésképtelenséggel hivatásszerűen foglalkozók tájékoztatást kapnak a rendelet hatálya alá tartozó fizetésképtelenségi eljárásokról.  JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz 1346/2000/EK rendelet A. és C. mellékletének Franciaország tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2000. május 29-i 1346/2000/EK tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 45. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[2],mivel:(1) Az 1346/2000/EK rendelet a tagállamok nemzeti jogszabályainak megfelelően felsorolja az eljárások és a felszámolók megnevezését.(2) Franciaország 2005. november 29-én az 1346/2000/EK rendelet 45. cikke értelmében bejelentette a Bizottságnak az e rendelet A. és C. mellékletében foglalt listák módosításait.(3) Az 1346/2000/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1346/2000/EK rendelet a következőképpen módosul:(1) Az A. mellékletben a Franciaországra vonatkozó eljárások helyébe a következő eljárások lépnek:„FRANCE- Sauvegarde- Redressement judiciaire- Liquidation judiciaire”;(2) Az C. mellékletben Franciaországra vonatkozóan a felszámolók megnevezései helyébe a következő megnevezések lépnek:„FRANCE- Mandataire judiciaire- Liquidateur- Administrateur judiciaire- Commissaire à l’exécution du plan”.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 160., 2000.6.30., 1. o. A legutóbb a 603/2005/EK rendelettel (HL L 100., 2005.4.20., 1–8. o.) módosított rendelet.[2] HL C […]., [ …]., […]. o.


title: Proposal for a Council (EC, EURATOM) Regulation adjusting with effect from 1 July 2005 the remuneration and pensions of officials and other servants of the European Communities and the correction coefficients applied thereto {SEC(2005) 1417}

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0552

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 8.11.2005COM(2005) 552 véglegesJavaslatA TANÁCS (EK, EURATOM) RENDELETEaz Európai Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott súlyozási együtthatóknak 2005. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról {SEC(2005) 1417}(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |A javaslat indokai és céljai Mint minden évben, és a személyzeti szabályzat XI. mellékletének 3. cikke értelmében július 1-jétől kezdődő hatállyal a Tanács – a Bizottság által az Eurostat jelentése alapján tett javaslat alapján – minden év vége előtt határoz a díjazás és a nyugdíjak kiigazításáról. |Általános keret A személyzeti szabályzat XI. mellékletének 3. cikke értelmében a díjazás és a nyugdíjak kiigazítása közvetlenül a nemzeti közszolgálatokban fizetett bérek vásárlóerejének (fajlagos mutató) változásából, illetve a brüsszeli megélhetési költségek (nemzetközi index) és az Eurostat által meghatározott gazdasági paritások alakulásából fakad. A fajlagos mutató a tagállamok központi közigazgatásában dolgozó nemzeti köztisztviselők nettó bérének inflációtól megtisztított változását méri. Az Eurostat e mutatót a XI. melléklet 1. cikke (4) bekezdésében említett 8 tagállam által szolgáltatott információk alapján határozta meg. A brüsszeli nemzetközi index méri a megélhetési költségek változását az Európai Közösségek Brüsszelben élő tisztviselői tekintetében. Az Eurostat ezt a mutatót a belga hatóságok által szolgáltatott információk alapján határozta meg. A díjazásokra vonatkozó gazdasági paritások határozzák meg a díjazások vásárlóerejének Brüsszel, mint referenciaváros és a többi alkalmazási hely közötti egyenértékűségét. E paritásokat az Eurostat a nemzeti statisztikai hivatalokkal egyetértésben számította ki. A nyugdíjakra vonatkozó gazdasági paritások határozzák meg a nyugdíjak vásárlóerejének Belgium, mint referenciaország és a többi tartózkodás szerinti ország közötti egyenértékűségét. E paritásokat az Eurostat a nemzeti statisztikai hivatalokkal egyetértésben számította ki. |A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések A javaslatot minden évben a díjazások és a nyugdíjak kiigazítása érdekében nyújtják be. |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazható. |AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK |Konzultáció az érdekelt felekkel |Alkalmazott konzultációs módszerek, a célba vett fő ágazatok és a válaszolók általános profilja A javaslat pontjait – a hatályos eljárások értelmében – egyeztették az alkalmazottak képviselőivel. |A beérkezett válaszok és azok figyelembevétele módjának összefoglalása A javaslat figyelembe veszi a konzultációra hívott felek által benyújtott véleményeket. |A szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |Nem volt szükség külső szakértők bevonására. |Hatásvizsgálat - A javaslat célja a díjazások és a nyugdíjak kiigazítása a hatályban levő jogszabályok értelmében. - A hatályban levő jogszabályok nem tesznek lehetővé egyéb alternatívát. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |A javasolt intézkedések összefoglalása A személyzeti szabályzat XI. melléklete 1. cikkének megfelelően az Eurostat jelentést készített a brüsszeli megélhetési költségek változásáról, a nemzeti közszolgálatokban fizetett bérek vásárlóerejének változásáról, valamint a gazdasági paritásokról, amelyekből a súlyozási együtthatók levezethetők. 3.1. A DÍJAK ÉS NYUGDÍJAK KIIGAZÍTÁSA BELGIUMBAN ÉS LUXEMBURGBAN A nemzeti köztisztviselők díjazása vásárlóerejének átlagos változását mérő fajlagos mutató a referencia-időszakban 0,0%. Az Eurostat által kiszámított, a brüsszeli megélhetési költségek változását mérő nemzetközi index a referencia-időszakban 2,2%. A személyzeti szabályzat XI. melléklete 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a kiigazítás összegét az Eurostat által meghatározott brüsszeli nemzetközi index és a fajlagos mutató szorzatával határozzák meg. Így a díjazás és a nyugdíjak kiigazításának javasolt mértéke Belgiumban és Luxemburgban 2,2%. A XI. melléklet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban Belgiumban és Luxemburgban nem kell korrekciós együtthatót alkalmazni. 3.2. A DÍJAZÁSOK ÉS NYUGDÍJAK KIIGAZÍTÁSA BELGIUMON ÉS LUXEMBURGON KÍVÜL Belgiumon és Luxemburgon kívül a díjazás és a nyugdíjak kiigazításai a Belgiumra és Luxemburgra vonatkozó kiigazítás, valamint a súlyozási együtthatók és az átváltási árfolyam változásának szorzatából adódnak. A rendeletben foglalt, a díjazásra, a nyugdíjakra, valamint a díjazás egy részének átutalásaira alkalmazandó súlyozási együtthatók kiszámítása a következő módon történt: - A Belgiumon és Luxemburgon kívül dolgozó TISZTVISELŐK tekintetében alkalmazandó súlyozási együtthatók: Az Eurostat a nemzeti statisztikai hivatalokkal egyetértésben kiszámította azon gazdasági paritásokat, amelyek július 1-jén meghatározzák a díjazások vásárlóerejének Brüsszel és a többi alkalmazási hely közötti egyenértékűségeket. A Belgiumon és Luxemburgon kívül más tagállamban szolgálatot teljesítő tisztviselők és egyéb alkalmazottak díjazására alkalmazandó súlyozási együtthatókat e gazdasági paritások, valamint a július 1-jén alkalmazandó átváltási árfolyamok közötti kapcsolatok határozzák meg. - A Belgiumon és Luxemburgon kívül folyósított NYUGDÍJ tekintetében alkalmazandó súlyozási együtthatók és az ÁTUTALÁSOKRA alkalmazandó súlyozási együtthatók: Az Eurostat a nemzeti statisztikai hivatalokkal egyetértésben kiszámította azon gazdasági paritásokat, amelyek július 1-jén meghatározzák a nyugdíjak vásárlóerejének Belgium és a többi lakóhely szerinti ország közötti egyenértékűségeket. A Belgiumon és Luxemburgon kívüli különböző országokban lakóhellyel rendelkező személyek nyugdíjára alkalmazandó súlyozási együtthatókat e gazdasági paritások és a július 1-jén alkalmazandó átváltási árfolyamok közötti kapcsolatok határozzák meg. A személyzeti szabályzat VII. melléklete 17. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően ezek az együtthatók közvetlenül alkalmazandók a tisztviselők és egyéb alkalmazottak átutalásaira. A személyzeti szabályzat XIII. melléklete 20. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően e súlyozási együtthatók csak a nyugdíj azon részére alkalmazandók, amelyre a jogosultság 2004. május 1-je előtt keletkezett. E cikk (2) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek megfelelően a nyugdíjakra alkalmazandó súlyozási együtthatók a tisztviselőkre alkalmazandó együtthatók és a nyugdíjakra kiszámított együtthatók súlyozott átlagából adódnak. - A súlyozási együtthatók hatálybalépésének időpontja: A hatálybalépés időpontja valamennyi hely tekintetében július 1-je, kivéve a megélhetési költségek jelentős növekedése által jellemzett helyeket. Ez utóbbiak tekintetében a súlyozási együttható május 16-án lép hatályba, ha a megélhetési költségek emelkedésének mértéke több mint 6,3%, illetve május 1-jén, ha ez a mérték több mint 12,6%. A megélhetési költségek Belgiumon és Luxemburgon kívüli változását közvetett mutató segítségével mérik. Ezek a mutatók megfelelnek a Brüsszelre vonatkozó nemzetközi index és a gazdasági paritás változása szorzatának. A rendeletben felsorolt helyekre vonatkozóan a kiigazítás hatálybalépésének időpontját előre kell hozni. |Jogalap A jogalap a személyzeti szabályzat és különösen annak XI. melléklete. |A szubszidiaritás elve A javaslat olyan területet érint, amely a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő okokból: |- A személyzeti szabályzat XI. melléklete tanácsi rendeletet ír elő. |- A pénzügyi teher közvetlenül a személyzeti szabályzatban megállapított módszer alkalmazásából fakad. |Az eszközök megválasztása |Javasolt eszköz(ök): rendelet. |Egyéb eszközök nem lennének alkalmasak a következő okokból. - A személyzeti szabályzat XI. melléklete tanácsi rendeletet ír elő. |KÖLTSÉGVETÉSI KIHATÁSOK |A díjazások és nyugdíjak kiigazításából fakadó igazgatási kiadásokra és bevételekre gyakorolt hatást a mellékletben található pénzügyi kimutatás tartalmazza. |1.  JavaslatA TANÁCS (EK, EURATOM) RENDELETEaz Európai Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott súlyozási együtthatóknak 2005. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvre és különösen annak 13. cikkére,tekintettel az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, valamint egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletre[1] és különösen a személyzeti szabályzat 63., 64., 65. és 82. cikkére, VII., XI. és XIII. mellékletére, valamint az alkalmazási feltételek 20. cikkének első bekezdésére, 64. és 92. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) Annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának vásárlóereje ugyanúgy változzon, mint a tagállamok nemzeti köztisztviselőié, a 2005-re vonatkozó éves felülvizsgálat keretében ki kell igazítani az Európai Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazását és nyugdíját.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk2005. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat 63. cikkének második bekezdésében foglalt 2004. július 1-jei időpont helyébe 2005. július 1-je lép.2. cikk2005. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat 66. cikkében, a díjazás és a nyugdíjak kiszámításánál alkalmazandó havi alapilletményekre vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:[pic]3. cikk2005. május 16-i hatállyal az alább felsorolt országokban vagy helyeken alkalmazásban álló tisztviselők és egyéb alkalmazottak díjazására alkalmazandó súlyozási együtthatók a következők:– nincs adat.2005. május 16-i hatállyal az alább felsorolt országok valamelyikében lakóhellyel rendelkező tisztviselők és egyéb alkalmazottak nyugdíjára alkalmazandó súlyozási együtthatók a következők:– nincs adat.4. cikk2005. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat 64. cikke értelmében a tisztviselők és egyéb alkalmazottak díjazására alkalmazandó súlyozási együtthatókat az alábbi táblázat 2. oszlopa tartalmazza;2006. január 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat VII. melléklete 17. cikkének (3) bekezdése értelmében a tisztviselők és egyéb alkalmazottak átutalásaira alkalmazandó súlyozási együtthatókat az alábbi táblázat 3. oszlopa tartalmazza;2005. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat XIII. melléklete 20. cikkének (2) bekezdése értelmében a nyugdíjakra alkalmazandó súlyozási együtthatókat az alábbi táblázat 4. oszlopa tartalmazza;2006. május 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat XIII. melléklete 20. cikkének (2) bekezdése értelmében a nyugdíjakra alkalmazandó súlyozási együtthatókat az alábbi táblázat 5. oszlopa tartalmazza:[pic]5. cikk2005. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat 42a. cikkében említett szülői szabadság esetén nyújtott támogatás összege 822,06 EUR, egyedülálló szülő esetén 1096,07 EUR.6. cikk2005. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat VII. melléklete 1. cikkének (1) bekezdésében említett háztartási támogatás alapösszege 153,75 EUR.2005. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat VII. melléklete 2. cikkének (1) bekezdésében említett, eltartott gyermek után nyújtott támogatás összege 335,96 EUR.2005. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat VII. melléklete 3. cikkének (1) bekezdésében említett iskoláztatási támogatás összege 227,96 EUR.2005. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat VII. melléklete 3. cikkének (2) bekezdésében említett iskoláztatási támogatás összege 82,07 EUR.2005. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat 69. cikkében és a VII. melléklete 4. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett külföldi munkavégzési támogatás összege 455,69 EUR.7. cikk2006. január 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat VII. mellékletének 8. cikkében említett, kilométereken alapuló térítés a következőképpen kerül kiigazításra:kilométerenként 0 euro: 0-tól 200 km-ig terjedő távolság eseténkilométerenként 0,3417 euro: 201-től 1 000 km-ig terjedő távolság eseténkilométerenként 0,5695 euro: 1 001-től 2 000 km-ig terjedő távolság eseténkilométerenként 0,3417 euro: 2 001-től 3 000 km-ig terjedő távolság eseténkilométerenként 0,1139 euro: 3 001-től 4 000 km-ig terjedő távolság eseténkilométerenként 0,0548 euro: 4 001-től 10 000 km-ig terjedő távolság eseténkilométerenként 0 euro: 10 000 km-t meghaladó távolság esetén.A fenti, kilométereken alapuló térítéshez hozzáadódik egy kiegészítő átalányösszeg:– 170,84 EUR, amennyiben az alkalmazási hely és a származási hely közötti vasúti távolság 725 km és 1 450 km között van,– 341,66 EUR, amennyiben az alkalmazási hely és a származási hely közötti vasúti távolság legalább 1 450 km.8. cikk2005. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat VII. melléklete 10. cikkének (1) bekezdésében említett napidíj összege:-  háztartási támogatásra jogosult tisztviselő esetén 35,31 EUR,-  háztartási támogatásra nem jogosult tisztviselő esetén 28,47 EUR.9. cikk2005. július 1-jei hatállyal az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei 24. cikkének (3) bekezdésében említett beilleszkedési támogatás alsó határa:-  háztartási támogatásra jogosult alkalmazott esetén 1005,33 EUR,-  háztartási támogatásra nem jogosult alkalmazott esetén 597,77 EUR.10. cikk2005. július 1-jei hatállyal az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei 28a. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében említett munkanélküli-járadék alsó határa 1205,67 EUR, felső határa 2411,35 EUR, az átalánylevonás 1096,07 EUR.11. cikk2005. július 1-jei hatállyal az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei 63. cikkében a havi alapilletményekre vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:[pic]12. cikk2005. július 1-jei hatállyal az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei 93. cikkében a havi alapilletményekre vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:[pic]13. cikk2005. július 1-jei hatállyal az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei 94. cikkében említett beilleszkedési támogatás alsó határa:-  háztartási támogatásra jogosult alkalmazott esetén 756,18 EUR,-  háztartási támogatásra nem jogosult alkalmazott esetén 448,32 EUR.14. cikk2005. július 1-jei hatállyal az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei 96. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében említett munkanélküli-járadék alsó határa 904,26 EUR, felső határa 1808,51 EUR, az átalánylevonás 822,06 EUR.15. cikk2005. július 1-jei hatállyal a 300/76/ESZAK, EGK, Euratom rendelet[2] 1. cikkében említett műszakpótlék 344,58, 520,10, 568,66 és 775,27 EUR.16. cikk2005. július 1-jei hatállyal a 260/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelet[3] 4. cikkében említett összegekre 4,974173 értékű súlyozási együtthatót kell alkalmazni. 17. cikk17. cikk2005. július 1-jei hatállyal az egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételei XIII. mellékletének 8. cikkében az alkalmazandó összegekre vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:[pic]18 cikk2005. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat XIII. melléklete 14. cikkében említett, eltartott gyermek után nyújtott támogatás összege:[pic]19. cikk2005. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat XIII. melléklete 15. cikkében említett iskoláztatási támogatás összege:[pic]20. cikk2005. július 1-jei hatállyal a személyzeti szabályzat XIII. melléklete 18. cikkének alkalmazásában a 2004. május 1-je előtt hatályban lévő személyzeti szabályzat VII. mellékletének 4a. cikkében említett átalánytámogatás összege:– havonta 118,88 EUR a C4 vagy C5 besorolási osztályba tartozó tisztviselők esetén,– havonta 182,26 EUR a C1, C2 vagy C3 besorolási osztályba tartozó tisztviselők esetén.21. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnökJOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁSEz a dokumentum az indokolás mellékletéül és kiegészítéséül szolgál. A jogalkotási pénzügyi kimutatás kitöltésekor ezért – az értelmezhetőség sérelme nélkül – lehetőleg el kell kerülni az indokolásban szereplő információk ismétlődését. A sablon kitöltése előtt kérjük, nézze át az alábbi cikkek értelmezésére és a velük kapcsolatos iránymutatásra kidolgozott egyedi iránymutatást.1. A JAVASLAT MEGNEVEZÉSE:A TANÁCS EK, EURATOM RENDELETE az Európai Közösségek tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazásának és nyugdíjának, valamint az azokra alkalmazott súlyozási együtthatóknak 2005. július 1-jétől kezdődő hatállyal történő kiigazításáról.2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERETÉrintett szakpolitikai terület(ek) és a kapcsolódó tevékenység(ek):Valószínűleg valamennyi terület és tevékenység érintett.3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (régi BA tételek) beleértve a következő megnevezéseket:Kiadások: XX.01.01.01 Bizottság és 11. alcím Egyéb intézményekBevételek: 410 – A személyzet által a nyugdíjrendszerbe befizetett járulékok, 400 – A tisztviselők és egyéb alkalmazottak illetményére kivetett adó, 404 – Különleges lefölözés3.2. A cselekvés és a pénzügyi hatás időtartama:Határozatlan3.3. Költségvetési jellemzők (ha szükséges, sorok hozzáadásával):Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Felvételt kérő országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |XX.01.01.01 és 11. alcím | nem kötelező | nem diff.[4] | NEM | NEM | NEM | [5]. számú |4. FORRÁSOK ÖSSZEFOGLALÁSA4.1. Pénzügyi források4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok összefoglalásamillió EUR (3 tizedesjegyig)Kiadás típusa | Szakasz száma | n. év | n +1 | n +2 | n +3 | n +4 | n+5. és később | Összes |Működési kiadások[5] |Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1 | a |Kifizetési előirányzatok | b |Igazgatási kiadások, amelyeknek összegét a referenciaösszeg fedezi[6] |Technikai és igazgatási segítségnyújtás ATA (NDE) | 8.2.4 | c |TELJES REFERENCIAÖSSZEG |Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c |Kifizetési előirányzatok | b+c |Igazgatási kiadások, amelyek összegét a referenciaösszeg nem fedezi[7] |Humán erőforrások és kapcsolódó költségek (NDE) | 8.2.5 | d | 43,9 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | nem. diff. |Referenciaösszegen kívüli, humán erőforrás költségeitől és kapcsolódó költségektől eltérő igazgatási költségek (NDE) | 8.2.6 | e |A beavatkozás teljes indikatív pénzügyi költségeTELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT beleértve a humán erőforrások költségét | a+c+d+e | 43,9 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | nem. diff. |TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT beleértve a humán erőforrások költségét | b+c+d+e | 43,9 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | nem. diff. |A társfinanszírozás részleteiAmennyiben a javaslat tartalmazza a tagállamok vagy más szervek (kérjük, nevezze meg) által biztosított társfinanszírozást, a társfinanszírozás becsült szintjét, a lent szereplő táblázatban meg kell jelölni (további sorok hozzáadása lehetséges, ha a társfinanszírozás biztosítására különböző szerveket irányoztak elő):millió EUR (3 tizedesjegyig)Társfinanszírozó szerv | n. év | n +1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 és később | Összes |…………………… | f |TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT beleértve a társfinanszírozást | a+c+d+e |4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőségX A javaslat összeegyeztethető a meglévő pénzügyi programozással.( A javaslat megkívánja a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átprogramozását.( A javaslat megkövetelheti az intézményközi megállapodás[8] rendelkezéseinek alkalmazását (azaz rugalmassági eszköz vagy a pénzügyi terv módosítása).4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás( A javaslatnak nincs a bevételre gyakorolt pénzügyi hatása.X A javaslatnak van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatás a következő:NB: A bevételre gyakorolt hatás számítási módszerével kapcsolatos minden részletet és észrevételt külön mellékletben kell bemutatni.millió EUR (egy tizedesjegyig)A cselekvést megelőzően [n. év | A cselekvés utáni helyzet |A humán erőforrás teljes létszáma |5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEKA javaslat hátterét az indokolásban kell részletezni. A jogalkotási pénzügyi kimutatás e részében az alábbi kiegészítő információkat kell megadni:5.1. Rövid vagy hosszú távon meg kell valósítaniJogszabályban meghatározott kötelezettség5.2. A Közösség részvétele által létrejövő hozzáadott érték és a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és lehetséges szinergiájanem alkalmazható5.3. Célkitűzések, a javaslat várt eredményei és kapcsolódó mutatói a tevékenységalapú irányítási keret összefüggésében (ABM)nem alkalmazható5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)Jelölje meg a cselekvés végrehajtásához választott módszert (módszereket)[10].( Központosított irányításX közvetlenül a Bizottság által: PMO-  ( közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:-  ( végrehajtó hivatalok,-  ( a Közösségek által létrehozott szervek a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerint,-  ( nemzeti közszektorba tartozó szervek/közszolgáltatási feladattal rendelkező szervek.( Megosztott vagy decentralizált irányítás-  ( a tagállamokkal-  ( harmadik országokkal( Nemzetközi szervezetekkel való közös irányítás (nevezze meg)Vonatkozó megjegyzések:6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS6.1. Felügyeleti rendszernem alkalmazható6.2. Értékelés6.2.1. Előzetes értékelésnem alkalmazható6.2.2. A közbenső/utólagos értékelés után tett intézkedések (a hasonló múltbeli tapasztalatokból levont tanulságok)nem alkalmazható6.2.3. A jövőbeli értékelés gyakorisága és feltételeiÉrtékelés a 2004 júliusától számított negyedik év végén7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEKnem alkalmazható8. FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségeiKötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (3 tizedesjegyig)n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. és később |Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[12] (XX 01 01) | A*/adminisztrátor |B*,C*/asszisztens |A(z) XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyzet[13] |A(z) XX 01 04/05 jogcímcsoportból finanszírozott egyéb személyzet[14] |ÖSSZESEN |8.2.2. A cselekvésből származó feladatok leírása8.2.3. Humán erőforrás forrása (jogszabályban meghatározott)(Amennyiben egynél több forrást tüntet fel, kérjük, jelölje meg az egyes forrásokból származó állások számát.)-  ( A program irányítására jelenleg kijelölt állások, amelyeket újra be kell tölteni vagy a szerződést meg kell hosszabbítani-  ( Az n. évre a politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már kiosztott állások-  ( A következő politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárás keretében kérelmezendő állások-  ( Az irányítási szolgálaton belül meglévő források felhasználásával áthelyezendő állások (belső áthelyezés)-  ( Az n. évben szükséges állások, amelyeket ugyanakkor a politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem irányoztak elő a szóban forgó évre8.2.4. Egyéb, a referenciaösszegben szereplő igazgatási kiadások (XX 01 04/05 – Igazgatási kiadások)millió EUR (3 tizedesjegyig)Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. és később | ÖSSZESEN |1. Technikai és igazgatási segítségnyújtás (beleértve a kapcsolódó személyzeti költségeket) |Végrehajtó hivatalok[15] |Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |- intra muros |- extra muros |Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás |8.2.5. A humán erőforrások pénzügyi költsége és a kapcsolódó költségek, amelyek költségét nem fedezi a referenciaösszegmillió EUR (3 tizedesjegyig)Humán erőforrás típusa | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. és később |Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01) |A(z) XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyzet (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett nemzeti szakértők, szerződéses alkalmazottak, stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) |A humán erőforrások összköltsége és a kapcsolódó költségek (a referenciaösszeg NEM fedezi) |Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottakAdott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozniSzámítás – A(z) XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyzetAdott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozni8.2.6. Egyéb igazgatási kiadások, amelyek költségét a referenciaösszeg nem fedezimillió EUR (3 tizedesjegyig)n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. és később | ÖSSZESEN |XX 01 02 11 01 - Kiküldetések |XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák |XX 01 02 11 03 - Bizottságok[16] |XX 01 02 11 04 - Tanulmányok és konzultációk |XX 01 02 11 05 - Információs rendszerek |2. Összes egyéb irányítási kiadás (XX 01 02 11) |3. Egyéb igazgatási jellegű kiadás (nevezze meg, beleértve a költségvetési tételt is) |Összes igazgatási kiadás, az emberi erőforráson és kapcsolódó költségeken kívül (amelyeket a referenciaösszeg NEM fedez) |Számítás – Igazgatási kiadások, amelyek összegét a referenciaösszeg nem fedezi.[1] A legutóbb a …/…/EK, ESZAK, Euratom rendelettel módosított rendelet, HL L 56., 1968.3.4., 1. o.[2] A műszakpótlékra jogosult tisztviselők kategóriáinak meghatározásáról, valamint annak mértékéről és feltételeiről szóló, 1976. február 9-i 300/76/ESZAK, EGK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 38., 1976.2.13., 1. o.). A legutóbb az 1307/87/Euratom, ESZAK, EGK rendelettel (HL L 124., 1987.5.13., 6. o.) kiegészített és a …/…/EK, ESZAK, Euratom rendelettel (HL …, 2004.1.1., 1. o.) módosított rendelet.[3] Az Európai Közösségeket illető adó alkalmazási feltételeinek és eljárásának megállapításáról szóló, 1968. február 29-i 260/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (HL L 56., 1968.3.4., 8. o.). A legutóbb a …/…/Euratom, ESZAK, EK rendelettel (HL …, …, 1. o.) módosított rendelet.[4] Nem differenciált előirányzatok[5] Olyan kiadás, amely nem tartozik az érintett xx cím xx 01 alcímébe.[6] Kiadások a(z) xx cím xx 01 04 jogcímcsoportján belül.[7] A(z) xx 01 alcímbe tartozó, a(z) xx 01 04 vagy xx 01 05 jogcímcsoportokon kívüli kiadások.[8] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.[9] Szükség esetén további oszlopok adhatók hozzá, azaz abban az esetben, ha a cselekvés időtartama meghaladja a 6 évet.[10] Egynél több módszer feltüntetése esetén kérjük, adja meg e pont „Vonatkozó megjegyzések” részében a további részleteket.[11] Az 5.3. szakaszban leírtak szerint.[12] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[13] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[14] Amelynek költségét a referenciaösszeg fedezi.[15] Az érintett végrehajtó hivatal(ok) esetében hivatkozni kell az adott jogalkotási pénzügyi kimutatásra.[16] Nevezze meg a bizottság típusát és a csoportot, amelyhez tartozik.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0640

Javaslat a Tanács rendelete a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének módosításáról  /* COM/2005/0640 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 9.12.2005COM(2005) 640 véglegesJavaslatA TANÁCS RENDELETEa vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1) A JAVASLAT HÁTTERE-  A javaslat indokai és célkitűzéseiE tanácsi rendelettervezet célja, hogy autonóm alapon felfüggessze a 27. árucsoportba tartozó egyes árucikkekre (olaj- és kőolajhulladék) vonatkozó közös vámtarifa alkalmazását, és következésképpen módosítsa a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 2658/87/EGK tanácsi rendeletet.-  Általános háttérA Kombinált Nómenklatúra 27. árucsoportjába többek között bizonyos ásványi tüzelőanyagok és ásványi olajok tartoznak.A 2710 vtsz. közelebbről a kőolajra (könnyűpárlatok, olajok a könnyűpárlatok kivételével, kőolajhulladék) vonatkozik.A 27. árucsoportba tartozó kőolaj és egyéb termékek – amennyiben azokat az említett árucsoport kiegészítő megjegyzéseiben meghatározott eljárásnak vetik alá – autonóm alapon vámmentességben részesülnek, feltéve, hogy az említett eljárásnak alávetették őket.E feltétel ellenőrzésére a vámkódexben és annak végrehajtási rendelkezéseiben (2454/93/EGK bizottsági rendelet [HL L 253., 1993.10.11., 1. o.] 291–300. cikkei, és a későbbi módosítások) megállapított intézkedésekkel történik.Mindazonáltal jelenleg az olajhulladékok (2710 99 00 KN-kód) nem részesülnek e vámmentességből még akkor sem, ha e meghatározott eljárásoknak alávetik őket.A Közösség érdeke, hogy az olajhulladékokra és magukra az olajokra ugyanazokat a tarifális elbánásokat alkalmazza. Ezért autonóm alapon javasolt a vám felfüggesztése a 4. kiegészítő megjegyzésben meghatározott eljárásnak alávetendő olajhulladékok vonatkozásában, a vámkódexben és annak végrehajtási rendelkezéseiben meghatározott ellenőrző intézkedésekre is figyelemmel.-  Hatályos rendelkezések a javaslat területénA Tanács vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 2658/87/EGK rendelete.-  Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelÖsszhang a következő területeken kidolgozott szakpolitikákkal: kereskedelem, vállalkozások, környezet, energiaügy és külkapcsolatok.2) AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ ÉS HATÁSVIZSGÁLAT-  Az érdekelt felekkel folytatott konzultációA felhasznált konzultációs módszerek, a megcélzott fontosabb ágazatok és a válaszadók általános profiljaKonzultációra került sor az egyes tagállamok iparágait képviselő „Gazdasági Vámkérdések” csoporttal.Vámkódex Bizottság vám- és statisztikai nómenklatúrával foglalkozó részlege (KN részleg).Vámkódex Bizottság vám- és statisztikai nómenklatúrával foglalkozó részlege (kémiával foglalkozó részleg).A beérkezett válaszok összefoglalása és figyelembevételük módjaA felfüggesztés megfelel a különböző csoportokon belül lezajlott eszmecserék során született megállapodásnak.-  Szakvélemények összegyűjtése és felhasználásaTtudományos/szakvéleményekkel kapcsolatos érintett területekA „Gazdasági Vámkérdések” csoporton belül a tagállamokat képviselő vámtarifa-szakértők.A Vámkódex bizottságon belül a tagállamokat képviselő vámszakértők.A Vámkódex bizottságon belül a tagállamokat képviselő kémikus-szakértők.Alkalmazott módszertanÜlések.A konzultációba bevont fontosabb szervezetek/szakértőkAz egyes tagállamok által kijelölt szakértők.A beérkezett és felhasznált véleményekAz esetleges visszafordíthatatlan következményekkel járó komoly veszélyeket nem említették.A fenti bizottságok megállapodása.A szakértői vélemények széleskörű hozzáférhetőségének biztosítását szolgáló eszközökA javaslat közzététele.-  HatásvizsgálatSzolgálatközi konzultáció.Környezeti előnyök.3) A JAVASLAT JOGI ELEMEI-  A javasolt intézkedés összefoglalásaA vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének módosításáról szóló TANÁCSI RENDELET.-  Jogalap26. cikk-  Szubszidiaritás elveA javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazható.-  Arányosság elveA javaslat a következő ok(ok) miatt megfelel az arányosság elvének:Nem alkalmazható.Ez az intézkedéscsomag összhangban áll a külkereskedelemben érdekelt piaci szereplőket érintő eljárások egyszerűsítését célzó elvekkel.-  A jogi eszközök megválasztásaA javasolt jogi eszköz: rendeletEgyéb eszközök a következő ok(ok) miatt nem lettek volna megfelelőek:Az EK-szerződés 26. cikke értelmében az autonóm vámfelfüggesztéseket és a közös vámtarifa vámtételeit a Tanács a Bizottság javaslata alapján minősített többséggel állapítja meg.4) KÖLTSÉGVETÉSI KIHATÁSOKBeszedetlen vámtétel.JavaslatA TANÁCS RENDELETEa vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 26. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) A 2658/87/EGK tanácsi rendelet[1] I. mellékletében szereplő Kombinált Nómenklatúrában a vámok beszedését autonóm alapon határozatlan ideig teljesen fel kell függeszteni a 27. árucsoportba tartozó egyes árucikkekre vonatkozóan, amennyiben azokat meghatározott eljárásnak vetik alá, és feltéve, hogy a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendeletben[2] meghatározott egyes feltételek fennállnak.(2) Egyes újrahasznosításra szánt, és a 2710 99 00 KN-kód alá sorolt olajhulladékokra e mentesség jelenleg nem vonatkozik.(3) A használt olajok újrafeldolgozásával kapcsolatos környezetvédelmi okokból ugyanezt a tarifális elbánást kell alkalmazni az ugyanezen árucsoportba tartozó olajhulladékokra és olajakra is, amennyiben valamennyi technikai és jogi feltétel teljesül. Ezért a Közösség érdeke, hogy autonóm alapon és határozatlan időtartamra a vámfelfüggesztést e termékekre is kiterjessze.(4) A 2658/87/EGK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.(5) Az ezen rendelet által bevezetett szabályozást az 1719/20056/EK rendelettel megállapított 2006. évi kombinált nómenklatúra alkalmazásának kezdete előtt alkalmazni kell. Ezért helyénvaló, hogy ez a rendelet azonnal hatályba lépjen és 2006. január 1-től alkalmazandó legyen,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének 2. része (Vámtarifa) V. szakaszának 27. árucsoportjában a 3. oszlopban található 2710 99 00 KN-kód helyébe az alábbi szöveg lép:« 3,5*__________________* E vám beszedése autonóm alapon határozatlan ideig teljesen felfüggesztve a meghatározott eljárásnak alávetett termékek vonatkozásában (TARIC-kód: 2710 99 00 10). E felfüggesztésre a vonatkozó közösségi rendelkezésekben megállapított szabályok és feltételek alkalmazandók [lásd a 2454/93/EGK bizottsági rendelet (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.) 291–300. cikkének hatályos szövegét]. »2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.Ezt a rendeletet 2006. január 1-jétől kell alkalmazni.E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökJOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS A KIZÁRÓLAG A BEVÉTELI OLDALRA KORLÁTOZOTT KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSSAL JÁRÓ JAVASLATOKHOZA JAVASLAT CÍMEA vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló tanácsi rendeletjavaslat.KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK:Alcím és jogcímcsoport: 12. alcím 120. jogcímcsoportPÉNZÜGYI HATÁS( A javaslatnak nincs pénzügyi hatásaX A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a kiadásra, van azonban pénzügyi hatása a bevételre – a hatás a következő:A bevont saját forrásveszteség megbecslése rendkívül nehéz. A valószínűleg e konkrét felhasználásra szánt termékekre vonatkozó pontos statisztikák behozatal esetén nem állnak rendelkezésre. Ugyanakkor a 2004-es behozatalok alapján a becsült maximális bevételkiesés 744 000 euro (a 25% levonása előtt), amely a 2004-es veszteség lett volna, ha a teljes vámtarifaszám vámmentes lett volna.(millió € egy tizedesjegyig)Költségvetési tétel | Bevétel[3] | Kezdődátum: éééé/hh/nn | [n. év] |120 jogcímcsoport | A saját forrásokra gyakorolt hatás | 2006. január 1. | - 0,5 |CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEKA végső felhasználás ellenőrzésének alkalmazása (a vámkódex végrehajtási rendelkezéseinek 291–300. cikkéig), illetve a Közösségi Vámkódex értelmében vett szokásos intézkedések.EGYÉB MEGJEGYZÉSEKA meghatározott eljárásoknak alávetett hulladékolajra (KN-kód: ex 2710 99 00) vonatkozó autonóm vámmentesség.[1] HL L 256., 1987.9.7., 1. o. A legutóbb a 1719/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 286, 2005.10.28., 1. o.) módosított rendelet.[2] HL L 253., 1993.10.11., , 1. o. A legutóbb a 883/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 148, 2005.6.11., 5. o.) módosított rendelet.[3] A hagyományos saját források (mezőgazdasági vámok, cukorilletékek, vámok) tekintetében nettó összegeket kell megadni, vagyis a beszedési költségek 25%-ának levonásával kapott bruttó összegeket.


|

52011PC0193

/* COM/2011/0193 végleges - NLE 2011/0075 */  Javaslat A TANÁCS RENDELETE a mezőgazdasági piacok egységes közös szervezésével kapcsolatos egyes támogatások, visszatérítések és árak megállapítására vonatkozó intézkedések meghatározásáról

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2011.4.11.COM(2011) 193 végleges2011/0075 (NLE)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa mezőgazdasági piacok egységes közös szervezésével kapcsolatos egyes támogatások, visszatérítések és árak megállapítására vonatkozó intézkedések meghatározásárólINDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTERE2010. december 21-én a Bizottság elfogadta a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről (az egységes közös piacszervezésről) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre[1] irányuló javaslatot, amelynek célja, hogy összehangolja az egységes közös piacszervezésről szóló 1234/2007/EK tanácsi rendeletet[2] az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ.) 290. és 291. cikke által bevezetett, felhatalmazáson alapuló, illetve végrehajtási hatáskörök megkülönböztetésével.A fenti javaslatban a Bizottság indítványozta, hogy a Tanács az EUMSZ. 43. cikkének (3) bekezdése alapján határozzon meg intézkedéseket egyes támogatások, visszatérítések és árak rögzítésére, ami egyben e javaslat célja.A Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően a rendes jogalkotási eljárás lett mára az uniós jogalkotási aktusok elfogadásának általános eljárása. Az EUMSZ. 43. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy „a közös piacszervezést, továbbá a közös agrárpolitika … célkitűzéseinek megvalósításához szükséges egyéb rendelkezéseket” rendes jogalkotási eljárás keretében kell megállapítani.Az EUMSZ. 43. cikkének (3) bekezdése szerint „A Tanács, a Bizottság javaslata alapján, intézkedéseket fogad el az árak, a lefölözések, a támogatások és a mennyiségi korlátozások rögzítésére (…) vonatkozóan.” Az egységes eljárás alóli kivételként az EUMSZ. 43. cikkének (3) bekezdését megszorítóan kell értelmezni, biztosítva, hogy a jogalkotó gyakorolhassa az EUMSz. 43. cikkének (2) bekezdése szerinti jogalkotási előjogait. Ebbe beletartozik, hogy a jogalkotó szabályozza a közös agrárpolitika alapvető elemeit, és hozza meg az annak szerkezetét, eszközeit és hatásait formáló politikai döntéseket. Mindezek alapján az EUMSZ. 43. cikkének (3) bekezdésében meghatározott különleges eljárást csak akkor lehet alkalmazni, ha az abban a rendelkezésben említett valamely elem nem képezi az EUMSZ. 43. cikkének (2) bekezdése értelmében a jogalkotó számára fenntartott alapvető politikai döntések részét. Ezért ha egy ilyen elem elválaszthatatlanul összekapcsolódik a jogalkotó által hozandó döntések politikai tartalmával, az EUMSz. 43. cikkének (3) bekezdése nem alkalmazandó.A Bizottság új egységes közös piacszervezésről szóló rendeletjavaslatában felvetette, hogy a Tanács – a 43. cikk (3) bekezdésében foglaltak szerint – hozzon intézkedéseket egyes támogatások, visszatérítések és árak rögzítésére, amelyek nem tartoznak az EUMSZ. 43. cikkének (2) bekezdése hatálya alá. Az egységes közös piacszervezésről szóló javaslat vonatkozó cikkei az alábbiak:i. 20. és 21. cikk a vaj magántárolásához nyújtandó kötelező támogatásról;ii. 99. cikk a cukorágazatban nyújtott termelési visszatérítésről;iii. 101. cikk a takarmányként való hasznosításra szánt sovány (fölözött) tejre és sovány tejporra nyújtott támogatásról;iv. 102. cikk a kazeinná és kazeinátokká feldolgozott sovány (fölözött) tejre nyújtott támogatásról;v. 108. cikk az iskolai tanulók tejtermékekkel való ellátásához nyújtott támogatásról;vi. 155. cikk a selyemhernyó-tenyésztőknek nyújtott támogatásról;vii. 273. cikk az export-visszatérítés megállapításáról; valamintviii. 281. cikk az élő növények minimum exportárairól.A fent említett rendelkezések tekintetében a javasolt rendelet előírja, hogy a támogatási összegek, export-visszatérítések és minimum exportárak rögzítésére vonatkozó intézkedéseket az EUMSZ. 43. cikkének (3) bekezdése alapján a Tanács határozza meg, és hogy az ilyen támogatások, visszatérítések és árak összegét a Bizottság végrehajtási aktusok útján rögzíti.2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEIAz érdekelt felekkel folytatott konzultációra, illetve hatásvizsgálatra nem volt szükség, mivel a javaslat nem vezet be lényegi változást a fennálló helyzethez képest. A javaslat inkább arra korlátozódik, hogy az egységes közös piacszervezést a Lisszaboni Szerződéssel bevezetett új követelményekhez igazítsa, ami intézményközi kérdés.3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI-  A javaslat összefoglalásaAz egységes közös piacszervezéssel kapcsolatos azon jogi aktusok elfogadására szolgáló megfelelő eljárás létrehozása, amelyek nem tartoznak az EUMSZ. 43. cikke (2) bekezdésének hatálya alá.-  JogalapAz EUMSZ. 43. cikkének (3) bekezdése.-  A szubszidiaritás elveA mezőgazdasági politika az EU és a tagállamok megosztott hatáskörébe tartozik. Ez azt jelenti, hogy amíg az Unió nem alkotott jogi aktusokat az adott tárgyban, az a tagállamok hatáskörében marad. A javaslat – a Bizottság párhuzamos javaslatával együtt (COM(2010)799 végleges) – a meglévő egységes közös piacszervezésnek a Lisszaboni Szerződéshez való igazítására korlátozódik. A meghatározás szerint a meglévő egységes közös piacszervezés szabályozza a mezőgazdasági termékek piacait és meghatározza az e termékekre vonatkozó közös szabályokat. A hatályos piaci mechanizmusok a termelők vagy a fogyasztók közötti minden megkülönböztetés kizárására szolgálnak az Unión belül (az EUMSZ. 40. cikke (2) bekezdése). Ezt a megközelítést nem érinti a jelen javaslat, amely tiszteletben tartja a szubszidiaritás elvét a mezőgazdasági ágazatban érvényes tagállami illetékességi körök viszonylatában.-  Az arányosság elveA javaslat a pénzügyi hatások vagy terhek tekintetében nem változtat a fennálló helyzeten.-  A jogi aktus típusának megválasztásaJavasolt aktus: tanácsi rendelet.4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKEnnek az intézkedésnek nincsenek az uniós költségvetést növelő vonzatai.5. KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓKA javaslat közvetlen kapcsolatban áll a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről (az egységes közös piacszervezésről) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslattal.2011/0075 (NLE)JavaslatA TANÁCS RENDELETE .../.../EU(ÉÉÉÉ. hónap NN.)a mezőgazdasági piacok egységes közös szervezésével kapcsolatos egyes támogatások, visszatérítések és árak megállapítására vonatkozó intézkedések meghatározásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,mivel:1.  A mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló [xxxx/yyyy]/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) [3] a Tanács által elfogadandó intézkedésekre vonatkozik a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdésével összhangban.2.  Annak érdekében, hogy biztosítható legyen a vaj magántárolásához nyújtott támogatások rendszerének megfelelő működése, célszerű bizonyos feltételeket meghatározni a támogatás összegeinek rögzítésére és azok kiigazítására, figyelembe véve a vaj betárolásakor a piaci feltételekben bekövetkezett előre nem látható kedvezőtlen változásokat.3.  A cukorágazatban egyes termékekre nyújtott hatékony termelési visszatérítés biztosítása érdekében indokolt bizonyos feltételeket meghatározni a termelési visszatérítés összegének rögzítésére.4.  A takarmányként való hasznosításra szánt sovány (fölözött) tejre és sovány tejporra nyújtott támogatás célkitűzésének megvalósítása érdekében indokolt bizonyos feltételeket meghatározni a támogatás összegeinek rögzítésére.5.  A kazeinná és kazeinátokká feldolgozott sovány (fölözött) tejre nyújtott támogatás célkitűzésének megvalósítása érdekében indokolt bizonyos feltételeket meghatározni a támogatás összegeinek rögzítése és a támogatásnak azon termékfajtához, valamint annak minőségéhez való igazítása tekintetében, amellyé a sovány (fölözött) tejet feldolgozzák.6.  Annak érdekében, hogy biztosítható legyen az oktatási intézményekben az iskolai tanulók egyes feldolgozott tejtermékekkel való ellátására vonatkozó támogatási rendszer megfelelő működése és a rugalmasság a rendszer adminisztrációjában, indokolt bizonyos feltételeket meghatározni a támogatás összegeinek rögzítésére minden tejmennyiség és egyéb támogatható tejtermék tekintetében.7.  Annak biztosítására, hogy a selyemhernyó-tenyésztőknek nyújtott támogatások rendszere hatékonyan működjön és a rendszer adminisztrációja rugalmas legyen, indokolt bizonyos feltételeket meghatározni a támogatás összegeinek rögzítésére.8.  Az export-visszatérítési rendszer zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében indokolt a megfelelő intézkedéseket meghozni a visszatérítések összegének rögzítésére. Ezenfelül a gabonafélék és a rizs ágazatában is indokolt megfelelő intézkedéseket hozni a korrekciós összeg megállapítására és előírni a visszatérítési összegnek az intervenciós árszintben bekövetkezett bármilyen változással összhangban történő kiigazítását.9.  Annak biztosítására, hogy egyes élő növények exportrendszere zökkenőmentesen működjön és különösen a piac alakulásának figyelembevétele érdekében indokolt megfelelő intézkedéseket hozni a minimum exportárak megállapítására.10.  A közös agrárpolitika hatékony napi szintű igazgatásának biztosítására az e rendeletben megállapított támogatások, visszatérítések és árak rögzítésére irányuló intézkedéseket indokolt általános feltételek megállapítására korlátozni, lehetővé téve azt, hogy az egyedi esetekben az adott körülmények figyelembevételével konkrét összegek kerüljenek megállapításra. E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni ezen összegek megállapításának céljából. E hatásköröket a(z) [xxxx/yyyy]/EU rendelet 323. cikkének (1) bekezdése által megállapított bizottság segítségével és a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel[4] összhangban kell gyakorolni. Ezen túlmenően a Bizottságnak a gyorsan változó piaci feltételekre való mielőbbi reakciójának biztosítása érdekében fel kell hatalmazni a Bizottságot új visszatérítési szintek megállapítására, valamint a gabonafélék és a rizs ágazatában a(z) [xxxx/yyyy]/EU rendelet 323. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság segítsége nélkül a korrekciós összeg kiigazítására,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk Alkalmazási körEz a rendelet a(z) [xxxx/yyyy]/EU rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) által létrehozott mezőgazdasági piacok egységes közös szervezésével kapcsolatos bizonyos támogatásokra, visszatérítésekre és árakra vonatkozóan ír elő intézkedéseket.2. cikk Bizottsági hatáskörökAmennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, a Bizottság – hatáskörrel történő felruházása esetén – az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet 323. cikkének (2) bekezdésében említett eljárással összhangban végrehajtási jogi aktusokat fogad el.3. cikk A vaj magántárolásához nyújtott támogatásA vaj magántárolásához nyújtott támogatási összegeket – az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet 20. cikke szerint – a Bizottság rögzíti a tárolási költségek, valamint a friss vaj és a készletezett vaj árának valószínűsíthető változása figyelembevételével.Amennyiben a kitárolás idején a betároláskor előre nem látható kedvezőtlen változás következett be a piacon, a Bizottság növelheti a támogatás összegét.4. cikk A cukorágazatban nyújtott termelési visszatérítésA Bizottság rögzíti a cukorágazatban az egyes termékekre nyújtott termelési visszatérítést az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet 99. cikke szerint, különösen az alábbiak figyelembevételével:a) a behozott cukor felhasználásából felmerülő költségek, amelyeket az iparnak a világpiaci beszerzés esetében kellene viselnie; valamintb) az uniós piacon rendelkezésre álló többlet cukor ára, vagy ha azon a piacon nincs többlet cukor, az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet 8. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott cukor referenciaára.5. cikk A takarmányként való hasznosításra szánt sovány (fölözött) tejre és sovány tejporra nyújtott támogatásA takarmányként való hasznosításra szánt sovány (fölözött) tejre és sovány tejporra nyújtott támogatási összegeket – az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet 101. cikke szerint – a Bizottság határozza meg, figyelembe véve az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet 8. cikkének (1) bekezdése e) pontjának ii. alpontjában rögzített sovány tejpor referenciaárát, valamint a sovány (fölözött) tej és a sovány tejpor piaci helyzetének alakulását.6. cikk A kazeinná és kazeinátokká feldolgozott sovány (fölözött) tejre nyújtott támogatásA kazeinná és kazeinátokká feldolgozott sovány (fölözött) tejre nyújtott támogatási összegeket – az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet 102. cikke szerint – a Bizottság határozza meg, figyelembe véve az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet 8. cikke (1) bekezdésének e)–i) pontjában rögzített sovány tejpor referenciaárát, valamint a sovány (fölözött) tej és a sovány tejpor piaci helyzetének alakulását.Az első bekezdésben említett támogatást a Bizottság megváltoztathatja aszerint, hogy a fölözött tejet kazeinná vagy kazeinátokká dolgozzák-e fel, valamint e termékek minőségének figyelembevételével.7. cikk Az iskolai tanulók tejtermékekkel való ellátásához nyújtott támogatásAz iskolai tanulók tejtermékekkel való ellátásához nyújtott támogatási összegeket – az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet 108. cikke szerint – a Bizottság határozza meg, figyelembe véve az oktatási intézmények tejtermékekkel való ellátására vonatkozó elégséges ösztönzés szükségességét.A tejtől eltérő támogatható tejtermékekre nyújtott támogatási összegeket a Bizottság határozza meg az érintett termék tejalkotórészeinek figyelembevételével.8. cikk A selyemhernyó-tenyésztőknek nyújtott támogatásA selyemhernyó-tenyésztőknek nyújtott támogatási összegeket – az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet 155. cikke szerint – a Bizottság határozza meg, figyelembe véve a selyemhernyó-tenyésztés ágazatának szervezését az Unió egyes régióiban, valamint azt, hogy szükséges-e segítségnyújtás a kínálat piaci helyzethez igazításában.9. cikk Az export-visszatérítés mértékének megállapítása1. Az export-visszatérítések mértékét az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet 273. cikke szerint a Bizottság határozza meg.2. A visszatérítések mértékét a Bizottság állapítja meg:a) rendszeres időközönként;b) a gabonafélékre, rizsre, cukorra, tejre és tejtermékekre vonatkozó pályázati eljárás útján.Amennyiben a visszatérítés mértékét nem pályázati eljárás útján állapítják meg, a Bizottság legalább háromhavonta egyszer megállapítja azoknak a termékeknek a jegyzékét, amelyekre export-visszatérítés jár, valamint a visszatérítés összegét. A visszatérítés összege azonban három hónapon túl is azonos szinten maradhat, és ha szükséges, a Bizottság – az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet 323. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság segítsége nélkül – valamely tagállam kezdeményezésére vagy saját kezdeményezésére a közbeeső időszakban is módosíthatja azt.3. Egy adott termékre vonatkozó visszatérítés mértékének megállapításánál az alábbi tényezők közül legalább egyet figyelembe kell venni:a) a fennálló helyzet és a várható irányzatok a következők tekintetében:i. az adott termék árai és beszerezhetősége az uniós piacon,ii. a termék világpiaci árai;b) a közös piacszervezés céljai, azaz az egyensúlynak és az árak, valamint a kereskedelem természetes fejlődésének a biztosítása ezen a piacon;c) azon zavarok elkerülésének szükségessége, amelyek az uniós piacon elhúzódó egyensúlyhiányt okozhatnak a kínálat és kereslet között;d) a tervezett kivitel gazdasági vonatkozásai;e) a Szerződés 218. cikkének megfelelően kötött megállapodásokból eredő korlátok;f) az uniós alaptermékeknek a harmadik országokba való kivitelre szánt, feldolgozott áruk előállításához történő felhasználása és a harmadik országokból a feldolgozással kapcsolatos intézkedések alapján behozott termékek felhasználása közötti egyensúly megteremtésének szükségessége;g) a legméltányosabb mértékű költségek az értékesítés, valamint az uniós piacokról az uniós kikötőkbe vagy más exporthelyszínekre történő szállítás, továbbá a rendeltetési országokba való továbbítás vonatkozásában;h) a kereslet az uniós piacon;i) a sertéshús-, a tojás- és a baromfihús-ágazatot illetően az ezen ágazatok termékeinek az Unión belüli előállításához szükséges takarmánygabona-mennyiség uniós árai és világpiaci árai közötti különbség.10. cikk A gabonafélékre és a rizsre vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos különleges intézkedések1. A Bizottság az export-visszatérítésekre vonatkozóan korrekciós összeget állapíthat meg a gabonafélék és a rizs ágazatában. Ezt a korrekciós összeget a Bizottság – az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet 323. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság segítsége nélkül – szükség esetén módosíthatja.A Bizottság alkalmazhatja az első albekezdést a gabonafélék és a rizs ágazatának az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet XVII. mellékletében felsorolt áruk formájában exportált termékeire.2. A gazdasági év első három hónapjára az előző gazdasági év végén raktáron lévő maláta vagy a szóban forgó időszakban raktáron lévő árpából előállított maláta kivitelére vonatkozó visszatérítés az az összeg, amely az előző gazdasági év utolsó hónapjában a szóban forgó kiviteli engedély tekintetében a kivitelre alkalmazható lett volna.3. Az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet 274. cikkének (2) bekezdésével összhangban létrehozott, az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet I. melléklete I. részének a) és b) pontjában felsorolt termékekre vonatkozó visszatérítést a Bizottság az intervenciós árszintben bekövetkezett bármilyen változással összhangban módosíthatja.Az első albekezdés teljes mértékben vagy részben alkalmazható az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet I. melléklete I. részének c) és d) pontjában felsorolt termékekre, valamint az I. melléklet I. részében említett és az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet XVII. melléklete I. részében szereplő áruk formájában exportált termékekre is. Ebben az esetben az első albekezdésben említett kiigazítást az alaptermék mennyisége és az exportált feldolgozott termékben található vagy az exportált árukban felhasznált alaptermék mennyisége közötti arányt kifejező együttható alkalmazásával a Bizottságnak korrigálnia kell.11. cikk Az élő növények minimum exportáraiA Bizottság megállapíthat a harmadik országokba való kivitelre szánt élő növények ágazatában egy vagy több minimum árat az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet 281. cikkében foglaltak szerint, különösen a nemzetközi piaci árak figyelembevételével.12. cikk HatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök[pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] COM(2010) 799 végleges.[2] HL L 299., 2007.11.16., 1. o.[3] HL L […]., […]., […]. o.[4] HL L 55., 2011.2.28.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0121

Javaslat: az Európai parlament és a Tanács rendelete a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló 95/93/EGK tanácsi rendelet módosításáról  /* COM/2009/0121 végleges - COD 2009/0042 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 10.3.2009COM(2009) 121 végleges2009/0042 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló 95/93/EGK tanácsi rendelet módosításárólINDOKOLÁSBevezetés1. A súlyos és mély globális gazdasági és pénzügyi válság ma már komolyan érinti a légifuvarozók tevékenységét is. A válság következtében a légiforgalom nagyot zuhant a 2008/2009-es téli menetrendi időszakban. A 2009-es nyári menetrendi időszakot szintén érinteni fogja a gazdasági válság.Az Eurocontrol 2008. decemberi becslése szerint hatévnyi, átlagosan 3%-os növekedés, és a 2008-as stagnálás után 2009-ben a járatok száma Európában 3%-kal csökkeni fog. 2009. február 25-én az Eurocontrol felülvizsgálta a becslését és 8,1% és 1,4% közötti csökkenést prognosztizált úgy, hogy az a valószínű forgatókönyv szerint 4,9% lesz. Az Eurocontrol felhívja a figyelmet, hogy a forgalom 2008 végére összeomlott – csak decemberben 7%-os volt a zuhanás. Az Eurocontrol szerint a fapados légitársaságok forgalma 15 éves történetük során először csökkent, 2008 novemberében 4600 járattal, azaz 6,1%-kal volt kevesebb, mint 2007 novemberében. Az üzleti célú légiközlekedés 2008 decemberében 2007. decemberéhez képest 16%-os visszaesést könyvelt el.Az európai repülőterek több, mint 80%-a forgalomcsökkenést tapasztalt (2009 januárjára az utasforgalom 8–10%-kal, az áruforgalom pedig 25–30%-kal csökkent), ami azt jelenti, hogy a gazdasági válság az európai légifuvarozás egészét érinti.2. Az ágazat európai szereplői (AEA) által szolgáltatott adatok alapján érzékelni lehet a helyzet súlyosságát. 2008 decemberében az áruforgalom zuhanása 21,4% volt. Az utasforgalom zsugorodása valószínűleg 4% lesz 2009-ben. A gazdasági szereplők kiemelik, hogy az utóbbi 20 évben a forgalom hasonló visszaesése csak három alkalommal fordult elő: 1986-ban, a csernobili események és a líbiai háború miatt, 1991-ben az első Öböl-háború miatt és 2001–2002-ben az egyesült államokbeli terrortámadások miatt. Az AEA szerint 2009 nyarán a kapacitáscsökkentés a repülések számának tekintetében 6% és 8% között, a felajánlott férőhely-kilométer (ASK) tekintetében pedig 9% és 12% között lesz.3. A Nemzetközi Légifuvarozási Szövetség (IATA) szerint decemberben az árumennyiség nemzetközi szinten 22,6%-kal esett vissza, az európai társaságoknál pedig több, mint 21%-kal. A 2009. február 26-án közölt számok szerint 2008 januárjához képest 2009 januárjában az utasforgalom 5,6%-kal, az áruforgalom pedig 23,2%-kal csökkent. A IATA megjegyzi, hogy az európai fuvarozók az 5,7%-os csökkenést részben azzal kompenzálták, hogy 3,6%-kal csökkentették a kapacitásukat.4. A Bizottság úgy véli, hogy a mostani gazdasági válság, valamint a szolgáltatások további átalakítása (felfüggesztés, gyakoriság csökkentése) kivételes körülményeket képez, amelyek negatív hatással vannak a légitársaságokra. Következésképpen a 95/93/EGK rendelet résidőkiosztásra vonatkozó rendelkezéseit a koordinátoroknak úgy kellene értelmezniük, hogy a légitársaságokat ne fenyegesse a gazdasági válság következményei miatt fel nem használt résidejük elvesztése (a „kihasználás vagy elvesztés” szabály.)5. A résidőre szerzett jog megőrzésére vonatkozó döntés hiányában a vállalatok számára kockázatot jelent a meglévő kapacitások fenntartása, ami a kereslet érezhető visszaesése mellett csak tovább súlyosbítaná a jelenlegi gazdasági nehézségeket.A rendelet résidőről szóló rendelkezései6. A rendelet idevonatkozó része (lásd a 10. cikk (2) bekezdését) a résidő kiosztása és felhasználása egy menetrendi időszak alatt (a „kihasználás vagy elvesztés” elv), különösen a menetrendi időszak végén, a résidők tényleges felhasználása után. A cikk többek között rendelkezik arról, hogy csak az a légifuvarozó, aki a koordinátor számára kielégítő módon igazolni tudja, hogy a koordinátor által engedélyezett kérdéses résidőket legalább az esetek 80%-ában felhasználta abban a menetrendi időszakban, amelyre vonatkozóan a szóban forgó résidőket kiosztották, lesz jogosult ugyanazon résidőkre a következő menetrendi időszakban.7. A rendelet 8. cikkének (2) bekezdése és 10. cikkének (2) bekezdése rendelkezik továbbá a következő menetrendi időszakra szóló jog megszerzéséhez szükséges kihasználtsági mutató kiszámításáról az időszak végén, amikor a résidők kihasználtsága már ismert.8. A 10. cikk (4) bekezdése felsorolja azokat az okokat, amelyekkel a légifuvarozók indokolhatják, hogy miért nem használták fel a kapott résidőket a menetrendi időszak folyamán. E jegyzék a) pontja többek között megemlíti a légifuvarozó hatókörén kívül álló, előre nem látható és elkerülhetetlen körülményeket.9. A rendelet arra az elvre alapul, hogy a résidők kiosztása és felügyelete a koordinátor feladata (4. cikk (5) és (6) bekezdése). A koordinátornak ezt a feladatot nem csak teljes függetlenséggel kell ellátnia, hanem semleges, diszkriminációmentes és átlátható módon (4. cikk (2) és (3) bekezdése). Ebből következően sem a Bizottság, sem a tagállamok nem adhatnak olyan utasítást a koordinátornak, amely megkérdőjelezné a függetlenségét.Következésképpen a 10. cikk (2) és (4) bekezdésének alkalmazásakor a koordinátornak a fent említett 4. cikkben foglalt elvek alapján kell eljárnia.10. A jelenlegi helyzetben fennáll annak a veszélye, hogy a tagállamok eltérően értelmezik a rendeletet, ami arra vezethet, hogy a 10. cikk (4) bekezdésének alkalmazása nem lenne következetes a Közösségen belül. Ez a helyzet már előfordult az ágazatban az egyesült államokbeli terrortámadások következtében kialakult válság alatt. Szükséges ezért, hogy a Közösség beavatkozzon, mint ahogy tette azt 2002-ben és 2003-ban a 10a. és 10b. cikk bevezetésével, azzal a céllal, hogy egyértelműen és világosan biztosítsa a jogbiztonságot a válság által érintett menetrendi időszakban a „kihasználás vagy elvesztés” szabály alkalmazását illetően.11. Javasolt ezért a rendelet kiegészítése egy új 10c. cikkel, amely úgy rendelkezik, hogy a koordinátorok a gazdasági válság miatt elfogadják, hogy a légifuvarozók a 2010-es nyári menetrendi időszakra ugyanazon résidőkre jogosultak, mint amelyeket a 2009-es nyári menetrendi időszakra (2009. március 29-től 2009. október 24-ig) osztottak ki számukra.12. Elkerülendő, hogy a válság által érintett menetrendi időszakokban a résidők kihasználatlanul maradjanak, a 2009-es nyári menetrendi időszak alatt fel nem használt résidőket a koordinátorok alkalmi résidőként újra kioszthatják a menetrendi időszak fennmaradó részében és ezeket más légifuvarozók felhasználhatják, anélkül azonban, hogy ez megváltoztatná a szerzett jogokat.13. A Bizottság folytatja a gazdasági válság ágazatra gyakorolt hatásainak elemzését. Ha a helyzet rosszabbodni fog a 2009/2010-es téli menetrendi időszak (2009. október 25-től 2010. március 27-ig) alatt, akkor a Bizottság határozhat úgy, hogy a rendszert meg kell újítani a 2010/2011-es téli menetrendi időszakra.Ütemezés14. A javaslat egyik fontos eleme az ütemezés. A résidők alapkiosztása az IATA menetrend-tervezési konferenciáján történik, a következő nyári menetrendi időszakra novemberben, a következő téli menetrendi időszakra pedig júniusban. Következésképpen a 2010-es nyári résidők kiosztása a 2009. novemberi menetrend-tervezési konferencián lesz, míg a 2010/2011-es téli menetrendi időszakra a résidők kiosztása 2010 júniusában fog megtörténni.A rendelet 10. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a légifuvarozók január 31. előtt a következő nyári menetrendi időszakra, illetve augusztus 31. előtt a következő téli menetrendi időszakra visszaadhatják a résidőalapba a résidőket úgy, hogy ez nem befolyásolja a fennmaradó résidők kihasználtsági arányának kiszámítását.A IATA globális menetrend-tervezési iránymutatásai szerint a résidők „megszerzési” jogának megállapítása után a koordinátornak a lehető leghamarabb részletesen tájékoztatnia kell az összes légitársaságot a résidőkre vonatkozóan a koordinátor által meghatározott „szerzett jogokról”, de legkésőbb:-  április harmadik hétfőjéig az előző téli menetrendi időszak tényleges kihasználtsága alapján „szerzett” résidők esetében,-  szeptember harmadik hétfőjéig az adott nyári menetrendi időszak addigi tényleges kihasználtsága alapján „szerzett” résidők esetében.15. Noha a résidőknek a 2009-es nyári menetrendi időszakra való kiosztását el kell végezni 2009. január 31-ig, a rendelet módosítása még lehetővé tenné a légitársaságoknak, hogy változtassanak működésükön; a „kihasználás vagy elvesztés” szabály figyelembe vételével csökkentsék meglévő kapacitásaikat. Tekintve, hogy a 2009-es nyári menetrendi időszak március 29-én kezdődik, a javasolt jogszabálynak a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie.16. Ellenkező esetben nagy a valószínűsége annak, hogy bírósághoz fordulnak azok a légifuvarozók, amelyeknek a résidőket úgy osztották ki az adott repülőtéren, hogy a koordinátor nem fogadta el a gazdasági válság miatt a 2009-es nyári menetrendi időszakban fennálló kivételes körülményekkel való indokolást.2009/0042 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló 95/93/EGK tanácsi rendelet módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[2],tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére[3],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[4],mivel:(1) A globális gazdasági és pénzügyi válság ma már súlyosan érinti a légifuvarozók tevékenységét is. A válság következtében a légiforgalom nagyot zuhant a 2008/2009-es téli menetrendi időszakban. A 2009-es nyári menetrendi időszakot szintén érinteni fogja a gazdasági válság.(2) Annak biztosítása érdekében, hogy a 2009-es nyári menetrendi időszak tekintetében kiosztott résidők kihasználatlansága miatt a légifuvarozók ne veszítsék el jogosultságukat ezekre a résidőkre, szükséges annak világos és egyértelmű megállapítása, hogy ezt a menetrendi időszakot az említett gazdasági válság hátrányosan érinti. A Bizottság folytatja a gazdasági válság ágazatra gyakorolt hatásainak elemzését. Ha a helyzet rosszabbodni fog a 2009/2010-es téli menetrendi időszak alatt, akkor a Bizottság határozhat úgy, hogy a rendszert részben vagy egészben meg kell újítani a 2010/2011-es téli menetrendi időszakra.(3) Indokolt ezért a közösségi repülőtereken a résidőkiosztás közös szabályairól szóló, 1993. január 18-i 95/93/EGK tanácsi rendeletet[5] a fentieknek megfelelően módosítani, Ez a módosítás semmilyen tekintetben nem érinti az Európai Bizottságnak az EK-Szerződés 81. és 82. cikkének alkalmazása tekintetében gyakorolt jogköreit.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 95/93/EGK rendelet a következő 10c. cikkel egészül ki:„10c. cikkA 10. cikk (4) bekezdésének alkalmazásában a koordinátorok elfogadják, hogy a légifuvarozók a 2010-es nyári menetrendi időszakra ugyanazon résidőkre jogosultak, mint amelyeket a 2009-es nyári menetrendi időszakra e rendeletnek megfelelően kiosztottak számukra. A Bizottság folytatja a gazdasági válság ágazatra gyakorolt hatásainak elemzését. Ha a helyzet rosszabbodni fog a 2009/2010-es téli menetrendi időszak alatt, akkor a Bizottság a 13. cikk (2) bekezdésében előírt eljárással határozhat úgy, hogy a rendszert a 2010/2011-es téli menetrendi időszakra részben vagy egészben meg kell újítani.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök [1] HL C […], […], […] o.[2] HL C […], […], […] o.[3] HL C […], […], […] o.[4] HL C […], […], […] o.[5] HL L 14., 1993.1.22., 1. o. A 894/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 142., 2002.5.31., 3. o.), a 2003. július 22-i 1554/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 221., 2003.9.4., 1. o.) és a 2004. április 21-i 793/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 138., 30.4.2004.430., 50. o.) módosított rendelet.