|

52010PC0435

/* COM (2010) 0435 final - NLE 2010/0234 */  Javaslat: A TANÁCS .../../EU RENDELETE a Kínai Népköztársaságból származó, a Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan által gyártott vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.8.13.COM(2010) 435 végleges2010/0234 (NLE)Javaslat:A TANÁCS .../../EU RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó, a Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan által gyártott vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetésérőlINDOKOLÁS1) A JAVASLAT HÁTTERE |A javaslat okai és céljai Ez a javaslat a 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazására vonatkozik a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás részleges újraindításában. |Háttér-információk Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben és az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálat eredményeként jött létre. |Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A Tanács 452/2007/EK rendelete (2007. április 23.)[1]. |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. |2) KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekeltekkel |Az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően az eljárásban érintett érdekelt feleknek a vizsgálat során már lehetőségük nyílt arra, hogy érdekeik védelmében fellépjenek. |Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |Hatásvizsgálat Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának az eredményeként jött létre. Az alaprendelet nem irányoz elő általános hatásvizsgálatot, tartalmazza azonban a vizsgálandó feltételek teljes körű jegyzékét. |3) A JAVASLAT JOGI ELEMEI |A javaslat összefoglalása A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában 2009. december 18-án közzétett értesítésében[2] (továbbiakban: az eljárás részleges újraindításáról szóló értesítés) bejelentette a többek között Kínából származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálatok részleges újraindítását. Az újraindítást az indokolta, hogy az Európai Bíróság semmisé nyilvánította a 452/2007/EK tanácsi rendelet egy kínai exportáló gyártóra („Foshan Shunde”) vonatkozó részeit. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 266. cikke értelmében az Európai Unió intézményei kötelesek teljesíteni a Bíróság ítéletében foglaltakat. Következésképpen az Európai Bizottság a Foshan Shunde vonatkozásában részlegesen újraindította a dömpingellenes vizsgálatot. A Foshan Shunde-ra vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetéséről szóló tanácsi rendeletre tett mellékelt bizottsági javaslat alapját azon észrevételek elemzése képezte, amelyek azt követően érkeztek be az érdekeltektől, hogy számukra elegendő időt biztosítottak a 2007. március 23-i, módosított végleges nyilvánosságrahozatali dossziéhoz fűzött észrevételek megtételére. Ezért a Bizottság azt javasolja, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, és az elfogadott rendeletet legkésőbb 2010. XXXX xx-ig hirdesse ki az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |Jogalap A Tanács 1225/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről. |A szubszidiaritás elve A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. |Az arányosság elve |A javaslat megfelel az arányosság elvének, mivel az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet ismerteti, és ez nem hagy teret nemzeti döntéshozatalnak. |Nem szükséges annak feltüntetése, hogy az Unióra, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági szereplőkre és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és e teher milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével. |A jogi aktus típusának megválasztása |Javasolt aktus: tanácsi rendelet. |Más jogi aktus nem felelne meg, mivel az alaprendelet nem rendelkezik alternatív lehetőségekről. |4) KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |A javaslatnak nincsenek az Unió költségvetését érintő vonzatai. |2010/0234 (NLE)Javaslat:A TANÁCS .../../EU RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó, a Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan által gyártott vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám ismételt kivetésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre[3] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által benyújtott javaslatra,mivel:A. AZ ELJÁRÁS1.  A 452/2007/EK rendelettel[4] a Tanács 9,9 %-tól 38,1 %-ig terjedő végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) és Ukrajnából származó, állványra rögzített vagy állvány nélküli, aktív gőzelszívású vagy anélküli, és/vagy fűtéssel és/vagy fújófunkcióval ellátott felülettel vagy azzal nem rendelkező, beleértve az ujjafát és az alaptartozékokat is – azaz a lábakat, huzatot és vasalórácsot is – vasalódeszkák behozatalára (a továbbiakban: megtámadott rendelet).2.  2007. június 12-én egy kínai együttműködő exportáló gyártó, nevezetesen a Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd. (a továbbiakban: Foshan Shunde) kérelmet nyújtott be az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságához (jelenleg: Törvényszék), melyben a 452/2007/EK rendelet fellebbezőre vonatkozó részeinek megsemmisítését kéri (T-206/07. sz., Foshan Shunde Yongjian Housewares & Hardware kontra Tanács ügy).3.  2008. január 29-én a Törvényszék elutasította a Foshan Shunde kérelmét.4.  2008. április 3-án a Foshan Shunde kérelmet nyújtott be az Európai Unió Bíróságához (a továbbiakban: Bíróság), melyben a Bíróságtól a Törvényszék ítéletének hatályon kívül helyezését és 452/2007/EK rendelet fellebbezőre vonatkozó részeinek megsemmisítését kérte.5.  2009. október 1-jén a Bíróság a C-141/08 P. sz. ügyben hozott ítéletében (a továbbiakban: bírósági ítélet) hatályon kívül helyezte a Törvényszék 2008. január 29-én hozott korábbi ítéletét. A Bíróság ítélete szerint a Foshan Shunde védelemhez való jogát hátrányosan érintette az alaprendelet 20. cikke (5) bekezdésének megsértése. Ezért a Bíróság semmissé nyilvánította a megtámadott rendeletet, amennyiben az dömpingellenes vámot vet ki a Foshan Shunde általa gyártott vasalódeszkák behozatalára.6.  A Törvényszék a T-2/95-ügyben[5] (Industrie des poudres sphériques (IPS) kontra Tanács; a továbbiakban: IPS-ügy) elismerte, hogy olyan esetekben, amikor egy eljárás több közigazgatási intézkedésből áll, ezen intézkedések egyikének megsemmisítése nem semmisíti meg a teljes eljárást. A dömpingellenes eljárás az ilyen többlépcsős eljárások egyik példája. Következésképpen a megtámadott rendelet egyes részének semmissé nyilvánítása nem vonja maga után a szóban forgó rendelet elfogadását megelőzően lefolytatott eljárás egészének semmissé nyilvánítását. Ezenfelül az Európai Unió működéséről szóló szerződés 266. cikke értelmében az Európai Unió intézményei kötelesek teljesíteni a Bíróság 2009. október 1-jén hozott ítéletében foglaltakat. Magával vonja mindez annak lehetőségét is, hogy a megtámadott rendeletet csak azokból a szempontokból helyesbítsék, amelyek annak megsemmisítéséhez vezettek, ugyanakkor változatlanul hagyhatják azokat a nem megtámadott részeket, amelyeket az ítélet nem érint – amint azt a C-458/98 P ügyben[6] (Industrie des poudres sphériques (IPS) kontra Tanács; a továbbiakban: IPS-fellebbezés) is alkalmazták. Megjegyzendő, hogy az alaprendelet 20. cikke (5) bekezdése sérelmének megállapításán túl a megtámadott rendelet összes többi megállapítása automatikusan annyiban marad érvényben, amennyiben a Bíróság elutasított valamennyi kérelmet e tekintetben.7.  A Bíróság 2009. október 1-jén hozott ítéletét követően a Bizottság értesítést[7] tett közzé a többek között Kínából származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálat részleges újraindításáról. Az újraindítás hatálya a bírósági ítélet Foshan Shunde-t érintő részeinek végrehajtására korlátozódik.8.  A Bizottság a vizsgálat részleges újraindításáról hivatalosan értesítette az exportáló gyártókat, az ismert érintett importőröket és felhasználókat, az exportáló ország képviselőit és az uniós gazdasági ágazatot. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint meghallgatást kérjenek az értesítésben megállapított határidőn belül.9.  A meghallgatás lehetőségét minden olyan fél számára biztosították, amely az említett határidőn belül kérelmezte meghallgatását, és bizonyítani tudta, hogy meghallgatását különös okok támasztják alá.10.  Állásfoglalást két kínai exportáló gyártó (közülük egyik a közvetlen érintett fél, a Foshan Shunde), az uniós gazdasági ágazat és két független importőr nyújtott be.11.  Minden érintettet tájékoztattak azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek a Foshan Shunde vonatkozásában megállapított végleges dömpingellenes vámok bevezetésére irányuló javaslat szándékához vezettek. A felek számára kijelöltek egy időszakot, amelyen belül e tájékoztatást követően előadhatták észrevételeiket. A felek észrevételeit mérlegelték, és indokolt esetben a megállapításokat ezeknek megfelelően módosították.B. A BÍRÓSÁGI ÍTÉLET VÉGREHAJTÁSA1. Előzetes megjegyzés12.  Emlékeztetni kell arra, hogy a megtámadott rendelet semmissé nyilvánításának oka az volt, hogy a Bizottság az alaprendelet 20. cikkének (5) bekezdésében előírt kötelező határidő, azaz az érdekeltek számára a végleges nyilvánosságrahozatali dossziéhoz fűzött észrevételeik megtételére annak kiküldésétől számított, kötelezően biztosítandó 10 napos határidő lejárta előtt küldte meg a végleges dömpingellenes vám kivetésére vonatkozó javaslatát az Európai Unió Tanácsának.2. Az érdekeltek észrevételei13.  A Foshan Shunde szerint a bírósági ítélet nem vonz magával végrehajtási intézkedéseket. A vállalat szerint az újraindítás jogszerűtlen, mert az alaprendelet nem tartalmaz olyan külön rendelkezést, amely feljogosítana egy ilyen megközelítésre, továbbá egy ilyen újraindítás összeegyeztethetetlen a vizsgálat lezárására az alaprendelet 6. cikkének (9) bekezdésében megállapított kötelező határidővel (15 hónap) és a WTO dömpingellenes megállapodásának 5. cikkének (10) bekezdésében meghatározott határidővel (18 hónap). A Foshan Shunde szerint továbbá az IPS-ügy nem szolgálhat precedensesetként, mivel az egy korábbi alaprendeleten[8] alapszik, amely még nem rendelkezik kötelező határidőkről. Ezenfelül a Foshan Shunde szerint, ha a Bizottság a bírósági ítélet végrehajtása mellett dönt, ezt a Bizottság 2007. február 20-i végleges tájékoztatója alapján kellene megtennie (miszerint a fél piacgazdasági elbánás alá tartozik, és a vállalat tekintetében nem állapítottak meg dömpinget) és nem a 2007. március 23-i, felülvizsgált végleges nyilvánosságrahozatali dosszié alapján (amelyben a Bizottság megerősítette a Foshan Shunde tekintetében hozott ideiglenes megállapításokat a piacgazdasági elbánás elutasításáról és a 18,1 %-os dömpingkülönbözetről).14.  A másik kínai exportáló gyártó, a Zheijiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd. (továbbiakban: Zheijiang Harmonic) számos, lényegében a Foshan Shunde által benyújtottakkal egyező érvet hozott fel, vagyis azt, hogy nincs jogalapja az eljárás újraindításának, és jogilag nincs lehetőség a dömpingellenes vám újbóli kivetésének az alaprendeletben és a WTO dömpingellenes megállapodásában meghatározott határidőn túl. Érvei szerint a módosított tájékoztató újbóli kiadása és az alaprendelet 20. cikkének (5) bekezdésének megfelelő határidő biztosítása sem orvosolhatja a Zheijiang Harmonic védelemhez való jogának megsértését és a vámok törvényellenes kivetését. Végül rámutatott, hogy a Bizottság nem vethet ki újból dömpingellenes intézkedéseket a 2005. évre vonatkozó információk alapján, azaz egy olyan időszakra, amely több mint négy évvel megelőzi a vizsgálat részleges újraindítását, mivel ez nem egyeztethető össze az alaprendelet 6. cikkének (1) bekezdésével. Továbbá a Zheijiang Harmonic szerint a Bizottság nem indíthatja újra az ügyet, mivel annak következtében, hogy a Bíróság részlegesen semmissé nyilvánította az általa javasolt rendeletet, elvesztette objektivitását és részlehajlás-mentességét.15.  A két független uniós importőr/gyártó nem szolgáltatott információkat vagy adatokat a vizsgálat újraindításának jogi megalapozottságával kapcsolatban, inkább azt hangsúlyozták, hogy a vasalódeszka piacát tekintve fontos szerepet töltenek be az uniós piacon. Egyikük kifejtette továbbá a Bíróság semmissé nyilvánítási ítéletének és a vizsgálat azt követő részleges újraindításának az üzleti tevékenységükre kifejtett kedvezőtlen hatásait.16.  Az uniós gazdasági ágazat szerint az uniós gyártók fizetik meg az árát a Bíróság által is megállapított eljárási hibának, mivel védelem nélkül maradtak a vizsgálat szerint dömpingelt és kárt okozó behozatalokkal szemben. Az uniós gazdasági ágazat azt javasolta, hogy az eljárást azon szakaszától indítsák újra, ahol a Bizottság eljárási hibát követett el, azaz attól kezdve, amikor a kínai vállalatnak be kellett volna nyújtania a Bizottsághoz a 2007. március 23-i, felülvizsgált végleges nyilvánosságrahozatali dossziéhoz fűzendő észrevételeit; ezt követően értékelni kell a fél észrevételeit, és új javaslatot kell beterjeszteni a Tanácshoz a Foshan Shunde helyzetének felülvizsgálatára a vállalat által gyártott vasalódeszkák behozatalára vonatkozó dömpingellenes vám újbóli kivetése céljából. Az uniós gazdasági ágazat szerint hasonlóan jártak el a múltban is (pl. az IPS-ügyben hozott ítélet, az IPS-fellebbezés és a 235/2004/EK rendelet[9] esetében, amelyet az Európai Unió Bíróság C-76/00. sz., Petrotub és Republica kontra Tanács ügyben hozott ítéletét követően fogadtak el). A fél megállapítása szerint az alaprendeletben előírt 15 hónapos határidő nem vonatkozik továbbá azon esetre, ha egy uniós bírósági ítélet végrehajtása érdekében kerül sor a dömpingellenes vámot kivető rendelet módosítására.3. Az észrevételek vizsgálata17.  Emlékeztetni kell arra, hogy a Bíróság az ügy megalapozottságára vonatkozóan elutasította a Foshan Shunde lényegi érveit. Ezzel az uniós intézmények kötelezettsége, hogy kiigazítsák az igazgatási eljárás azon részét, ahol az eredeti vizsgálat során szabálytalanság történt.18.  Az érvet, miszerint a dömpingellenes vizsgálatok lezárására előírt (15, illetve 18 hónapos) határidők bevezetése akadályozná a Bizottságot abban, hogy az IPS-ügyben gyakorolt eljárásmódot kövesse, a Bizottság nem hagyta helyben. Megállapította továbbá, hogy egy bírósági ítélet végrehajtására nézve e határidő nem releváns. Egy ilyen határidő valójában csak az eredetei vizsgálat − annak megindításától a végleges intézkedés meghozataláig húzódó − lefolytatására vonatkozik, és nem érinti azon intézkedéseket, amelyeket azt követően, pl. egy jogi felülvizsgálat eredményeképpen kell meghozni. Ezenfelül minden ettől eltérő értelmezés azt jelentené, hogy az uniós gazdasági ágazat bármely sikeres jogi fellépésének nem lenne hatása a gyakorlatban az érintettre nézve, ha tényként elfogadjuk, hogy egy bírósági ítélet az eredeti vizsgálat lefolytatásra kiszabott határidő lejárta miatt nem végrehajtható. Mindez ellentmondana azzal az alapelvvel, hogy valamennyi félnek lehetőséget kell biztosítani egy hatékony jogi felülvizsgálatra.19.  Emlékeztetni kell továbbá arra, hogy a Törvényszék a T-163/94. sz. és T165/94. sz. egyesített ügyekben[10] hozott ítéletében megállapította, hogy a korábbi alaprendeletben előírt, nem szigorúan előíró határidőt sem lehet egy ésszerűen elfogadható határon túl kitolni, és úgy találta, hogy több mint 3 év túl hosszú idő egy vizsgálat lefolytatására. Ennek ellent mond az IPS-ügy, amely esetében a bírósági ítéletet végrehajtására az eredeti vizsgálat megindítása után hét évvel került sor, és a bírósági ítélet nem tért ki a határidők kérdésére.20.  Ezért a Bizottság következtetése értelmében az alaprendelet 6. cikkének (9) bekezdése csak az eljárás megindítására és az alaprendelet 5. cikkének (9) bekezdése szerint indított vizsgálat lezárására vonatkozik, a vizsgálatnak egy, az Európai Bírósági által hozott ítélet végrehajtása céljából történő részleges újraindítására azonban nem.21.  E következtetés összhangban van a WTO vizsgálóbizottságai és fellebbviteli testülete által hozott szabályok végrehajtásakor gyakorolt megközelítésmóddal; ennek során elfogadták, hogy a vitarendező testület jelentéseinek figyelembe vétele érdekében az intézmények kiigazíthatják egy dömpingellenes vámot kivető rendelet hiányosságait, az Európai Uniót érintő ügyekben is[11]. Ilyen esetekben szükségesnek bizonyult egyedi eljárásokat elfogadni a WTO vizsgálóbizottságának és fellebbviteli testületének jelentései végrehajtásához, mivel az ilyen szabályok az Európai Unió jogrendje szerint nem közvetlenül alkalmazhatók, ellentétben a Bíróság határozataihoz, amelyek közvetlenül alkalmazhatók.22.  Ami az alaprendelet 6. cikke (1) bekezdésének alkalmazása vonatkozásában benyújtott érveket illeti, megjegyzendő, hogy nem lehetett megállapítani az alaprendelet 6. cikke (1) bekezdésének sérelmét, mivel a Bizottság nem egy új eljárást indított, hanem az eredeti vizsgálatot indította újra a bírósági ítélet végrehajtása érdekében.23.  Azon érvre nézve, hogy a Foshan Shunde számára nem a 2007. február 20-i végleges nyilvánosságrahozatali dossziét, hanem a 2007. március 23-i, felülvizsgált végleges tájékoztatót kellett volna megküldeni, meg kell említeni, hogy a Bíróság ítélete értelmében a Bizottságnak ki kell igazítania az eljárási szabálytalanságot. Ez az igazgatási szabálytalanság abban állt, hogy a Foshan Shunde 10 napnál kevesebb időt kapott a felülvizsgált végleges nyilvánosságrahozatali dossziéval kapcsolatos észrevételei megtételére. Mindez azt is jelenti, hogy az eredeti vizsgálat előző szakaszait nem érinti a bírósági ítélet, ezért azokat a jelenlegi részleges újraindítás keretében nem kell felülvizsgálni.4. Következtetés24.  A felek által benyújtott észrevételek figyelembevételével és azok vizsgálata után megállapításra került, hogy a bírósági ítéletet oly módon kell végrehajtani, hogy a Foshan Shunde és a többi érdekelt számára a Bizottság ismételten megküldi a 452/2007/EK tanácsi rendelet bevezetését megalapozó, 2007. március 23-i, felülvizsgált végleges nyilvánosságrahozatali dossziét.25.  A fentiek alapján megállapításra kerül továbbá, hogy a Bizottságnak elegendő időt kell biztosítania a Foshan Shunde és a többi érdekelt számára ahhoz, hogy megtegyék észrevételeiket a 2007. március 23-i, felülvizsgált végleges nyilvánosságrahozatali dossziéval kapcsolatosan, majd értékelnie kell ezen észrevételeket annak megítélése érdekében, hogy az eredeti vizsgálati időszakhoz kapcsolódó tények alapján javaslatot terjesszen-e a Tanács elé a Foshan Shunde által gyártott vasalódeszkák behozatalára kivetendő dömpingellenes vám újbóli kivetésére.C. NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL26.  Az érdekelteket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság végre kívánja hajtani a Bíróság ítéletét.27.  Valamennyi érdekelt félnek lehetősége nyílt észrevételeket tenni (az alaprendelet 20. cikkének (5) bekezdésében előírt 10 napos határidő figyelembe vétele mellett). A beérkezett észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette, azonban azok nem voltak olyan természetűek, hogy változtattak volna a fenti következtetéseken.28.  A Foshan Shunde és a többi érdekelt megkapta azt a 2007. március 23-i, felülvizsgált végleges nyilvánosságrahozatali dossziét, amely alapján a Bizottság a dömpingellenes vám újbóli kivetését javasolta Foshan Shunde által gyártott vasalódeszkák behozatalára az eredeti vizsgálati időszakhoz kapcsolódó tények alapján.29.  A Foshan Shunde és a többi érdekelt lehetőséget kapott arra, hogy észrevételeket fűzzön a felülvizsgált végleges nyilvánosságrahozatali dossziéhoz. A benyújtott szóbeli és írásbeli érveket a Bizottság mérlegelte, és adott esetben figyelembe vette. Az észrevételek tükrében a következőt lehet megállapítani: A e rendeletben hozott intézkedés azon alapszik, hogy a Bíróság ítéletében hangsúlyozta, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának nem tulajdonítható olyan értelmezés, amely kötelezné a Bizottságot, hogy olyan végleges intézkedéseket javasoljon a Tanácsnak, amelyek alapján fennmaradna egy, az említett anyagi jogi feltételek kezdeti értékelése során elkövetett hiba[12]. Bár a Bíróság ezt az észrevételt ebben az esetben a kérelmezőt hátrányosan érintő hibával kapcsolatban tette, világos, hogy ez a megfogalmazás egységesen értelmezendő, vagyis egy adott hiba akkor sem maradhatna fenn, ha az uniós gazdasági ágazatot érintené kedvezőtlenül. Amint az a 2007. március 23-i módosított végleges nyilvánosságrahozatali dossziéban és a 2007. március 23-i módosított egyedi nyilvánosságrahozatali dossziéban, valamint az ezen tájékoztatók alapjául szolgáló, a Bizottságnak a kérelmezőhöz intézett korábbi levelezéseiben szerepel, a Foshan Shunde nem kaphatja meg a piacgazdasági feltételek alapján működő vállalkozás státuszát, mivel könyvelési gyakorlata számos súlyos hiányosságot mutat, következésképpen nincs összhangban a nemzetközi számviteli standardokkal (IAS). A 2. cikk (7) bekezdése 2. kritériumának megszegését a bírósági ítélet 12. pontjának utolsó mondatában említett statisztikák sem orvosolhatják. Következésképpen a 2007. február 20-i végleges nyilvánosságrahozatali dossziéban figyelembe vett módszer hibának tekinthető, amelyet javítani kell. Az uniós gazdasági ágazat dömpingtől való védelme érdekében az ebből következő, a kérelmező esetében alkalmazandó dömpingellenes vámot a lehető leghamarabb újra ki kell vetni.30.  Miután nyilvánosságra hozták azokat az alapvető tényeket és megfontolandó szempontokat, amelyek alapján a végleges dömpingellenes vámok újbóli kivetését ajánlani tervezték, az egyik kínai exportáló gyártó az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel. A kötelezettségvállalási ajánlat azonban nem orvosolta a 452/2007/EK tanácsi rendelet (68) preambulumbekezdésében már ismertetett problémákat, mindenekelőtt annak szükségességét, hogy valamennyi terméktípus esetében ésszerű minimális importárakat állapítsanak meg, melyeket a Bizottság az intézkedések kijátszásának komoly veszélye nélkül megfelelően figyelemmel kísérhetne. Ezenkívül az árra vonatkozó kötelezettségvállalás vagy egy átlagos legkisebb árat javasolt, amely csak egyetlen, az EU-ba exportált terméktípusra vonatkozott volna, vagy pedig számos legkisebb importárat, amelyek néhány termék kombinációjának súlyozott átlagárán alapultak volna. Ezenfelül a legkisebb importár valamennyi javasolt kombinációja jelentősen alacsonyabb volt, mint a legmagasabb megállapított exportár. A fentiek alapján arra következtetésre jutottak, hogy ezek a kötelezettségvállalások kivihetetlenek és ezért elfogadhatatlanok. A felet ennek megfelelően értesítették, és lehetőséget biztosítottak számára, hogy észrevételeket tegyen. Észrevételei azonban nem változtattak a fenti következtetésen.D. AZ INTÉZKEDÉSEK IDŐTARTAMA31.  Ez az eljárás nem érinti a 452/2007/EK tanácsi rendelet által előírt intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati időpontját,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk(1) Végleges dömpingellenes vám kerül ismételten kivetésre a Kínai Népköztársaságból származó, állványra rögzített vagy állvány nélküli, aktív gőzelszívású vagy anélküli, és/vagy fűtéssel, és/vagy fújófunkcióval ellátott felülettel vagy azzal nem rendelkező, az ujjafát és az alaptartozékokat is beleértve – azaz a lábakat, huzatot és vasalórácsot – vasalódeszkák behozatalára, amelyek jelenleg az ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 és ex 8516 90 00 (TARIC-kódok: 3924 90 00 10, 4421 90 98 10, 7323 93 90 10, 7323 99 91 10, 7323 99 99 10, 8516 79 70 10 és 8516 90 00 51) KN-kóddal vannak bejelentve, és amelyek gyártója a Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan (kiegészítő TARIC-kód: A785).(2) A nettó uniós határparitáson számított, vámfizetés előtti árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke 18,1%.(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök[…] [1] HL L 109., 2007.4.26., 12. o.[2] HL C 308., 2009.12.18., 44. o.[3] HL L 343., 2009.12.22., 51. o.[4] HL L 109., 2007.4.26., 12. o.[5] T-2/95-ügy, Industrie des poudres sphériques (IPS) kontra Tanács [1998], EBHT II-3939.[6] C-458/98 P-ügy, Industrie des poudres sphériques (IPS) kontra Tanács [2000], EBHT I-08147.[7] HL C 308., 2009.12.18., 44. o.[8] A Tanács 2423/88/EGK rendelete (1988. július 11.) az Európai Gazdasági Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt vagy támogatott behozatallal szembeni védelemről, HL L 209., 1988.8.2., 1. o.[9] HL L 40., 2004.2.12., 11. o.[10] T-163/94. sz. és 165/94. sz. egyesített ügyek; NTN Corporation and Koyo Seiko Co.. Ltd kontra Tanács [1995], EBHT, II-01381.[11] Európai Közösségek – indiai pamutágynemű behozatalára kivetett dömpingellenes vámok: India hivatkozása a VRE 21.5.cikkére WT/DS141/AB/RW (2003. április 8.), 82–86. bekezdés: A Tanács 1515/2001/EK rendelete (2001. július 23.) a WTO Vitarendező Testülete által dömping- és szubvencióellenes ügyekkel kapcsolatban elfogadott jelentés után a Közösség által hozható intézkedésekről, HL L 201., 2001.7.26., 10. o.; A Tanács 436/2004/EK rendelete (2004. március 8.) a Brazíliából, a Cseh Köztársaságból, Japánból, a Kínai Népköztársaságból, a Koreai Köztársaságból és Thaiföldről származó egyes temperöntvény csőillesztékekre, illetve csőszerelvényekre vonatkozó végleges dömpingellenes behozatali vám kivetéséről és az említett országokból származó behozatalra kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok végleges beszedéséről szóló 1784/2000/EK rendelet módosításáról, a WTO Vitarendező Testülete által elfogadott jelentések alapján, HL L 72., 2004.3.11., 15. o.[12] A bírósági ítélet 111. bekezdése.


				|

		52013PC0757

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a gazdaságszerkezeti felmérésekről és a mezőgazdasági termelési módszereket vizsgáló felmérésről szóló 1166/2008/EK rendeletnek a 2014–2018 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keret tekintetében történő módosításáról /* COM/2013/0757 final - 2013/0367 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A kezdeményezés célja a 2016. évi
gazdaságszerkezeti felmérés és a kapcsolódó projektek finanszírozásának
biztosítása. A gazdaságszerkezeti felmérésekről és a mezőgazdasági
termelési módszereket vizsgáló felmérésről szóló 1166/2008/EK rendelet
előírja, hogy a gazdaságszerkezeti felmérést 2010-ben általános összeírás
formájában, 2013-ban és 2016-ban pedig mintavételes felmérés formájában kell
végrehajtani. Előírja továbbá, hogy 2010-ben vagy 2011-ben el kell végezni
a mezőgazdasági termelési módszereket vizsgáló felmérést. A felmérések
végrehajtása mind a tagállamok, mind pedig a Bizottság részéről
jelentős költségvetési forrásokat igényel. A rendelet alapján az EU a
tagállamok által a felmérések végrehajtására fordított költségek legfeljebb 75 %-át
fedezheti. A maximálisan visszatéríthető összegek országonként kerülnek
megállapításra. Mivel a felmérésekre két többéves pénzügyi keret
időszakában kerül sor, a teljes finanszírozás egy időpontban
történő megállapítása nem volt lehetséges. Az 1166/2008/EK rendelet 14.
cikke szerint a 2016. évi gazdaságszerkezeti felméréshez szükséges összeget a
Bizottság javaslatára és a 2014-ben kezdődő időszakra szóló új
pénzügyi keret alapján a költségvetési és jogalkotó hatóság határozza meg.
Emellett figyelembe kell venni Horvátország
Európai Unióhoz való csatlakozását. Ezért a rendeletet a Horvátországra
vonatkozó maximális hozzájárulás beillesztése céljából is módosítani kell.
Az európai statisztikai rendszerre vonatkozó
stratégia megállapítja, hogy az európai statisztikai rendszer bizottságának
tanácsadó szerepet kell betöltenie, és segítenie kell a Bizottságot
végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában. Következésképp a komitológiai eljárás
céljából az Agrárstatisztikai Állandó Bizottságot fel kell váltani az európai
statisztikai rendszer bizottságával.
A javaslat a következők révén
aktualizálja az 1166/2008/EK rendeletet: i. a 2014–2018 közötti időszakra
vonatkozó többéves pénzügyi keret meghatározása; ii. a gazdaságszerkezeti
felmérések végrehajtásának költségeihez Horvátországnak nyújtandó maximális
uniós hozzájárulás megállapítása; valamint iii. a Bizottságot segítő
bizottsághoz kapcsolódó módosítások.
A gazdaságszerkezeti felméréseket 1966 óta
összehangoltan, jogi aktusokra alapozva hajtják végre az Európai Unióban. Az
1166/2008/EK rendelet a témában készült jogi aktusok egyike, és ezért a
rendelet módosítására vonatkozó javaslat teljes mértékben összhangban van az
európai statisztikai programmal és az uniós szakpolitikákkal.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
Az 1166/2008/EK rendelet előkészítése
idején került sor a különböző érdekeltekkel és egyéb érintett felekkel
folytatott fő konzultációkra. Jelen javaslatot a Bizottság szolgálatai
értékelték, tekintettel a gazdaságszerkezeti felmérések adatainak szükségességére.

A javaslatot megvitatták az Agrárstatisztikai
Állandó Bizottsággal.
Sor került a kezdeményezés előzetes
értékelésére.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A rendelet módosítja a gazdaságszerkezeti
felmérésekről és a mezőgazdasági termelési módszereket vizsgáló
felmérésről szóló 1166/2008/EK rendeletet. Megállapítja a 2016. évi
gazdaságszerkezeti felmérés pénzügyi keretét, meghatározza a Horvátország által
végrehajtandó felmérés költségeihez nyújtott európai uniós pénzügyi
hozzájárulás maximális összegét és felváltja a Bizottságot végrehajtási
hatásköreinek gyakorlásában segítő bizottságot.
Az európai statisztika előállításának
jogalapját az Európai Unió működéséről szóló szerződés
338. cikke jelenti. Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási
eljárás keretében intézkedéseket fogad el statisztikák készítésére vonatkozóan,
amennyiben ez az Unió tevékenységeinek ellátásához szükséges. Az említett cikk
meghatározza az európai statisztika előállítására vonatkozó
követelményeket, és előírja a pártatlanság, a megbízhatóság, a
tárgyilagosság, a tudományos függetlenség, a költséghatékonyság és a
statisztikai adatok bizalmas kezelése normáinak való megfelelést.
A javaslat a szubszidiaritás és az arányosság
elvének egyaránt megfelel, mivel az 1166/2008/EK rendelet kisebb módosításait
tartalmazza, amelyek közül egyeseket már az említett rendelet elfogadásához
vezető jogalkotási eljárás is előirányzott.
Javasolt aktus: rendelet. Más jogi aktus nem
felelne meg, mivel a javaslat hatályban levő tanácsi és európai parlamenti
rendeletet módosít.
A Bizottság 2013. június 27-én az
ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alkalmazását
előíró egyes jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 290. cikkéhez történő igazításáról szóló európai parlamenti
és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatot fogadott el (2013/0218 (COD)). A
gazdaságszerkezeti felmérésekről és a mezőgazdasági termelési
módszereket vizsgáló felmérésről szóló 1166/2008/EK rendelet a
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok rendszeréhez igazított alap-jogiaktusok
közé tartozott.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A gazdaságszerkezeti felmérések végrehajtása
költséges, így a tagállamok és a Bizottság részéről jelentős
költségvetési forrásokat igényel a tájékoztatási követelmények betartása. Az
1166/2008/EK rendelet szerint a tagállamok legfeljebb 75 %-os
visszatérítést kapnak költségeikhez, figyelembe véve az országonként
megállapított maximális összegeket. A rendeletben megállapításra kerültek a
szükséges összegek, az Európai Unióhoz csak 2013-ban csatlakozott
Horvátországra vonatkozó kivételével. Emellett a rendelet tartalmazza a
tagállamok által szolgáltatandó adatok feldolgozásához a Bizottság által
használt adatbázisrendszerek kezeléséhez, karbantartásához és fejlesztéséhez
szükséges előirányzatokat is. A 2014–2018 közötti időszakra vonatkozó
átfogó pénzügyi keret 20 650 000 EUR-t tesz ki.
A mezőgazdasági statisztikák kiváló
minőségére vonatkozó követelmények teljesítése érdekében, valamint annak
biztosítása céljából, hogy az összegyűjtött információ rendelkezésre
bocsátása és felhasználása a lehető leghatékonyabb legyen, a módszertan
javítását és olyan megoldások feltérképezését eredményező intézkedésekre
van szükség, amelyek révén a felmerülő új információs igények teljesítése
mellett csökkenthető a válaszadókra és a tagállami statisztikai
hivatalokra nehezedő teher. Ezért a javaslat tartalmazza további,
adminisztratív jellegű Eurostat-előirányzatoknak a Bizottság belső
eljárása révén történő elosztását az adatbázis fejlesztéséhez és
módszertani feladatokhoz.
.
2013/0367 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a gazdaságszerkezeti felmérésekről és a
mezőgazdasági termelési módszereket vizsgáló felmérésről szóló
1166/2008/EK rendeletnek a 2014–2018 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi
keret tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke
(1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       A gazdaságszerkezeti
felmérésekről és a mezőgazdasági termelési módszereket vizsgáló
felmérésről, valamint az 571/88/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 1166/2008/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet[1]
előírja, hogy a tagállamok 2010-ben, 2013-ban és 2016-ban készítsenek
felmérést a gazdaságok szerkezetéről, amihez a felmérések végrehajtási
költségeire adható, legfeljebb 75 %-os pénzügyi hozzájárulást kapnak az
Uniótól, figyelembe véve a meghatározott maximális összegeket.
(2)       A gazdaságszerkezeti
felmérések végrehajtása és az uniós tájékoztatási követelmények betartása a
tagállamok és az Unió részéről jelentős költségvetési forrásokat
igényel.
(3)       Az 1166/2008/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet biztosította a felmérési program végrehajtásának
pénzügyi keretösszegét, beleértve a tagállamok által szolgáltatandó adatok
feldolgozásához a Bizottság által használt adatbázisrendszerek kezeléséhez,
karbantartásához és fejlesztéséhez szükséges előirányzatokat is, és
meghatározta a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó összeget.
(4)       Az 1166/2008/EK rendelet 14.
cikkének (2) bekezdésével összhangban a 2014–2018 közötti időszakra szóló
összeget a Bizottság javaslatára a 2014-ben kezdődő időszakra
szóló új pénzügyi keret alapján a költségvetési és jogalkotó hatóság határozza
meg.
(5)       A javasolt pénzügyi keret
csak a 2016. évi gazdaságszerkezeti felmérés végrehajtásához és a tagállamok
által szolgáltatandó adatok feldolgozásához a Bizottság által használt
adatbázisrendszerek kapcsolódó kezeléséhez, karbantartásához és fejlesztéséhez
szükséges finanszírozást biztosítja.
(6)       Tekintettel Horvátország
csatlakozására és annak szükségességére, hogy 2016-ban a gazdaságok
szerkezetére vonatkozó felmérést kell végezni ebben a tagállamban, meg kell
állapítani Horvátország számára a felmérésenként adható maximális uniós
hozzájárulást; erre a kiigazításra a csatlakozás miatt van szükség, és a
csatlakozási okmányban nem szerepel.
(7)       Az 1972. július 31-i
72/279/EGK tanácsi határozattal[2]
létrehozott Agrárstatisztikai Állandó Bizottság tanácsot ad és az
agrárstatisztikára vonatkozó jogi aktusok tekintetében segíti a Bizottságot
végrehajtási hatásköreinek gyakorlásában.
(8)       Az európai statisztikai
rendszer (ESR) keretén belül a koordináció és a partnerség javítását célzó új
ESR-szervezetre irányuló stratégia szerint az európai statisztikákról szóló,
2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[3] létrehozott európai
statisztikai rendszer bizottságának (ESR-bizottság) tanácsadó szerepet kell
betöltenie és segítenie kell a Bizottságot végrehajtási hatásköreinek
gyakorlásában. A Bizottság továbbra is konzultál a mezőgazdasági és
halászati statisztikák szakértőivel, mielőtt egy témát az európai
statisztikai rendszer bizottsága elé terjesztene.
(9)       Az Agrárstatisztikai Állandó
Bizottságra vonatkozó hivatkozásokat az európai statisztikai rendszer
bizottságára való hivatkozásokkal kell felváltani.
(10)     Az Agrárstatisztikai Állandó
Bizottsággal konzultációra került sor.
(11)     Ezért az 1166/2008/EK
rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,
(12)     .
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1166/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:
1. A 13. cikk a következő új (5)
bekezdéssel egészül ki:
„(5) A 2016. évi gazdaságszerkezeti felmérés
tekintetében Horvátország esetében a maximális összeg 500 000 EUR.”
Az (5) bekezdés számozása (6) bekezdésre
változik.
2. A 14. cikk a következőképpen módosul:
            a)         A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg
lép:
„(2) A 2016. évi gazdaságszerkezeti felmérés végrehajtásához –
beleértve az e rendelet rendelkezései szerint a tagállamok által szolgáltatandó
adatok feldolgozásához a Bizottság által használt adatbázisrendszerek kezeléséhez,
karbantartásához és fejlesztéséhez szükséges előirányzatokat is – a
2014–2018 közötti időszakra megállapított uniós pénzügyi keretösszeg
20 650 000 EUR.”;
            b)         A cikk a következő (4) bekezdéssel egészül
ki:
„(4) A Bizottság az Unió általános költségvetésére alkalmazandó
pénzügyi szabályokról szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai
parlamenti és tanácsi rendelettel[4]
összhangban hajtja végre az uniós pénzügyi támogatást.”
3. A szöveg a következő 14 a. cikkel egészül ki:
„14a. cikk
Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1)
A Bizottság megfelelő intézkedésekkel –
csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző
intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén
a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén
hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal – biztosítja, hogy az
Európai Unió pénzügyi érdekei az e rendelet alapján finanszírozott tevékenységek
végrehajtása során ne sérüljenek.
(2)
A Bizottság és képviselői, valamint a
Számvevőszék jogosult dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést
végezni a támogatások kedvezményezettjeinél, valamint a program keretében uniós
forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál.
              Az Európai Csalás Elleni Hivatal
(OLAF) jogosult az ilyen finanszírozással közvetlenül vagy közvetetten érintett
gazdasági szereplőknél a 2185/96/Euratom, EK rendeletben előírt
eljárásoknak megfelelően helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat
végezni annak megállapítására, hogy történt-e az uniós finanszírozásra
vonatkozó támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy
szerződéssel összefüggésben olyan csalás, korrupciós vagy más jogellenes
cselekmény, amely az Unió pénzügyi érdekeit sérti.
              Az első és a második
albekezdés sérelme nélkül az e rendelet végrehajtása keretében harmadik
országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési
megállapodásokban, valamint az e rendelet végrehajtása keretében létrejött
támogatási megállapodásokban, támogatási határozatokban és szerződésekben
kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a Számvevőszék és
az OLAF elvégezheti az említett helyszíni és egyéb ellenőrzéseket és
vizsgálatokat.”
4. A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„15. cikk
Bizottság
(1)
A Bizottságot a 223/2009/EK rendelettel
létrehozott, az európai statisztikai rendszerrel foglalkozó bizottság segíti.
Ez a bizottság a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó
tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek
megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelet[5]
szerinti bizottságnak minősül.
(2)
Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a
182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB
ADATAI
              1.1.    A javaslat/kezdeményezés címe
              1.2.    A
tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
              1.3.    A
javaslat/kezdeményezés típusa
              1.4.    Célkitűzés(ek)
              1.5.    A
javaslat/kezdeményezés indoklása
              1.6.    Az
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
              1.7.    Tervezett
igazgatási módszer(ek)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.    A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
              2.2.    Irányítási
és kontrollrendszer
              2.3.    A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.    A
többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely
kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?
              3.2.    A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.1. A kiadásokra
gyakorolt becsült hatás összegzése
              3.2.2. Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.3. Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.4. A jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség
              3.2.5. Harmadik felek
részvétele a finanszírozásban
              3.3.    A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB
ADATAI
1.1.        A javaslat/kezdeményezés címe
A gazdaságszerkezeti felmérésekről és a
mezőgazdasági termelési módszereket vizsgáló felmérésről szóló
1166/2008/EK rendeletnek a 2014–2018 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi
keret tekintetében történő módosításáról
1.2.        A tevékenységalapú irányítás
/ tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett
szakpolitikai terület(ek)[6]
3403 –
Statisztikai információk előállítása
1.3.        A javaslat/kezdeményezés
típusa
¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést
követő új intézkedésre irányul[7]
x A javaslat/kezdeményezés jelenlegi
intézkedés meghosszabbítására irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított
intézkedésre irányul
1.4.        Célkitűzések
1.4.1.     A javaslat/kezdeményezés által
érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések
A
növekedés új forrásainak feltárása, a szociális kohézió erősítése és a
vidéki gazdaság élénkítése
1.4.2.     Konkrét célkitűzés(ek) és
a tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett tevékenység(ek)
1. sz. konkrét célkitűzés
Annak
biztosítása, hogy 2016-tól összehangolt statisztikai adatok álljanak
rendelkezésre az európai uniós gazdaságok szerkezetéről a döntéshozók és
más érdekelt felek, többek között a nyilvánosság számára.
A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretébe tartozó érintett tevékenység(ek):
3403
– Statisztikai információk előállítása
1.4.3.     Várható eredmény(ek) és
hatás(ok)
Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a
kedvezményezettekre/célcsoportokra.
A
javaslat célja, hogy a 2016. évi gazdaságszerkezeti felméréshez való
hozzájárulás céljából meghatározza a 2014–2018 közötti időszakra vonatkozó
pénzügyi keretet, ezáltal pénzügyi támogatást biztosítva a tagállamok számára a
gazdaságok szerkezetére vonatkozó adatok összegyűjtéséhez.
A
javasolt program biztosítani kívánja a közös agrárpolitika (beleértve az új KAP
2020-at) nyomon követéséhez és végrehajtásához nyújtott támogatás további
rendelkezésre bocsátását azáltal, hogy lehetővé teszi a mezőgazdaság
időbeli strukturális változásainak mérésére szolgáló adatok
összegyűjtésének folytatását, ami az uniós mezőgazdasági trendek
elemzéséhez szükséges.
A
közös agrárpolitika mindig rendkívül fontos uniós szakpolitikai terület volt és
a vidékfejlesztési politikára tekintettel továbbra is az, ahogy az a
költségvetésben is megnyilvánul (azaz a teljes uniós költségvetés
30–40 %-át jelenti), és rendkívül fontos, hogy értékelhető legyen a
szakpolitika mezőgazdasági fejlődésre gyakorolt hatása. A
kezdeményezés alapján a tagállamok továbbra is pénzügyi támogatást kapnának a
gazdaságok szerkezetére vonatkozó adatok összegyűjtéséhez abból a célból,
hogy a közös agrárpolitika nyomon követéséhez és végrehajtásához szükséges
adatsorok és a folyamatos információszolgáltatás biztosított legyen. A hatályos
jogi keret egyéb aspektusai változatlanok maradnak, és új hatás nem várható.
1.4.4.     Eredmény- és hatásmutatók
Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé
tevő mutatókat.
A
javaslat végrehajtásának nyomon követése a következők révén történik: i.
munkacsoportülések a tagállamokkal; ii. az adatok validálása az
adatszolgáltatási kézikönyvben meghatározott szabályoknak megfelelően;
valamint iii. a nemzeti módszertani jelentések elemzése.
1.5.        A javaslat/kezdeményezés
indoklása
1.5.1.     Rövid vagy hosszú távon
kielégítendő szükséglet(ek)
A
gazdaságszerkezeti felmérések (a 2010. évi általános összeírás, valamint a
2013. évi és a 2016. évi mintavételes felmérés) az 1166/2008/EK rendelet
hatálya alá tartoznak.
1.5.2.     Az uniós részvételből
adódó többletérték
Annak érdekében, hogy a közös agrárpolitikával
összefüggésben összehasonlítható uniós szintű következtetéseket lehessen
levonni, összehangolt adatgyűjtésre van szükség. Az Európai Unión belüli
különböző éghajlati és környezeti régiók, a maguk különböző
mezőgazdasági módszereivel megerősítik, hogy összehasonlítható
statisztikák előállításához uniós szintű megközelítésre van szükség.
Az intézkedés a szubszidiaritás elvének megfelelően lehetővé teszi,
hogy az országok meghatározzák az adatok összegyűjtésének módját (személyes
interjúk, postai úton elvégzett felmérés, internetes vagy telefonos felmérés,
egyéb adminisztratív források használata stb.), azonban a rendeletnek
megfelelően számos összehangolt adatot kell összegyűjteni egységes
fogalommeghatározások alapján (amelyek a tagállamokban – mezőgazdaságuk
sajátosságaitól függően – eltérően értelmezhetők). Ezért uniós
intézkedésre van szükség ahhoz, hogy uniós szinten összehasonlítható adatokat
lehessen összegyűjteni a mezőgazdaságról.
1.5.3.     Hasonló korábbi tapasztalatok
tanulsága
A gazdaságszerkezeti felmérés felépítése
meglehetősen összetett, és ahogy arról a felméréseket országukban végrehajtó
tagállami képviselők a munkacsoportokban beszámolnak, jelentős munkát
igényel a tagállamokban (jelenleg valamennyi, a felmérésben részt vevő
gazdaság esetében körülbelül 200 változóra vonatkozóan gyűjtenek
információt). A gazdaságszerkezeti felméréssel foglalkozó munkacsoport ülésein
konzultációt folytattak a válaszadókra és az adatok összegyűjtéséért
felelős szervezetekre nehezedő terhekről. Ebből kiderült,
hogy az előírt adatok összegyűjtése jelentős terhet ró a
tagállamokra (a statisztikai hivatalokra és a válaszadókra), és a kiváló
minőségű adatok biztosításához gyakran személyes interjúkra van
szükség. A felmérések végrehajtása és az előírt adatok összegyűjtése
mind a tagállamok, mind pedig a Bizottság részéről jelentős
költségvetési forrásokat igényel – a tapasztalatok szerint a tagállami
költségek nagymértékben meghaladhatják az uniós hozzájárulást (melynek felső határa az országonként meghatározott összeg
legfeljebb 75 %-a). Miközben a 2010. és
2013. évi felmérésekhez a pénzügyi keret az 1166/2008/EK rendeletben került
meghatározásra, a 2016. évi gazdaságszerkezeti felméréshez szükséges összeget a
Bizottság javaslatára és a 2014-ben kezdődő időszakra szóló új
pénzügyi keret alapján a költségvetési és jogalkotó hatóság határozza meg az
1166/2008/EK rendeletnek megfelelően.
Összhang és lehetséges szinergia egyéb eszközökkel
A hosszú történetre visszatekintő
gazdaságszerkezeti felmérések végrehajtására 1966/67 óta az Unió által
megállapított jogi keretnek megfelelően kerül sor. A jelenleg hatályos jogi
aktus (az 1166/2008/EK rendelet) a 2010. évi általános összeírás formájában,
valamint a 2013. évi és a 2016. évi mintavételes felmérés formájában ütemezett
felmérésekre vonatkozik. A tervek szerint a felmérési program 2016 utáni
folytatására vonatkozóan új jogalkotási kezdeményezésre kerül sor, amelynek
célja a KAP 2020 és az azt követő szakpolitika kialakításához,
végrehajtásához, nyomon követéséhez és értékeléséhez nyújtott támogatáshoz való
hozzájárulás.
1.6.        Az intézkedés és a pénzügyi
hatás időtartama
× A
javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik
–
×   A
javaslat/kezdeményezés időtartama: 2014. január 1-jétől 2018.
december 31-ig
–
×   Pénzügyi hatás:
2014-től 2019-ig
¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
–
Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig
–
azt követően: rendes ütem.
1.7.        Tervezett irányítási
módszer(ek) [8]
x Bizottság általi közvetlen irányítás
–
x a Bizottság szervezeti egységein keresztül, ideértve az uniós
küldöttségek személyzetét
–
¨  végrehajtó ügynökségen keresztül
¨ Megosztott irányítás
a tagállamokkal
¨ Közvetett irányítás, a végrehajtási feladatokat az alábbiaknak delegálva:
–
¨ harmadik országok vagy az általuk kijelölt szervek
–
¨ nemzetközi szervezetek és ügynökségeik (nevezze meg)
–
¨az EBB és az Európai Beruházási Alap;
–
¨ a költségvetési rendelet 208. és 209. cikkében említett szervek
–
¨ közjogi szervek
–
¨ magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervek, olyan
mértékben, amennyiben megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtanak;
–
¨ a valamely tagállam magánjoga alapján működő, köz- és
magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott és megfelelő
pénzügyi garanciákat nyújtó szervek;
–
¨ az EUSZ V. címének értelmében a KKBP terén konkrét fellépések
végrehajtásával megbízott, és a vonatkozó alap-jogiaktusban meghatározott
személyek.
–       Egynél több irányítási módszer feltüntetése
esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban.
Megjegyzések
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.        A nyomon követésre és a
jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
Ismertesse a
rendelkezések gyakoriságát és feltételeit.
A támogatás kedvezményezettjeinek át kell adniuk az
összegyűjtött adatokat és a megfelelő módszertani jelentést.
2.2.        Irányítási és
kontrollrendszer
2.2.1.     Felismert kockázat(ok)
Esetleges adatminőségi és időszerűségi
problémák.
2.2.2.     Tervezett ellenőrzési
mód(ok)
Az
adatkészletekre alkalmazandó validálási szabályokat előre közölni kell a
tagállamokkal; a határidők betartását nyomon követik. Az egyes
felmérésekhez nemzeti módszertani jelentéseket kell készíteni. A költségek
elszámolhatóságát ellenőrzik.
2.3.        A csalások és a
szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
Tüntesse fel a
meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.
A
szabályozói ellenőrzési mechanizmusok alkalmazása mellett az Eurostat
csalás elleni stratégiát dolgoz ki a Bizottság 2011. június 24-én elfogadott
új, csalás elleni stratégiájának (CAFS) megfelelően. Ez biztosítja majd
többek között, hogy a belső csalás megelőzését célzó ellenőrzés
teljes mértékben összhangban legyen a CAFS-stratégiával, és a csalással
kapcsolatos kockázatkezelési megközelítés a csalás kockázatát magában hordozó
területek, valamint a megfelelő válaszlépések meghatározására irányuljon.
Szükség szerint hálózatépítő csoportokat és a csalási ügyek elemzését
szolgáló megfelelő informatikai eszközöket alakítanak ki.
Az
Eurostat megfogalmazta a kiadások végrehajtásához kapcsolódó, a 2013–2017
közötti időszakra vonatkozó ellenőrzési stratégiát. A stratégiához
tartozó intézkedések és eszközök teljes mértékben alkalmazhatók a javasolt
rendelettel összefüggésben. Az egyszerűsítésnek, a költséghatékony
nyomonkövetési eljárások alkalmazásának, valamint a kockázatokon alapuló
előzetes és utólagos ellenőrzések végrehajtásának célja a csalás
valószínűségének csökkentése és annak megelőzéséhez való
hozzájárulás. Az ellenőrzési stratégia részét képezik a csalás
megelőzésére irányuló, egyedi figyelemfelkeltő intézkedések és
kapcsolódó képzések is.
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.        A többéves pénzügyi keret
mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit
érintik a kiadások?
·      Jelenlegi költségvetési kiadási tételek
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám Megnevezés || diff./nem diff. ([9]) || EFTA-országoktól[10] ||  tagjelölt országoktól[11] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében
 2 || 05 08 02 Fenntartható növekedés: természeti erőforrások || diff. || NEM || NEM || NEM || NEM
·      Létrehozandó új költségvetési tételek
A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám [Megnevezés …...….] || diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében
   || [XX.YY.YY.YY]   ||   || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM
3.2.        A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.1.     A kiadásokra gyakorolt becsült
hatás összegzése
millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám: 2 || Fenntartható növekedés: természeti erőforrások
 Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság ||   ||   || 2014 || 2015 [12] || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma 05 08 02 [13] || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 ||   || 20,650
 Kifizetési előirányzatok || (2) ||   || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650
 Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok [14] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok összesen || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 ||   || 20,650
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 ||   || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 ||   || 20,650
 Kifizetési előirányzatok || (5) ||   || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 2. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 ||   || 20,650
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 ||   || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650
Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is
érint:
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (Referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || Igazgatási kiadások
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || ÖSSZESEN
 Főigazgatóság: Eurostat ||
  Humánerőforrás || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 2,685
  Egyéb igazgatási kiadások || 0,30 || 0,45 || 0,55 || 0,45 || 0,45 || 2,2
 Eurostat ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885
   ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 1,087 || 20,487 || 1,377 || 1,287 || 1,287 ||   || 25,525
 Kifizetési előirányzatok || 0,837 || 10,837 || 1,377 || 1,287 || 10,887 || 0,300 || 25,525
3.2.2.     Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív
előirányzatok felhasználását
–
x   A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív
előirányzatok felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 ||   ||
   || Típus[15] || Teljesítések átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összes költség
 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[16] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Teljesítés || Adatbázis || 1,45 ||   || 0,25 ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 1,45
 – Teljesítés || Mikroadatok || 11,4 EUR adatonként ||   ||   ||   || 9,6 ||   ||   ||   ||   ||   || 9,6 || 1,685 M adat || 19,2
 – Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZKÖLTSÉG ||   ||   ||   || 0,25 ||   || 9,9 ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 9,9 ||   || 20,65
3.2.3.     Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
3.2.3.1.  Összegzés
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási
előirányzatok felhasználását.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
millió EUR (három
tizedesjegyig)
   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 2,685
 Egyéb igazgatási kiadások || 0,3 || 0,45 || 0,55 || 0,45 || 0,45 || 2,2
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[17] bele nem tartozó előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885
3.2.3.2.   Becsült
humánerőforrás-szükségletek
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.
–
x   A javaslat/kezdeményezés az alábbi
humánerőforrás-igénnyel jár:
A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb
egy tizedesjegy pontossággal) kell kifejezni
   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak)
 XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 ||   ||
 XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Külső munkatársak teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve[18]
 XX 01 02 01 (AC, END, INT a teljes keretből) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy [19] || – a központban[20] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – a küldöttségeknél ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (AC, INT, END közvetlen kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 ||   ||
XX az érintett
szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.
A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló,
az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül
átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a
meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az
éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további
juttatásokkal.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || – a kezdeményezéshez kapcsolódó támogatások kezelése – adatok validálása – támogatás és módszertani munka – jelentések elemzése
 Külső munkatársak ||
3.2.4.     A jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel való összeegyeztethetőség
–
x   A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető
a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret
vonatkozó fejezetének átprogramozása.
Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi
keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő
összegeket.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[21].
Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.
3.2.5.     Harmadik felek részvétele a
finanszírozásban
–
A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő
harmadik felek általi társfinanszírozást.
–
A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült
társfinanszírozást irányozza elő:
előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)
   || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen
 Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
–
x   A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi
hatása a bevételre.
–
¨  A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
–
¨         a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást
–
¨         a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[22]
 N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető
 Jogcímcsoport…….. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Az egyéb címzett
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(ek)et.
Ismertesse a bevételre
gyakorolt hatás számításának módszerét.
[1]               HL L 321., 2008.12.1., 14. o.
[2]               HL L 179., 1972.8.7., 1. o.
[3]               HL L 87., 2009.3.31., 164. o.
[4]               HL L 298., 2012.10.26., 1. o.
[5]               HL L 55., 2011.2.28., 13. o.
[6]               Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based
Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity-Based
Budgeting).
[7]               A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének a)
vagy b) pontja szerint.
[8]               Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a
költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások
megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[9]               Diff. = differenciált előirányzat / nem diff. = nem
differenciált előirányzat.
[10]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[11]             Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok.
[12]             A 05 08 02 számú költségvetési tétel kifizetéseinek
végrehajtására a 2014–2020 közötti időszak tekintetében főként
2015-ben (a 2016. évi felméréshez kapcsolódó előlegfizetések), a
végső kifizetésekre pedig 2018-ban kerül sor.
[13]             A 05 08 02 számú költségvetési tétel a 2014–2020 közötti
időszakban az EMGA-hoz tartozik és konkrét felső határ vonatkozik rá.

[14]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[15]             A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra
vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza
kilométerben stb.).
[16]             Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzés(ek)…”)
feltüntetett célkitűzés
[17]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[18]             AC= szerződéses alkalmazott; INT=kölcsönmunkaerő
(átmeneti alkalmazott); JED= küldöttségi pályakezdő szakértő;
AL = helyi alkalmazott; END= kirendelt nemzeti szakértő.
[19]             Az operatív
előirányzatokból finanszírozott külső
munkatársakra vonatkozó részleges felső határérték (korábban: BA- tételek).
[20]             Elsősorban a strukturális alapok, az Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap
(EHA) esetében.
[21]             Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.
[22]             A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek)
tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek)
csökkentett bruttó összegeket kell megadni.


				|

		52011PC0259

			A TANÁCS RENDELETE egyes ipari termékeknek a Kanári-szigetekre történő behozatalára vonatkozó, a Közös Vámtarifa szerinti autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztéséről Javaslat A TANÁCS RENDELETE egyes ipari termékeknek a Kanári-szigetekre történő behozatalára vonatkozó, a Közös Vámtarifa szerinti autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztéséről /* COM/2011/0259 végleges - CNS 2011/0111 */

			   	INDOKOLÁS
A javaslat háttere
A javaslat okai és
céljai
A Spanyol Királyság kormánya a Kanári-szigetek
autonóm közösségének hatóságai nevében kérelmet nyújtott be az egyes ipari
termékek behozatalára vonatkozó vámfelfüggesztéseket nyújtó jelenlegi rendszer
meghosszabbítása iránt. Ezek az intézkedések a helyi gazdasági szereplők
versenyképességének megerősítésére irányulnak, stabilabb
munkalehetőségeket biztosítva ezzel a szigeteken.
Háttér-információk
A Kanári-szigetek az Európai Unió legkülső
régióihoz tartoznak, amelyekre az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 349. cikke értelmében különleges intézkedések vonatkoznak annak
érdekében, hogy leküzdjék azokat a gazdasági hátrányokat, amelyeket ezen
régióknak földrajzi helyzetüknél fogva el kell szenvedniük.
Meglévő
rendelkezések a javaslat által érintett területen
A hasonló rendelkezéseket a 2010. október 25-i
973/2010/EU tanácsi rendelet vezette be a Portugál Köztársaság, az
Azori-szigetek és Madeira autonóm régiói tekintetében.
Összhang az Unió
egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel
E javaslat összhangban van
az Unió szakpolitikáival, különösen a nemzetközi kereskedelem, a verseny, a
vállalkozás, a fejlesztés és a külkapcsolatok terén.
Konzultáció az érdekeltekkel;
hatásvizsgálat
Konzultáció az
érdekeltekkel
A Bizottság konzultált a gazdasági
vámkérdésekkel foglalkozó szakértői munkacsoportjával, amely a javasolt
felfüggesztésekkel szemben nem fogalmazott meg gazdasági jellegű
fenntartást.
Szakértői
vélemények összegyűjtése és felhasználása
Külső szakértők bevonására nem volt szükség.
Hatásvizsgálat
Hatásvizsgálat végzésére a
javasolt intézkedések egyetemes alkalmazása miatt nem került sor.
A javaslat jogi elemei
A javaslat
összefoglalása
A Közös Vámtarifa szerinti
vámtételek javasolt felfüggesztése lehetőséget ad arra, hogy a kanári-szigeteki
helyi gazdasági szereplők bizonyos nyersanyagokat, alkatrészeket,
összetevőket és állóeszközöket meghatározott mennyiségben vámmentesen
importáljanak. A visszaélések és a kereskedelmi forgalom hagyományos
viszonyrendszereit érintő változások megelőzése érdekében a rendelet
a felfüggesztés tárgyát képező áruk meghatározott célú felhasználására
vonatkozóan vámellenőrzési eljárás alkalmazását írja elő.
Ezenkívül az
állóeszközöket legalább két éven át a szóban forgó szigetek helyi
vállalkozásainak kell használniuk, és csak ezt követően értékesíthetik
őket szabadon az Európai Unió vámterületén másutt lévő
vállalkozásoknak.
A nyersanyagok, az alkatrészek és az
összetevők esetében a felfüggesztésnek az a feltétele, hogy az érintett
árukat a Kanári-szigeteken kell felhasználni, ipari átalakításra és
karbantartásra.
Jogalap
Az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 349. cikke.
A szubszidiaritás
elve
A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe
tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.
Az arányosság elve
A javaslat megfelel az
arányosság elvének a következők miatt:
A fellépés e fajtáját rendszeresen alkalmazzák a
gazdasági szereplők versenyképessége megerősítésének eszközeként. A
Közösségi Vámkódex és annak végrehajtási rendelete alapján a meghatározott célú
felhasználásra vonatkozóan elvégzendő ellenőrzések jól bejáratott
eljárásnak számítanak ezen a területen, és sem a regionális és a helyi
hatóságok, sem a gazdasági szereplők számára nem jelentenek jelentős
igazgatási többletterheket.
A jogi aktus
típusának megválasztása
Javasolt aktus: rendelet.
Ilyen intézkedés a Szerződéssel összhangban
más formában nem vezethető be.
Költségvetési vonzatok
A javaslatnak vannak az
uniós költségvetést érintő vonzatai, mivel a vámfelfüggesztések bevételkieséshez
vezetnek az Unió saját forrásaiban.
2011/0111 (CNS)
Javaslat
A TANÁCS RENDELETE
egyes ipari termékeknek a Kanári-szigetekre
történő behozatalára vonatkozó, a Közös Vámtarifa szerinti autonóm
vámtételek ideiglenes felfüggesztéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak
349. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Parlament véleményére[1],
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[2],
tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére[3],
különleges jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
Az egyes ipari termékek behozatalára vonatkozó, a
Közös Vámtarifa szerinti autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztéséről
és egyes halászati termékeknek a Kanári-szigetekre irányuló behozatalára
vonatkozóan autonóm közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről
szóló, 2002. március 25-i 704/2002/EK tanácsi rendelet[4]
szerint az egyes, kereskedelmi vagy ipari célú felhasználásra szánt
állóeszközökre vonatkozó, a Közös Vámtarifa szerinti vámfelfüggesztés 2011.
december 31-én lejár.
(2)
2010 szeptemberében Spanyolország kormánya a
Kanári-szigetek kormánya nevében– a Szerződés 349. cikke értelmében –
számos termék tekintetében kérelmezte a Közös Vámtarifa szerinti autonóm
vámtételek felfüggesztésének meghosszabbítását. A kérelem indokolása az volt,
hogy a szóban forgó szigetek távoli fekvése miatt az ott működő
gazdasági szereplők gazdasági és kereskedelmi szempontból komoly
hátrányban vannak más gazdasági szereplőkkel szemben, ami a demográfiai
folyamatokat, a foglalkoztatást és a társadalmi-gazdasági fejlődést
egyaránt kedvezőtlenül befolyásolja.
(3)
A Kanári-szigetek ipari ágazatát az építési
ágazattal együtt súlyosan érintette a közelmúlt gazdasági válsága. Az
építőiparban tapasztalt visszaesés valamennyi, attól függő
kiegészítő iparágra is kedvezőtlenül hatott. A kedvezőtlen
pénzügyi feltételek az üzleti élet számos területére voltak súlyos hatással.
Ezen túlmenően a munkanélküliség erőteljes növekedése súlyosbította a
hazai keresletben, többek között az ipari termékek iránti keresletben
bekövetkezett nagy mértékű visszaesést.
(4)
A munkanélküliségi ráta a Kanári-szigeteken az
elmúlt tíz évben következetesen meghaladta Spanyolország nemzeti átlagát, 2009
óta pedig az országban az autonóm közösségben a legmagasabb a munkanélküliség
szintje[5]. Ezenfelül a
Kanári-szigetek ipari termelésének több mint fele helyben kerül felhasználásra,
ami különösen súlyos, lévén, hogy a helyi keresletet mélyebben érintette a
válság.
(5)
Ezért annak érdekében, hogy a befektetők
hosszú távra tervezhessenek és a gazdasági szereplők számára lehetővé
váljon az ipari és kereskedelmi tevékenységek olyan szintjének elérése, ami
stabilizálja a szigetek gazdasági és társadalmi környezetét, helyénvaló egyes, a
704/2002/EK rendelet II. és III. mellékletében foglalt termékek tekintetében 10
éves időtartamra, teljes mértékben meghosszabbítani a Közös Vámtarifa
szerinti vámtételek felfüggesztését.
(6)
Ezenfelül a spanyol hatóságok ugyanebben az
összefüggésben kérték a közös vámtarifák felfüggesztését négy új, a
3902 10 00, a 3903 11 00, a 3906 10 00 és a
4805 00 00 KN-kód alá tartozó termék tekintetében. E kérelem
elfogadásra került, mivel e felfüggesztések megerősítenék a
Kanári-szigetek gazdaságát.
(7)
Annak érdekében, hogy csak a Kanári-szigetek
területén működő gazdasági szereplők élhessenek a szóban forgó
vámjogi intézkedések nyújtotta előnyökkel, a felfüggesztéseket indokolt az
érintett áruknak a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i
2913/92/EGK tanácsi rendelet[6] és a Közösségi Vámkódex
létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó
rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/92/EGK bizottsági
rendelet[7] értelmében vett
meghatározott célú felhasználásához kötni.
(8)
A kereskedelem
eltérülése esetén és a szóban forgó rendelet végrehajtására vonatkozó egységes
feltételek biztosítása érdekében a végrehajtási jogköröket indokolt a
Bizottságra ruházni, hogy lehetősége legyen a felfüggesztés ideiglenes
visszavonására. Ezeket
a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó
tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek
megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai
parlamenti és tanácsi rendeletnek[8] megfelelően kell
gyakorolni.
(9)
A 704/2002/EK rendeletben megállapított
intézkedésekkel való folytonosság biztosítására e rendelet intézkedéseit
indokolt 2012. január 1-jétől alkalmazni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 2658/87/EGK tanácsi rendelet[9] módosításaival aktualizált I. mellékletben
felsorolt KN-kódok alá tartozó, kereskedelmi vagy ipari felhasználásra szánt
állóeszközöknek a Kanári-szigetekre történő behozatalára alkalmazandó
Közös Vámtarifa szerinti vámtételek 2012. január 1-jétől 2021. december
31-ig teljes mértékben felfüggesztésre kerülnek.
Ezeket a termékeket – a 2913/92/EGK rendelet
és a 2454/93/EGK rendelet vonatkozó rendelkezéseivel összhangban – a szabad
forgalomba hozatalukat követően legalább huszonnégy hónapig a
Kanári-szigeteken működő gazdasági szereplőknek kell
használniuk.
2. cikk
A 2658/87/EGK rendelet módosításával
aktualizált II. mellékletben felsorolt KN-kódok alá tartozó és a
Kanári-szigeteken ipari feldolgozásra vagy karbantartásra felhasznált
nyersanyagoknak, alkatrészeknek és összetevőknek a Kanári-szigetekre
történő behozatalára alkalmazandó Közös Vámtarifa szerinti vámtételek
2012. január 1-jétől 2021. december 31-ig teljes körűen
felfüggesztésre kerülnek.
3. cikk
Az 1. és a 2. cikkben említett
vámfelfüggesztés a 2913/92/EGK rendelet 21. és 82. cikkével összhangban
meghatározott célú végfelhasználáshoz és a 2454/93/EGK rendelet 291–300.
cikkében előírt vámellenőrzéshez van kötve.
4. cikk
1.           Ha a Bizottság okkal
feltételezi, hogy az e rendeletben megállapított felfüggesztés egy adott termék
kereskedelmének eltérítését eredményezte, akkor végrehajtási aktusokat fogadhat
el, átmenetileg, legfeljebb tizenkét hónapra visszavonva a felfüggesztést. A
végrehajtási aktusokat indokolt az 5. cikkben említett vizsgálati eljárással
összhangban elfogadni.
Az átmenetileg visszavont felfüggesztés által
érintett termékek behozatali vámját kezesség útján kell biztosítani, és a
kérdéses termékek szabad forgalomba bocsátása a Kanári-szigetek közösségében
ilyen kezesség nyújtásának függvénye.
2.           Az (1) bekezdésben említett
tizenkét hónapos időszakon belül végleges határozatot kell hozni a
felfüggesztés fenntartása vagy visszavonása érdekében. Amennyiben a
felfüggesztés visszavonásra kerül, a kezesség útján biztosított vámösszegeket
véglegesen be kell szedni.
3.           Ha a tizenkét hónapos
időszakon belül nem született a (2) bekezdésnek megfelelően végleges
döntés, akkor a biztosítékokat fel kell szabadítani.
5. cikk
1.           A Bizottságot a 2913/92/EGK
rendelet 247a. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott Vámkódex-bizottság
segíti. E bizottság a 182/2011/EU rendelet[10]
szerinti bizottság.
2.           Az e bekezdésre történő
hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
6. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2012. január 1-től kell
alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben,
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
I. MELLÉKLET
A
kereskedelmi vagy ipari felhasználásra szánt és az alábbi KN-kódok alá tartozó
állóeszközök[11]:
 4011 20 || 8450 20 || 8522 90 80 || 9006 53 80
 4011 30 || 8450 90 || 8523 21 || 9006 59
 4011 61 || 8469 00 91 || 8523 29 33 || 9007 19
 4011 62 || 8472 10 || 8523 29 39 || 9007 20
 4011 63 || 8472 30 || 8523 29 90 || 9008 20
 4011 69 || 8472 90 10 || 8523 40 99 || 9008 30
 4011 92 || 8472 90 70 || 8523 51 99 || 9008 40
 4011 93 || 8473 10 19 || 8523 59 99 ||
 4011 94 || 8473 40 18 || 8523 80 99 ||
 4011 99 || 8501 10 10 || 8525 50 || 9010 10
 5608 || 8501 10 91 || 8525 80 11 || 9010 50
 6403 40 || 8501 10 93 || 8525 80 19 || 9011 10 90
 6403 51 05 || 8501 10 99 || 8526 10 || 9011 20 90
 6403 59 05 || 8501 20 || 8526 91 20 || 9011 80
 6403 91 05 || 8501 31 || 8526 91 80 || 9011 90 90
 6403 99 05 || 8501 32 || 8542 31 10 || 9012 10 90
 8415 10 10 || 8501 33 || 8542 32 10 || 9012 90 90
 8415 10 90 || 8501 34 || 8542 39 10 || 9030 10
 8415 20 || 8501 40 20 || 8701 10 || 9030 20 91
 8415 81 || 8501 40 80 || 8701 20 || 9030 31
 8415 82 || 8501 51 || 8701 90 90 || 9030 33
 8415 83 || 8501 52 20 || 8702 || 9106
 8415 90 || 8501 52 30 || 8704 21 31 || 9107
 8418 30 80 || 8501 52 90 || 8704 21 39 || 9207 10
 8418 40 80 || 8501 53 50 || 8704 21 91 || 9207 90
 8418 50 || 8501 53 81 || 8704 21 99 || 9506 91 90
 8418 61 || 8501 53 94 || 8704 22 || 9507 10
 8418 69 || 8501 53 99 || 8704 23 || 9507 20 90
 8418 91 || 8501 61 20 || 8704 31 31 || 9507 30
 8418 99 || 8501 61 80 || 8704 31 39 ||
 8427 || 8501 62 || 8704 31 91 ||
 8431 20 || 8501 63 || 8704 31 99 ||
 8443 31 91 ||   ||   ||
 8443 32 10 || 8501 64 || 8704 32 ||
 8443 32 91 ||   ||   ||
 8443 32 99 || 8518 40 30 || 8704 90 ||
 8443 39 10 ||   ||   ||
 8443 39 39 || 8518 90 || 8705 ||
 8443 99 10 || 8519 20 || 9006 10 ||
 8450 11 90 || 8519 81 51 ||   ||
 8450 12 || 8521 10 95 || 9006 30 ||
 8450 19 || 8522 90 49 || 9006 52 ||
II. MELLÉKLET
Mezőgazdasági
célra, ipari feldolgozásra vagy karbantartásra szánt és az alábbi KN-kódok alá
tartozó nyersanyagok, alkatrészek és összetevők[12]:
 3901 || 4810 22 10 || 5501 ||
 3902 10 || 4810 22 90 || 5502 ||
 3903 11 || 4810 29 || 5503 || 8706
 3904 10 || 4810 31 || 5504 || 8707
 3906 10 || 4810 32 || 5505 10 || 8708
 4407 21 10 || 4810 92 || 5505 20 || 8714 11
 4407 21 91 || 4810 99 10 || 5506 || 8714 19
 4407 22 10 || 4810 99 90 || 5507 || 8714 91
 4407 22 91 || 5108 || 5508 10 10 || 8714 92
 4407 25 10 || 5110 || 5508 20 10 || 8714 93
 4407 25 30 || 5111 11 || 5509 || 8714 94
 4407 25 50 || 5111 19 10 || 5510 || 8714 95
 4407 26 10 || 5111 19 90 || 5512 || 8714 96
 4407 26 30 || 5111 20 || 5513 || 8714 99
 4407 26 50 || 5111 30 || 5514 || 9002 90
 4407 29 15 || 5111 90 10 || 5515 || 9006 91
 4407 29 20 || 5111 90 91 || 5516 || 9007 91
 4407 29 25 || 5111 90 93 || 6001 || 9007 92
 4407 29 45 || 5111 90 99 || 6002 40 || 9008 90
 4407 29 83 || 5112 11 || 6002 90 || 9010 90
 4407 29 85 || 5112 19 || 6217 90 || 9104
 4407 99 40 || 5112 20 || 6305 10 10 || 9108
 4410 || 5112 30 || 6305 10 90 || 9109 11
 4412 || 5112 90 || 6305 20 || 9109 19
   || 5205 || 6305 32 || 9109 90
   || 5208 || 6305 33 || 9110 11 10
   || 5209 || 6305 39 || 9110 11 90
   || 5210 || 6305 90 || 9110 12
   || 5212 || 6309 || 9110 19
   || 5401 10 12 || 6406 || 9110 90
   || 5401 10 14 || 7601 || 9111
   || 5401 20 10 || 8517 70 90 || 9112
 4803 || 5402 || 8529 10 80 || 9114
 4804 || 5403 || 8529 10 95 ||
 4805 || 5404 11 || 8529 90 ||
 4810 13 || 5404 90 ||   ||
 4810 14 || 5407 ||   ||
 4810 19 10 || 5408 ||   ||
JOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS A
KIZÁRÓLAG A BEVÉTELI OLDALRA KORLÁTOZOTT KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSSAL JÁRÓ
JAVASLATOKHOZ
1.           A JAVASLAT CÍME:
Javaslat: A Tanács rendelete az egyes ipari
termékeknek a Kanári-szigetekre történő behozatalára vonatkozó, a Közös
Vámtarifa szerinti autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztéséről.
2.           KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK:
Alcím és jogcímcsoport: 12. alcím, 120.
jogcímcsoport
A 2011. évben a költségvetésben szereplő
összeg: 16 653 700 000 EUR
3.           PÉNZÜGYI HATÁS
¨      A javaslatnak nincs pénzügyi hatása
X       A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a
kiadásra, van azonban a bevételre – a hatás a következő:
(millió EUR egy tizedesjegyig)
   ||   ||
 Költségvetési tétel || Bevétel[13]   || ….-tól/-től kezdődő időszak || [2012–2021. év]
 120. jogcímcsoport || A saját forrásokra gyakorolt hatás || 2012/01/01. – 2021/12/31. || –2,2/év
4.           CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK
A javasolt tanácsi rendelet hatálya alá tartozó
áruk meghatározott célú felhasználását a Közösségi Vámkódex végrehajtására
vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet
291–300. cikkével összhangban teljes körűen ellenőrzéseknek kell
alávetni.
5.           EGYÉB MEGJEGYZÉSEK
Ahhoz, hogy a gazdasági szereplők hosszú távú
beruházási döntéseket hozhassanak, a javasolt felfüggesztéseknek tíz éven át
hatályban kell maradniuk.
A rendelet a 2011. december 31-ig hatályban
lévő 704/2002/EK tanácsi rendelettel bevezetett intézkedéseket váltja fel.
Az intézkedés becsült költsége
A regionális hatóságok által átadott információk
alapján a rendelet következtében felmerülő bevételkiesés becsült összege a
2012. január 1-jétől 2021. december 31-ig terjedő időszakra évi
2,96 millió EUR (bruttó összeg, tartalmazza a beszedés során felmerülő
költségeket is) x 0,75 = 2,22 millió EUR.
A hagyományos saját
forrásokban mutatkozó bevételkiesést a GNI-alapú tagállami hozzájárulásokból
kell kiegyenlíteni.
[1]               A 2011. …-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették
közzé).
[2]               HL C […], […], […] o.
[3]               HL C […], […], […] o.
[4]               HL L 111., 2002.4.26., 1. o.
[5]               Eurostat: Regionális statisztika – Munkanélküliségi
ráta, NUTS2 régiók, 1999–2009.
[6]               HL L 302., 1992.10.19., 1. o.
[7]               HL L 253., 1993.10.11., 1. o.
[8]               HL L 55., 2011.2.28., 13. o.
[9]               HL L 256., 1987.9.7., 1. o.
[10]             HL L 55., 2011.2.28., 13. o.
[11]             A vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös
Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról
szóló, 2010. október 5-i 861/2010/EU bizottsági rendelet (HL L 284.,
2010.10.29., 1. o.) szerint.
[12]             A vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös
Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról
szóló, 2010. október 5-i 861/2010/EU bizottsági rendelet (HL L 284.,
2010.10.29., 1. o.) szerint.
[13]             A hagyományos saját források (mezőgazdasági vámok,
cukorilletékek, vámok) tekintetében nettó összegeket kell megadni, vagyis a
beszedési költségek 25%-ának levonásával kapott bruttó összegeket.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52010PC0005

Javaslat: a Tanács 2010/…/EU rendelete az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK rendelet módosításáról (a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője közös előterjesztése)  /* COM/2010/0005 végleges - NLE 2010/0001 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.1.18.COM(2010)5 végleges2010/0001 (NLE)Javaslat:A TANÁCS 2010/…/EU RENDELETEaz Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK rendelet módosításáról(a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője közös előterjesztése)INDOKOLÁS1.  Az 1210/2003/EK tanácsi rendelet egyes korlátozó intézkedéseket foganatosított Irakkal szemben, összhangban a 2003/495/KKBP tanácsi közös állásponttal és az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1483 (2003) számú határozatával. Az 1210/2003/EK tanácsi rendelet 2. illetve 10. cikke többek között különleges rendelkezéseket foganatosított az Irakból származó kőolaj, kőolajtermékek és földgáz kiviteléből származó bevételekről, valamint bizonyos iraki eszközök bírósági eljárás alóli mentességéről.2.  Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2007. december 18-i 1790. számú határozatában többek között arról határozott, hogy e különleges rendelkezések 2008. december 31-ig érvényben maradnak. Összhangban a 2008/186/KKBP tanácsi közös állásponttal, az 1210/2003/EK rendeletet ennek megfelelően a 195/2008/EK rendelet módosította.3.  Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2008. december 22-i 1859. számú határozatában – Irak kérésének megfelelően – úgy határozott, hogy e különleges rendelkezések 2009. december 31-ig érvényben maradnak. Összhangban a 2009/175/KKBP tanácsi közös állásponttal, az 1210/2003/EK rendeletet ennek megfelelően a 175/2009/EK rendelet módosította.4.  Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2009. december 21-i 1905. számú határozatában – Irak kérésének megfelelően – úgy határozott, hogy e különleges rendelkezések 2010. december 31-ig érvényben maradnak. Összhangban a 2010/…/KKBP tanácsi határozattal, az 1210/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.2010/0001 (NLE)Javaslat:A TANÁCS 2010/…/EU RENDELETEaz Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 215. cikkére,tekintettel az Irakkal kapcsolatos 2003/495/KKBP közös álláspontot módosító 2010/…/KKBP tanácsi határozatra[1],tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság közös javaslatára,mivel:5.  Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1483 (2003) számú határozatával összhangban az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól és a 2465/96/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1210/2003/EK tanácsi rendelet[2] 2. cikke különleges rendelkezéseket foganatosít az Irakból származó kőolaj, kőolajtermékek és földgáz kiviteléből származó bevételekről, továbbá e rendelet 10. cikke bizonyos iraki eszközök bírósági eljárás alóli mentességéről tartalmaz különleges rendelkezéseket. E különleges rendelkezések 2008. december 31-ig voltak érvényben.6.  Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1859 (2008) számú határozata úgy rendelkezett, hogy e különleges rendelkezéseket mindkét esetben 2009. december 31-ig kell alkalmazni. A 2009/175/KKBP tanácsi közös állásponttal összhangban, az 1210/2003/EK tanácsi rendeletet ennek megfelelően a 175/2009/EK tanácsi rendelet módosította.7.  Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1905 (2009) számú határozata úgy rendelkezett, hogy e különleges rendelkezéseket mindkét esetben 2010. december 31-ig kell alkalmazni. A 2010/…/KKBP tanácsi határozattal összhangban az 1210/2003/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.8.  Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1210/2003/EK rendelet 18. cikkének (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„3. A 2. és a 10. cikket 2010. december 31-ig kell alkalmazni.”.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök […] [1] HL L …., 2010. …, ... o.[2] HL L 169., 2003.7.8., 6. o.