               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.7.16.
            COM(2020) 319 final
            2020/0142(APP)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges intézkedések megállapításáról szóló 2003/76/EK tanácsi határozat módosításáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az Európai Unió 2016. október 4-én megerősítette a Párizsi Megállapodást, és kötelezettséget vállalt arra, hogy a globális hőmérséklet-emelkedést jóval 2 °C alatt tartja, és erőfeszítéseket tesz annak érdekében, hogy azt 1,5 °C-ra korlátozza. Ezt a nemzetközi kötelezettségvállalást követően az EU és tagállamai megállapodtak abban, hogy ambiciózus célokat tűznek ki az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának 2050-ig 80–95 %-os, 2030-ig pedig 40 %-os csökkentésére.

               2018 novemberében a Bizottság „Tiszta bolygót mindenkinek”
                  1
                címmel bemutatta hosszú távú stratégiai jövőképét, melyben felvázolja azokat az intézkedéseket, amelyek 2050-ig lehetővé teszik egy virágzó, modern, versenyképes és klímasemleges gazdaság megteremtését. Közleményében — az Európai Parlament és az Európai Tanács felkérésére – a Bizottság számos intézkedést vázolt fel, többek között annak feltárását, hogy a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség eszközei hogyan támogathatnák a közel nulla szén-dioxid-kibocsátású acélgyártást eredményező, áttörést hozó technológiákat.

               Hosszú távú jövőképével összhangban a Bizottság 2019 decemberében közzétette az európai zöld megállapodásról szóló közleményt
                  2
               . A Bizottság a meghozandó intézkedések között kiemelt helyen szerepeltette az acélágazat dekarbonizációját a politikai napirenden, és elkötelezett annak megvizsgálása mellett, hogy a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség keretében nyújtott finanszírozás egy része felhasználható-e a közel nulla szén-dioxid-kibocsátású acélgyártás 2030-ra történő megvalósulásának támogatására. Európának a következő évtizedekben évi 175–290 milliárd EUR-s többletberuházásra van szüksége. Ebben az összefüggésben a zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási terv keretében a Bizottság javasolja a Szén- és Acélipari Kutatási Alap jogalapjainak felülvizsgálatát annak érdekében, hogy ösztönözze a magántőke zöld projektek felé való áramlását.

               A Szén- és Acélipari Kutatási Alap (a továbbiakban: RFCS) kutatási programja egy uniós finanszírozási program, amely szén- és acélipari kutatási projekteket finanszíroz. Az RFCS-nek saját jogalapja van, amely nem tartozik a többéves pénzügyi keret hatálya alá. Az Európai Szén- és Acélközösséget (ESZAK) létrehozó szerződés 2002. évi lejártát követően és az EU-szerződésekhez csatolt 37. jegyzőkönyv alapján a tagállamok az Európai Szén- és Acélközösség szén- és acélipari kutatási és technikai fejlesztési programjainak folytatásaként létrehozták az új Szén- és Acélipari Kutatási Alapot. Az RFCS kutatási programja évente mintegy 40 millió EUR kutatási és innovációs finanszírozást biztosított a szén- és acéliparhoz kapcsolódó ágazatok számára (ebből a szénipar 27,2 %-ban, az acélipar pedig 72,8 %-ban részesült), amivel hozzájárult az uniós ipari partnerek, kis- és középvállalkozások, vezető kutatóközpontok és egyetemek közötti kapcsolatok kialakításához a tudás fejlesztése és az innováció előmozdítása érdekében. A program tevékenységeit a 37. jegyzőkönyv 1. cikkének (2) bekezdésével összhangban a felszámolás alatt álló ESZAK eszközeiből származó bevételekből finanszírozzák. A kutatás finanszírozásában a pénzügyi piac mozgásai által esetlegesen okozott fluktuáció lehető legalacsonyabbra csökkentése érdekében kiegyenlítő intézkedést alkalmaznak. Az eszközkezelésből származó bevételek csökkenése következtében azonban az RFCS költségvetésében megjelenő, a nettó bevételből és a kiegyenlítő mechanizmusból származó összeg 2017 és 2019 között 42 millió EUR-ról 12 millió EUR-ra apadt. 2017-ben a Bizottság visszavont kötelezettségvállalások és visszafizetési felszólítások alkalmazását javasolta annak érdekében, hogy a költségvetés 2020-ig 40 millió EUR-ra emelkedjen
                  3
               . 2018 áprilisában az Európai Parlament elfogadta az (EU) 2018/599 tanácsi határozathoz
                  4
                adott egyetértését kísérő [P8_TA (2018)0061] jogalkotási állásfoglalást
                  5
               , amelynek célja a Szén- és Acélipari Kutatási Alap programja keretében 2003 óta végrehajtott valamennyi visszavont kötelezettségvállalás és visszafizetési felszólítás felhasználásának engedélyezése volt. Ebben az állásfoglalásban az Európai Parlament felszólított a felszámolás alatt álló ESZAK vagyonkezelésének aktívabbá tételére, illetve emellett arra is, hogy ezen alapok egy részét az európai acél tisztává és versenyképessé tételét célzó nagyszabású projektek elindítására használják fel.

               Mint felismerték
                  6
               , ahhoz, hogy a Szén- és Acélipari Kutatási Alap kutatási programja sikeresen végrehajtható legyen, legalább évi 40 millió EUR-s finanszírozásra van szükség. A jelenlegi kamatláb mellett azonban – figyelembe véve a kiegyenlítő mechanizmus lehetővé tételéhez rendelkezésre álló források kimerülését, és tekintettel az Egyesült Királyság kilépésére – rövid és középtávon nehéz lesz megfelelő éves hozamot elérni a befektetett eszközök tekintetében.

               A Számvevőszék által az Európai Szén- és Acélközösségről nemrégiben végzett felülvizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy az RFCS finanszírozása kizárólag az eszközkezelési bevételek alapján nem fenntartható a jelenlegi kamatkörnyezetben
                  7
               . A Számvevőszék konkrétan azt javasolta, hogy a pénzügyi iránymutatások felülvizsgálatára mielőbb sort kell keríteni, és véleménye szerint a felülvizsgálatnak választ kellett volna adnia arra, hogy miként lehetne a felszámolás alatt álló ESZAK saját tőkéjét termelékennyé tenni az uniós kutatási keretprogramokban.

               2019 júniusában a szén- és acélipari tanácsadó csoportok (CAG és SAG)
                  8
                a program folytatásának biztosítása érdekében sürgették a jogalapok felülvizsgálatát és egyúttal a célkitűzéseknek a jelenlegi ágazati igényekhez való igazítását. Ugyanakkor jóváhagyták, hogy az eszközök mintegy egyharmadát (a 2021–2027-es időszakban évente mintegy 50–70 millió EUR-t) fokozatosan használják fel a szén- és acélipari kutatási projektek finanszírozására, szinergiában a méltányos átállást támogató mechanizmussal, a széntermelő régiók átalakítására irányuló kezdeményezéssel
                  9
               , az Európai horizonttal és az Innovációs Alappal. 2019. június 25-én a CAG–SAG ad hoc közös csoport jóváhagyta az ESZAK eszközeinek megnyitását.

               A kutatás és az innováció lehetővé teszi az energiaigényes ágazatokban a berendezések megfelelő léptékű kivitelezését és bemutatását valamennyi műszaki és gazdasági adat teszteléséhez annak érdekében, hogy a technológia ipari vagy kereskedelmi hasznosítása a lehető legkisebb kockázat mellett történjen. A zöld megállapodásról szóló 2019. évi közlemény javaslatot tesz az áttörést hozó tiszta acéltechnológiák támogatására annak érdekében, hogy 2030-ig megvalósuljon a karbonsemleges acélgyártás, valamint annak feltárására, hogy a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség forrásainak egy része felhasználható-e erre a célra. A Szén- és Acélipari Kutatási Alap hozzájárul a tiszta acélgyártás kifejlesztéséhez, amely 2050-re a klímasemlegesség irányába terelhet más energiaigényes ágazatokat, például a vegyipart és a cementgyártást.

               Következésképpen a Szén- és Acélipari Kutatási Alap jogalapjainak felülvizsgálata időszerűvé, sürgőssé és fontossá vált.

               A fentiek fényében ez a javaslat a jelenlegi határozat módosítására irányul. Célja, hogy a 2021–2027-es időszakban lehetővé tegye a felszámolás alatt álló ESZAK eszközei
                  10
                egy részének értékesítését annak érdekében, hogy az RFCS éves előirányzata elérje az évi 111 millió EUR-t. Ez az éves előirányzat továbbra is támogatja az RFCS kutatási programja keretében a szén- és acélágazatban folyó, együttműködésen alapuló kutatást, a 2030-ra közel nulla szén-dioxid-kibocsátású acélgyártást eredményező, áttörést hozó technológiákat, valamint a korábban működő szénbányák, illetve a bezárás alatt álló szénbányák méltányos átállásának kezelésére irányuló szénipari kutatási projekteket, továbbá a kapcsolódó infrastruktúrát a méltányos átállást támogató mechanizmussal összhangban és a 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően. Az acéliparhoz kapcsolódó ágazatok tekintetében a Bizottság kifejezetten célul tűzi ki a kutatási projektek támogatását a más európai uniós programokkal, különösen a kutatási és innovációs keretprogrammal szinergiában álló, külön erre a célra létrehozott „Tiszta Acél” elnevezésű közös programozású partnerségen
                  11
                keresztül.

                  A köz- és magánszféra közötti európai partnerségek értékes eszköznek tekinthetők a stratégiai jelentőségű kutatási tevékenységek kidolgozásának és végrehajtásának támogatásához annak érdekében, hogy az Unió képes legyen kezelni a globális kihívásokat és fenntartani versenyképességét.

               Azon javasolt változtatások, amelyek lehetővé teszik az alap eszközeinek felhasználását, amennyiben erre szükség van az évi 40 millió EUR összeg elkülönítéséhez, valamint a nagy kutatási és innovációs projektek finanszírozásához.

               A Bizottság javasolja a 2003/76/EK határozat módosítását annak érdekében, hogy 2027-ig az RFCS olyan éves előirányzattal rendelkezzen, amely a következőképpen kerül felhasználásra: évi 40 millió EUR a szén- és acélágazatban folyó, együttműködésen alapuló kutatás finanszírozására, míg a fennmaradó 71 millió EUR a közel nulla szén-dioxid-kibocsátású acélgyártást eredményező, áttörést hozó technológiák, valamint a korábban működő szénbányák, illetve a bezárás alatt álló szénbányák méltányos átállásának kezelésére irányuló kutatási projektek, továbbá a kapcsolódó infrastruktúra finanszírozására a méltányos átállást támogató mechanizmussal összhangban. Ezeket az előirányzatokat és a kapcsolódó kifizetéseket a befektetésekből származó nettó bevételből és szükség esetén az eszközök értékesítéséből származó bevételből kell biztosítani.

               Ezt az előirányzatot kifejezetten rögzíteni kell a határozatban annak érdekében, hogy kiszámítható mértékű pénzeszköz-áramlást lehessen biztosítani ahhoz, hogy továbbra is folytatódhasson az acél- és szénágazatban zajló, együttműködésen alapuló kutatáshoz szükséges támogatás.

               A felszámolás alatt álló ESZAK eszközeit eddig azon az alapon kezelték, hogy a befektetett eszközök hozamából történne a kutatási projektek finanszírozása. Ezt tükrözi a 2003/77/EK tanácsi határozat melléklete 1. szakaszának („A pénzeszközök felhasználása”) nyelvezete, valamint ugyanezen határozat (3) preambulumbekezdése, amelyben az szerepel, hogy a „Szén- és Acélipari Kutatási Alap [...] teljes tőkéjét meg kell őrizni.”

               A fent kifejtett okok miatt ez a megközelítés nem egyeztethető össze azzal az igénnyel, hogy biztosítani kell a szükséges finanszírozási szintet, amely elengedhetetlen ahhoz, hogy az acél- és a szénágazat számára tartalmas kutatási program jöhessen létre.

               Az alap eszközeinek megőrzését célzó irányvonal tehát nem reális, ezért azt módosítani kell. Ezen túlmenően a tartalékoknak az ESZAK hitelezői számára történő biztosítéknyújtás érdekében történő fenntartására vonatkozó kötelezettség már nem áll fenn, mivel már nincsenek kölcsöntartozások.

               E célból módosítani kell a határozatot annak érdekében, hogy az jobban tükrözze a felszámolás alatt álló ESZAK által kiszolgálandó mögöttes szakpolitika szükségleteit, valamint a jelenlegi piaci feltételek mellett a szükséges szintű hozam megteremtésével kapcsolatos kihívásokat, ugyanakkor elegendő eszköz maradjon az ESZAK számára ahhoz, hogy 2027 után bevételt termeljen.

               Indokolt továbbá a kiegyenlítő mechanizmus eltörlése, mivel az a javasolt változtatások elfogadását követően elavult eszköznek minősül.

               Emellett a Bizottság élni fog a határozat felülvizsgálatának lehetőségével a követelések leírásához, amennyiben beszedésük előrelátható költsége meghaladná a visszafizettetendő összeget, és a leírás nem ártana az Unió tekintélyének; ha a követelést az adós fizetésképtelensége vagy bármely más fizetésképtelenségi eljárás miatt nem lehet beszedni; ha a beszedés nem egyeztethető össze az arányosság elvével.

               Végezetül a 2. cikk (2) bekezdését – amely megállapítja az eszközök kezelésére vonatkozó többéves pénzügyi iránymutatások elfogadása során alkalmazandó eljárást –, valamint a 4. cikk (3) bekezdését – amely megállapítja a programra vonatkozó többéves műszaki iránymutatások elfogadása során alkalmazandó eljárást – el kell hagyni, mivel az említett rendelkezések a 37. jegyzőkönyv 2. cikkének (2) bekezdésével immár teljes mértékben feleslegessé váltak
                  12
               .

               Ezeket a redundáns rendelkezéseket az átláthatóság érdekében, valamint azért, mert már nem lehet rájuk hivatkozni, el kell hagyni.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               A javaslat az RFCS kutatási programjának felülvizsgálatát célzó jogi csomag része. A javaslat különösen a következőkhöz kapcsolódik:

               ·A Szén- és Acélipari Kutatási Alap Kutatási Programjának elfogadásáról és az e programra vonatkozó többéves technikai iránymutatásokról szóló 2008/376/EK tanácsi határozat módosítására irányuló bizottsági javaslat.

               ·A felszámolás alatt álló ESZAK, valamint a felszámolást követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeinek kezelésére vonatkozó többéves pénzügyi iránymutatások megállapításáról szóló 2003/77/EK tanácsi határozat módosítására irányuló bizottsági javaslat. A 2003/77/EK tanácsi határozatnak a Költségvetési Főigazgatóság felelősségi körébe tartozó felülvizsgálata összhangban van az Európai Számvevőszéknek az ESZAK felszámolásáról szóló 2019. évi felülvizsgálatával is.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               A javaslat felülvizsgálata a Párizsi Megállapodással és az EU első klímasemleges kontinenssé való, 2050-ig történő átalakításának keretét meghatározó európai zöld megállapodásról szóló közleménnyel
                  13
               , valamint az azt követő, 2020. január 14-én előterjesztett, „A Fenntartható Európa beruházási terv – Az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási terv” című bizottsági közleménnyel
                  14
                összhangban történt.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az EU fellépési jogát az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló (37.) jegyzőkönyv 2. cikke biztosítja.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A jegyzőkönyv végrehajtására vonatkozó intézkedéseket tanácsi határozat állapítja meg, amelynek felülvizsgálata a Bizottság jogalkotási javaslatokra vonatkozó kizárólagos kezdeményezési jogköréhez tartozik.

               •Arányosság

               A javaslat az EU-Szerződésekhez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges intézkedések megállapításához szükséges.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               A jogi aktus tanácsi határozatot módosít, ezért határozatnak kell lennie.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  A javaslat annak a hétéves jelentésnek az eredményein alapul, amely egy szakértői testület segítségével áttekinti az RFCS programjának alakulását, ideértve a várható hasznok értékelését is
                     15
                  . A legutóbbi hétéves jelentést 2020. február 5-én tették közzé
                     16
                  . A szakértők elemezték az RFCS programjának működését, értékelték a technológiai fejlődést és a program várható előnyeit az ágazat és a társadalom számára, valamint ajánlásokat fogalmaztak meg a program javítására, ideértve a jogalap felülvizsgálatát is.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Az RFCS érdekeltjei több ad hoc jellegű ülésen, a tanácsadó csoportok ülésein (szénipari tanácsadó csoport – CAG, acélipari tanácsadó csoport – SAG) és (a „Horizont 2020” keretprogram programbizottságának megfelelő) COSCO-üléseken fejthették ki véleményüket. Ezen ülések közvetlen eredményeként a CAG–SAG ad hoc közös csoport 2019. június 25-én jóváhagyta az ESZAK eszközeinek megnyitását.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

               Az RFCS Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló jelenlegi ellenőrzési és értékelési jelentés előzetes eredményeit az Európai Bizottság 2019. március 28-án tartott „Acél és szén: új perspektíva” szemináriumán mutatták be, amelyen több mint 100 érdekelt fél vett részt
                  17
               .

               •Hatásvizsgálat

               A javasolt felülvizsgálathoz nincs szükség hatásvizsgálatra, mivel a várható gazdasági, környezeti, illetve társadalmi hatások valószínűleg nem lesznek jelentősek.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

               A javaslat a hétéves jelentés eredményein alapul, amely az RFCS programjának rendszeres felülvizsgálatát irányozza elő, ideértve a várható hasznok értékelését is.

               •Alapjogok

                  A javaslat összhangban áll az alapjogok védelmével.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A javaslat nem keletkeztet olyan új kötelezettségeket, amelyek a jelenlegi többéves pénzügyi keretben az általános költségvetést terhelnék.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               A felülvizsgálat tehát a következő rendelkezésekre korlátozódik:

               1.Az 1. cikk (1a) bekezdése

               Ez a cikk bevezeti a „de minimis” rendelkezést, és az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló költségvetési rendelet 101. cikkén alapul. A rendelkezés lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy még az összes lehetséges jogorvoslati lehetőség kimerítése előtt leírja a követeléseket olyan korlátozott és egyedi esetekben, amikor a beszedésük előrelátható költsége meghaladná a beszedett összeget, és a leírás nem ártana az Unió tekintélyének, vagy az adós fizetésképtelensége esetén, vagy ha a beszedés nem egyeztethető össze az arányosság elvével. E rendelkezés alkalmazása lehetővé teszi a felszámolási eljárás szabályos lezárását.

               2.A 2. cikk (1) bekezdése

               Az eszközöket a Bizottság úgy kezeli, hogy 2027-ig fennmaradjon évi [111 millió EUR-s] RFCS-előirányzat a szén- és acéliparhoz kapcsolódó ágazatokban folyó kutatás finanszírozására, ezen belül [40 millió EUR] az említett ágazatokban zajló, együttműködésen alapuló kutatás finanszírozására és [71 millió EUR] az említett ágazatokban folyó, közel nulla szén-dioxid-kibocsátású acélgyártást eredményező, áttörést hozó technológiákra irányuló kutatás, valamint a korábban működő szénbányák, illetve a bezárás alatt álló szénbányák méltányos átállásának kezelésére irányuló kutatási és innovációs projektek, továbbá a kapcsolódó infrastruktúra finanszírozására a szénágazatban alkalmazandó, a méltányos átállást támogató mechanizmussal összhangban és a 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően. A 2027. évet követően az eszközöket a Bizottság úgy kezeli, hogy biztosítsa a hosszú távú megtérülést. Az eszközöket azon célkitűzés szem előtt tartásával kell befektetni, hogy megőrizzék, és amennyiben lehetséges, növeljék értéküket.

               3.A 2. cikk (1) bekezdésének a) pontja

               (1a)A [111 millió EUR összegű] éves előirányzatot a befektetésekből származó nettó bevételnek, és amennyiben az nem elegendő, a felszámolás alatt álló ESZAK eszközei egy részének, valamint a felszámolás befejezését követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközei egy részének értékesítéséből származó bevételnek kell alkotnia.

               4.A 2. cikk (2) bekezdését el kell hagyni.

               5.A 3. cikk (1) bekezdése

               (1) Az 1. cikk szerinti felszámolási műveletekről és a 2. cikk szerinti befektetési műveletekről és eszközkezelési műveletekről – az Európai Unió egyéb pénzügyi műveleteitől elkülönítve – évente eredménykimutatást, mérleget és pénzügyi beszámolót kell készíteni. Ezeket a pénzügyi kimutatásokat a Bizottság által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 318. cikke és az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló költségvetési rendelet szerint évente elkészített pénzügyi beszámolóhoz kell csatolni.

               6.A 3. cikk (2) bekezdése

               (2) Az Európai Parlament, a Tanács és a Számvevőszék az Európai Unió működéséről szóló szerződésben és az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló költségvetési rendeletben meghatározott, ellenőrzésre és mentesítésre vonatkozó hatáskörét az (1) bekezdés szerinti műveletekre is alkalmazni kell.

               7.A 4. cikk (1) bekezdése

               (1) A 2. cikk szerinti befektetésekből származó nettó bevételek és az eszközök egy részének értékesítéséből származó bevétel az Európai Unió általános költségvetésének külső címzett bevételét képezik. Ezeket a bevételeket meghatározott célra, a szén- és acéliparhoz kapcsolódó, a kutatási keretprogramon kívüli ágazati kutatási projektek finanszírozására kell fordítani. Ezek képezik a Szén- és Acélipari Kutatási Alapot, amelyet a Bizottság kezel.

               8.A 4. cikk (3) bekezdését el kell hagyni.

               9.Az 5. cikk (2) bekezdését el kell hagyni.

               10.A mellékletet el kell hagyni.

               2020/0142 (APP)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges intézkedések megállapításáról szóló 2003/76/EK tanácsi határozat módosításáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló (37.) jegyzőkönyvre és különösen annak 2. cikke első bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére
                  181,

               különleges jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)Az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés 97. cikke értelmében a szerződés 2002. július 23-án lejárt. Az Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) összes eszköze és kötelezettsége 2002. július 24-ével az Unióra szállt.

               (2)A 37. jegyzőkönyvvel összhangban az eszközöknek és kötelezettségeknek az ESZAK 2002. július 23-i mérlege szerinti nettó értékét a szén- és acéliparhoz kapcsolódó ágazatokban folytatott kutatásra szánt eszközöknek kell tekinteni „ESZAK felszámolás alatt” megjelöléssel, a felszámolás befejezését követően pedig a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeinek.

               (3)A 37. jegyzőkönyv emellett úgy rendelkezik, hogy a „Szén- és Acélipari Kutatási Alap”-ként (RFCS) megjelölt eszközökből származó bevétel a 37. jegyzőkönyv és az az alapján elfogadott jogi aktusok rendelkezéseivel összhangban kizárólag a szén- és acéliparhoz kapcsolódó ágazatokban folytatott, a kutatási keretprogramon kívüli kutatások céljára használható fel.

               (4)A Tanács 2003. február 1-jén elfogadta a 2003/76/EK határozatot
                  19
               2, amely megállapítja a 37. jegyzőkönyv végrehajtásának szabályait.

               (5)Az alacsony kamatkörnyezet miatt a szén- és acélipari kutatási projektek finanszírozásához rendelt bevételek gyorsan csökkennek.

               (6)Emiatt előfordulhat, hogy nem sikerül biztosítani a Szén- és Acélipari Kutatási Alap kutatási programjára (a továbbiakban: a program) vonatkozó éves pályázati felhívás megszervezéséhez szükséges kritikus minimális költségvetést.

               (7)A pályázati felhívás megszervezéséhez szükség van egy bizonyos kritikus minimális költségvetésre annak érdekében, hogy a program érdemi támogatást nyújthasson a szén- és acéliparhoz kapcsolódó ágazatokban a fenntarthatóság – azaz az egészség, a biztonság és a munkakörülmények – javítása, valamint a környezeti hatás csökkentése szempontjából kritikus tömeggel és uniós hozzáadott értékkel rendelkező, együttműködésen alapuló, értékes kutatási projektek számára.

               (8)Az európai zöld megállapodásról szóló közleményben (COM(2019) 640 final) a Bizottság elkötelezte magát az áttörést hozó tiszta acéltechnológiák támogatása mellett, amelyek 2030-ra közel nulla szén-dioxid-kibocsátású acélgyártást eredményeznek. Ennek lehetővé tétele érdekében a Bizottság kötelezettséget vállalt annak megvizsgálására, hogy felhasználható-e a felszámolás alatt álló ESZAK keretében rendelkezésre álló finanszírozás egy része.

               (9)Az uniós célok elérése érdekében a zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási tervről és a méltányos átállást támogató mechanizmusról szóló közlemény – COM(2020) 21 final – szükségesnek tartotta a Szén- és Acélipari Kutatási Alap jogalapjainak felülvizsgálatát annak érdekében, hogy lehetővé váljon a felszámolás alatt álló ESZAK eszközeinek, valamint a felszámolás befejezését követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeinek felhasználása.

               (10)A felszámolás alatt álló ESZAK eszközei egy részének, valamint a felszámolás befejezését követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközei egy részének a szén- és acélipari kutatási projektek finanszírozása céljából történő értékesítését azzal a feltétellel kell engedélyezni, hogy tartalékokat kell fenntartani az előre nem látható kötelezettségekből eredő, korlátozott számú fennmaradó kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében, és hogy az eszközök észszerű részét, amelyre a fenti célokra már nincs szükség, továbbra is be kell fektetni a bevételek termelése érdekében.

               (11)A felszámolás alatt álló ESZAK eszközei egy részének értékesítése, valamint a felszámolás befejezését követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközei egy részének értékesítése szükséges lehet ahhoz, hogy 2027-ig évi [111 millió EUR] összeget különítsenek el a Szén- és Acélipari Kutatási Alapnak, mely összeg az alábbiak szerint kerül felhasználásra: évi [40 millió EUR] a szén- és acélágazatban folyó, együttműködésen alapuló kutatás finanszírozására szolgál, míg a fennmaradó [71 millió EUR] a közel nulla szén-dioxid-kibocsátású acélgyártást eredményező, áttörést hozó technológiák, valamint a korábban működő szénbányák, illetve a bezárás alatt álló szénbányák méltányos átállásának kezelésére irányuló kutatási projektek, továbbá a kapcsolódó infrastruktúra finanszírozására a méltányos átállást támogató mechanizmussal összhangban és a 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően. A felszámolás alatt álló ESZAK eszközei egy részének, valamint a felszámolás befejezését követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközei egy részének értékesítése olyan lehetőség, amely a 2021–2027-es pénzügyi évekre vonatkozó éves előirányzatok finanszírozására korlátozódik.

               (12)A Szén- és Acélipari Kutatási Alapot ezért nemcsak a befektetésekből származó nettó bevételből kell finanszírozni, hanem szükség esetén az alapban lévő eszközök egy részének értékesítéséből származó bevételből is, a 2021–2027-es időszakra előirányzott összeg erejéig.

               (13)A 2. cikk (2) bekezdését – amely megállapítja az eszközök kezelésére vonatkozó többéves pénzügyi iránymutatások elfogadása során alkalmazandó eljárást –, valamint a 4. cikk (3) bekezdését – amely megállapítja a programra vonatkozó többéves műszaki iránymutatások elfogadása során alkalmazandó eljárást – el kell hagyni, mivel az említett rendelkezések a 37. jegyzőkönyv 2. cikkének (2) bekezdésével feleslegessé váltak.

               (14)Indokolt a kiegyenlítő mechanizmus eltörlése, mivel a szóban forgó eszköz elavult.

               (15)Az 1. cikket új bekezdéssel kell kiegészíteni annak érdekében, hogy a követeléseket a költségvetési rendelet
                  20
                101. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében megállapított elvek alapján le lehessen írni.

               (16)A 2003/76/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A 2003/76/EK határozat a következőképpen módosul:

               1.Az 1. cikk a következőképpen módosul:

               a)a cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:

               „(1a) A Bizottság a következő esetekben még az összes említett jogorvoslati lehetőség kimerítése előtt leírja a követeléseket:

               a)ha a beszedés előrelátható költségei meghaladnák a beszedett összeget, és a leírás nem árt az Unió tekintélyének;

               b)ha a követelést az adós fizetésképtelensége vagy bármely más fizetésképtelenségi eljárás miatt nem lehet beszedni;

               c)ha a beszedés nem egyeztethető össze az arányosság elvével.

               2.A 2. cikk a következőképpen módosul:

               a)az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

               „(1) Az eszközöket a Bizottság úgy kezeli, hogy 2027-ig fennmaradjon évi [111 millió EUR] RFCS-előirányzat a szén- és acéliparhoz kapcsolódó ágazatokban folyó kutatás finanszírozására, ezen belül [40 millió EUR] az említett ágazatokban zajló, együttműködésen alapuló kutatás finanszírozására és [71 millió EUR] az említett ágazatokban folyó, közel nulla szén-dioxid-kibocsátású acélgyártást eredményező, áttörést hozó technológiákra irányuló kutatás, valamint a korábban működő szénbányák, illetve a bezárás alatt álló szénbányák méltányos átállásának kezelésére irányuló kutatási projektek, továbbá a kapcsolódó infrastruktúra finanszírozására a méltányos átállást támogató mechanizmussal összhangban és a 4. cikk (2) bekezdésének megfelelően. A 2027. évet követően az eszközöket a Bizottság úgy kezeli, hogy biztosítsa a hosszú távú megtérülést. Az eszközöket azon célkitűzés szem előtt tartásával kell befektetni, hogy megőrizzék, és amennyiben lehetséges, növeljék értéküket.”

               b)a cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:

               „(1a) A [111 millió EUR összegű] éves előirányzatot a befektetésekből származó nettó bevétel, és amennyiben az nem elegendő, a felszámolás alatt álló ESZAK eszközei egy részének, valamint a felszámolás befejezését követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközei egy részének értékesítéséből származó bevétel alkotja.”;

               c)a (2) bekezdést el kell hagyni.

               2.A 3. cikkben

               a)az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

               „(1) Az 1. cikk szerinti felszámolási műveletekről és a 2. cikk szerinti befektetési műveletekről és eszközkezelési műveletekről – az Európai Unió egyéb pénzügyi műveleteitől elkülönítve – évente eredménykimutatást, mérleget és pénzügyi beszámolót kell készíteni.

               Ezeket a pénzügyi kimutatásokat a Bizottság által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 318. cikke és az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló költségvetési rendelet szerint évente elkészített pénzügyi beszámolóhoz kell csatolni.”;

               b)a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

               „(2)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Számvevőszék az Európai Unió működéséről szóló szerződésben és az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló költségvetési rendeletben meghatározott, ellenőrzésre és mentesítésre vonatkozó hatáskörét az (1) bekezdés szerinti műveletekre is alkalmazni kell.”

               3.A 4. cikkben

               a)az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

               „(1) A 2. cikk szerinti befektetésekből származó nettó bevételek és az eszközök egy részének értékesítéséből származó bevétel az Európai Unió általános költségvetésének bevételét képezik. Ezeket a bevételeket meghatározott célra, a kutatási keretprogram alá tartozó projektek kivételével a szén- és acéliparhoz kapcsolódó ágazati kutatási projektek finanszírozására kell fordítani. Ezek képezik a Szén- és Acélipari Kutatási Alapot, amelyet a Bizottság kezel.”;

               b)a (3) bekezdést el kell hagyni.

               4.Az 5. cikk (2) bekezdését el kell hagyni.

               5.Az I. mellékletet el kell hagyni.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Ezt a határozatot 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak: Tiszta bolygót mindenkinek – Európai hosszú távú stratégiai jövőkép egy virágzó, modern, versenyképes és klímasemleges gazdaságról, 2018. november 28., COM(2018) 773 final.

                     (2)

                        A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az európai zöld megállapodás, 2019. december 11., COM (2019) 640 final.

                     (3)

                        A Tanács (EU) 2018/599 határozata a 2003/76/EK tanácsi határozat módosításáról (HL L 101., 2018.4.20., 1. o.).

                     (4)

                        A Tanács (EU) 2018/599 határozata a 2003/76/EK tanácsi határozat módosításáról (HL L 101., 2018.4.20., 1. o.).

                     (5)

                        https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2018-0061_HU.html

                     (6)

                        Számvevőszék: Az Európai Szén- és Acélközösség: a felszámolás a tervek szerint történik, de a kutatásfinanszírozás nem fenntartható (10/2019. sz. felülvizsgálat, 13. oldal).

                     (7)

                        Ibidem. 17. o.

                     (8)

                        A szénipari tanácsadó csoport (CAG) és az acélipari tanácsadó csoport (SAG) feladata, hogy segítse a Bizottságot a kutatási program irányításában a szénnel, illetve az acéllal kapcsolatos kérdésekben. A tanácsadó csoport tagjai a Bizottság által kijelölt személyek, akik az érdekelt felek közös érdekeit képviselik. A tagok megbízatása 42 hónapra szól.

                     (9)

                        Lásd a (11) preambulumbekezdést.

                     (10)

                        A számításhoz figyelembe veendő eszközszint a 2019. december 31-i szint.

                     (11)

                        A közös programozású európai partnerség a tagállamok korai bevonásával kidolgozott olyan kezdeményezés, amelynek keretében az Unió magán és/vagy közszektorbeli partnerekkel (például ipari szereplőkkel, egyetemekkel, kutatószervezetekkel, helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű, közfeladatot ellátó szervekkel, illetve civil társadalmi szervezetekkel, köztük alapítványokkal és nem kormányzati szervezetekkel) együtt vállalja egy kutatási tevékenységekre irányuló program kidolgozásának és végrehajtásának közös támogatását. A közös programozású európai partnerségek létrejöttének alapja a Bizottság és az említett, köz- és magánszférabeli partnerek között létrejött, a partnerség célkitűzéseit, a partnerek kapcsolódó pénzügyi vagy természetbeni hozzájárulásra vonatkozó kötelezettségvállalásait, a fő teljesítmény- és hatásmutatókat, valamint az elérendő eredményeket meghatározó egyetértési megállapodás és/vagy szerződéses megállapodás. Ezekben szerepel a partnerek és a kutatási program által végrehajtott kiegészítő kutatási tevékenységek azonosítása is.

                     (12)

                        A 2003/76/EK határozat és a 2008/376/EK határozat elfogadásakor az EKSZ-hez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló (34.) jegyzőkönyv (2001.) csak a 2003/76/EK határozat jogalapját biztosította.

                     (13)

                        COM(2019) 640, 2019. december 11.

                     (14)

                        COM(2020) 21, 2020. január 14.

                     (15)

                        Az ellenőrzési és értékelési jelentést a 2017. május 29-i (EU) 2017/955 tanácsi határozattal módosított 2008/376/EK tanácsi határozat (HL L 130. 2008.5.20., 7. o.) rendelkezései írják elő.

                     (16)

                  https://ec.europa.eu/info/publications/research-fund-coal-and-steel-monitoring-and-assessment-report_hu

                     (17)

                  https://ec.europa.eu/research/index.cfm?pg=events&eventcode=9DB3A26D-B1D8-8BED

                     0A23CA684631B0CF

                     (18)
                  1
                        HL C , ,  o.

                     (19)
                  2
                        HL L 29., 2003.2.5., 22. o.

                     (20)

                        HL L 193., 2018.7.30., 1. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.7.16.
            COM(2020) 320 final
            2020/0141(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Szén- és Acélipari Kutatási Alap Kutatási Programjának elfogadásáról és az e programra vonatkozó többéves technikai iránymutatásokról szóló 2008/376/EK határozat módosításáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  E javaslat célja a 2008/376/EK tanácsi határozat
                     1
                   módosítása „a Közösség tudományos, technológiai és politikai céljaival” való összehangolása érdekében, a 2008/376/EK tanácsi határozat 2. cikkének megfelelően. Részletesebben, e javaslat célja a Szén- és Acélipari Kutatási Alap Kutatási Programja (a továbbiakban: RFCS kutatási program) szén- és acélkutatási célkitűzéseinek felülvizsgálata. A javaslat figyelembe vette a Szén- és Acélipari Kutatási Alap ellenőrzési és értékelési jelentésében (2011–2017)
                     2
                   foglalt ajánlásokat, valamint a szén- és acélipari tanácsadó csoportok
                     3
                   és a szén- és acélipari bizottságban képviselt tagállamok
                     4
                   tanácsait.

                  A Bizottság javaslatának célja, hogy összhangba hozza az RFCS kutatási programot a Párizsi Megállapodással
                     5
                  , a Bizottság európai zöld megállapodásával
                     6
                  , a fenntartható európai beruházási tervről szóló közleményekkel
                     7
                  , a körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési tervvel
                     8
                   és a Bizottság új európai iparstratégiájával
                     9
                  .

                  A javaslat céljai a következők:

               ·A szénkutatási célkitűzések aktualizálása a Bizottság éghajlat-politikai, energetikai és környezetvédelmi célkitűzéseivel összhangban. Célja továbbá, hogy 2050-ig megvalósítsa a klímasemlegességet, valamint az európai zöld megállapodásról szóló közleményben foglalt, a károkozás elkerülésére vonatkozó elvet.

               ·A méltányos és igazságos átállás támogatása a széntermelő régiókban, a méltányos átállást támogató mechanizmus elveivel összhangban.

               ·Az acélkutatás célkitűzéseinek felülvizsgálata a közel nulla szén-dioxid-kibocsátású acélgyártási technológiák, alkalmazások és felhasználás előtérbe helyezése érdekében.

               ·Annak a lehetőségnek a biztosítása, hogy az RFCS kutatási program egy részét közös programozású európai partnerségeken keresztül hajtsák végre.

               ·A kutatási keretprogram szakértőire vonatkozó külön rendszer felváltása a költségvetési rendeletben meghatározott, a javadalmazott külső szakértőkre vonatkozó általános szabályokkal
                  10
               .

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A javaslat az RFCS kutatási programot felülvizsgáló jogalkotási csomag része. Nevezetesen az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló (37. sz.) jegyzőkönyv
                     11
                   végrehajtásához szükséges intézkedések megállapításáról szóló 2003/76/EK tanácsi határozat
                     12
                   és a felszámolás alatt álló ESZAK, valamint a felszámolást követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeinek kezelésére vonatkozó többéves pénzügyi iránymutatások megállapításáról szóló 2003/77/EK
                     13
                   tanácsi határozat módosítására irányuló bizottsági javaslatokhoz kapcsolódik. A 2003/77/EK tanácsi határozatnak a Költségvetési Főigazgatóság felelősségi körébe tartozó felülvizsgálata összhangban van az Európai Számvevőszéknek az ESZAK felszámolásáról szóló 2019. évi áttekintésével is
                     14
                  .

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  2019. december 11-én az Európai Bizottság elfogadta az „Európai zöld megállapodás”
                     15
                   című közleményt, amely meghatározza annak kereteit, hogy az EU-t sikerüljön 2050-re az első klímasemleges kontinenssé átalakítani. Az európai zöld megállapodás az éghajlattal és a környezettel kapcsolatos kihívásokkal foglalkozik, miközben az Egyesült Nemzetek 2030-ig tartó időszakra szóló menetrendje és a fenntartható fejlődési célok
                     16
                   keretében modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdaságot alakít ki.

                  Az európai zöld megállapodásról szóló közlemény hangsúlyozza, hogy a Bizottság „támogatni fogja az áttörést hozó tiszta acéltechnológiákat, hogy 2030-ig megvalósuljon a karbonsemleges acélgyártás, és meg fogja vizsgálni, hogy a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség forrásainak egy része felhasználható-e erre a célra. Tágabb értelemben az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének innovációs alapja is segíteni fogja az ilyen nagyléptékű innovatív projektek megvalósítását.”
                     17

                  Ezenkívül az „A Fenntartható Európa beruházási terv. Az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási terv” című, 2020. január 14-én benyújtott közleményben a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy „javasolni fogja a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló rendeletek felülvizsgálatát annak érdekében, hogy használni lehessen az Európai Szén- és Acélközösség felszámolás alatt álló eszközeinek egy részét. Ez elő fogja segíteni, hogy a kutatási programok
                     18
                   továbbra is legalább évi 40 millió EUR finanszírozásban részesülhessenek, valamint lehetővé teszi majd az acél tiszta előállítása terén áttörést jelentő, nagy kutatási és innovációs projektek finanszírozását. A méltányos átállási mechanizmus elveivel összhangban a szénipari kutatási tevékenységek az átalakulóban lévő régiókra összpontosítanak majd.”
                     19

                  Ez a javaslat összhangban van a „Tiszta bolygót mindenkinek” című 2018. évi közleménnyel
                     20
                   is, amely a Párizsi Megállapodással összhangban meghatározza az Európai Bizottság klímasemleges gazdaságra vonatkozó hosszú távú stratégiai jövőképét. Ez a közlemény kilátásba helyezte, hogy a Bizottság meg fogja vizsgálni, hogy a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség eszközei hogyan támogathatnák az alacsony szén-dioxid-kibocsátású acélgyártás területén áttörést jelentő technológiákat. A Bizottság 2020. március 4-én elfogadta az európai klímarendeletre vonatkozó javaslatot, amely jogilag kötelező erejű célkitűzést tartalmaz arra vonatkozóan, hogy az EU 2050-re elérje a nulla nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátást
                     21
                  .

                  Ez a felülvizsgálat figyelembe veszi azt is, hogy ösztönözni kell a kutatásba, az innovációba és a versenyképesebb és fenntarthatóbb ipart szolgáló megoldásokat kifejlesztő új technológiákba történő magán- és állami beruházásokat, amint azt az „Acélipar: A fenntartható foglalkoztatás és növekedés megőrzése Európában” című, 2016-os bizottsági közlemény is hangsúlyozta
                     22
                  .

                  A fenti szakpolitikai fejleményekre tekintettel össze kell hangolni az RFCS kutatási program célkitűzéseit és többéves technikai iránymutatásait a fenti szakpolitikai fejleményekkel és különösen az európai zöld megállapodás célkitűzéseivel.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               A jogalap a Szerződésekhez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló (37.) jegyzőkönyv 2. cikkének második bekezdése.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Az RFCS kutatási program javasolt módosításai csak uniós szinten, a jogalap felülvizsgálata révén valósíthatók meg.

               •Arányosság

               A javaslat a Szerződésekhez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges intézkedések megállapítása érdekében szükséges.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Tekintettel a 37. jegyzőkönyv 2. cikkének második bekezdésére, a 2008/376/EK tanácsi határozatot a Tanács a Bizottság javaslata alapján és az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően minősített többséggel módosíthatja.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  A javaslat annak a hétéves jelentésnek az eredményein alapul, amely egy képzett szakértőkből álló testület segítségével elvégzi az RFCS kutatási program nyomon követését, beleértve a várható előnyök értékelését is
                     23
                  . A legutóbbi hétéves jelentést 2020. február 5-én tették közzé
                     24
                  . A szakértők elemezték az RFCS kutatási program működését, értékelték a technológiai fejlődést és a program várható előnyeit az ágazat és a társadalom számára, és a program javítására vonatkozóan ajánlásokat fogalmaztak meg, a jogalap felülvizsgálatára is kiterjedően.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A Szén- és Acélipari Kutatási Alap érdekelt felei részt vettek több ad hoc ülésen, a tanácsadó csoport egyes ülésein (szénipari tanácsadó csoport – CAG, acélipari tanácsadó csoport – SAG), valamint a COSCO ülésein (amely a Horizont 2020 programbizottságának felel meg).

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

               A Szén- és Acélipari Kutatási Alap jelenlegi ellenőrzési és értékelési jelentésének előzetes eredményeit az Európai Bizottság által 2019. március 28-án tartott, „Steel and Coal: A New Perspective. European Research and Innovation in Action” (Acél- és szénipar: Egy új perspektíva. Európa kutatási és innovációs tevékenysége) című szemináriumon ismertetették, amelyen több mint 100 érdekelt fél jelent meg
                  25
               .

               •Hatásvizsgálat

                  A javasolt felülvizsgálathoz nincs szükség hatásvizsgálatra.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  A javaslat a Szén- és Acélipari Kutatási Alap hétéves ellenőrzési és értékelési jelentésének eredményein alapul, amely az RFCS kutatási program rendszeres felülvizsgálatát irányozza elő, beleértve a várható előnyök értékelését is.

               •Alapjogok

               A javaslat összhangban van az alapjogok védelmével.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A javaslat nem hoz létre olyan új kötelezettségeket, amelyek a jelenlegi többéves pénzügyi keretben az általános költségvetést terhelnék.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

               Az RFCS kutatási program végrehajtásának ellenőrzésére és értékelésére 2027-ben kerül sor.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               A felülvizsgálat a 2008/376/EK tanácsi határozat II. fejezetének 1., 3. és 4. szakaszában (2. és 4–10. cikk) foglalt rendelkezéseket érinti. A felülvizsgálat a 28., 39. és 41. cikk naprakésszé tételét is javasolja. Végezetül javasoljuk, hogy a III. fejezet 2. szakaszában meghatározott támogatható tevékenységek közé illesszenek be egy új 17a. cikket.

               A felülvizsgálat célja:

               ·a szénipari kutatási célkitűzések aktualizálása (4., 5., 6. és 7. cikk) az európai zöld megállapodással és a méltányos átmenetet támogató mechanizmussal összhangban;

               ·az acélipari kutatási célkitűzések aktualizálása (8., 9., 10. és 10a. cikk) az európai zöld megállapodással és a fenntartható európai beruházási tervvel összhangban;

               ·az RFCS kutatási program támogatható tevékenységei közé egy új 17a. cikk beillesztése annak érdekében, hogy a finanszírozható tevékenységek között szerepeljenek a közös programozású európai partnerségek keretében végzett kutatási tevékenységek. Az ilyen partnerségek különösen támogathatnák az acélipari kutatást azáltal, hogy 2030-ig közel nulla szén-dioxid-kibocsátású acélgyártási folyamatokat alakítanak ki, és ipari szinten bővítik az ezekkel a technológiákkal kapcsolatos demonstrációs tevékenységeket;

               ·a bizottság általi jóváhagyásra való hivatkozás hatályon kívül helyezése (28. és 41. cikk), amelyre abban az esetben kerül sor, ha az RFCS kutatási program szerinti uniós hozzájárulás becsült összege eléri vagy meghaladja a 0,6 millió EUR-t;

               ·a kutatási keretprogram szakértőire vonatkozó külön szabályozás helyett a költségvetési rendeletben a javadalmazott külső szakértőkre vonatkozóan meghatározott általános szabályok alkalmazása;

               ·az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkének alkalmazására vonatkozó nem kötelező erejű kritériumokról szóló, 2019. június 18-i intézményközi megállapodásban
                  26
                meghatározott jogalkotási aktusokban adott felhatalmazásokra alkalmazandó elvek értelemszerű alkalmazása érdekében a II. fejezet 3. és 4. szakaszának végrehajtási intézkedések révén történő módosításának lehetőségére való hivatkozás (41. cikk) hatályon kívül helyezése.

               2020/0141 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Szén- és Acélipari Kutatási Alap Kutatási Programjának elfogadásáról és az e programra vonatkozó többéves technikai iránymutatásokról szóló 2008/376/EK határozat módosításáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló 37. jegyzőkönyvre és különösen annak 2. cikke második bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament véleményére
                  27
               ,

               mivel:

               (1)Az Unió 2016. október 5-én ratifikálta a Párizsi Megállapodást
                  28
               . Ez a nemzetközi megállapodás felkéri az azt ratifikáló feleket, hogy erősítsék meg az éghajlatváltozás jelentette fenyegetésre adott globális választ, amely jóval 2 °C alatt tartja a globális hőmérséklet-emelkedést.

               (2)A Párizsi Megállapodással összhangban az Európai Bizottság 2019. december 11-én közzétette „Az európai zöld megállapodás” című közleményét, amelyben kötelezettséget vállalt „az éghajlat- és környezetvédelmi kihívások kezelése” iránt, valamint aziránt, hogy „az EU-t olyan igazságos és virágzó társadalommá kívánja alakítani, amely modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkezik, ahol 2050-re megszűnik a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás, és ahol a gazdaság növekedése nem erőforrásfüggő”
                  29
               . Az európai zöld megállapodásról szóló közlemény, amely egy új növekedési stratégiát határoz meg, kimondja, hogy támogatni kell az áttörést hozó tiszta acéltechnológiákat, hogy 2030-ig megvalósuljon a karbonsemleges acélgyártás, és meg kell vizsgálni, hogy a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség forrásainak egy része felhasználható-e erre a célra. Az európai zöld megállapodásról szóló közlemény azt is kimondja, hogy „minden uniós fellépést és szakpolitikát össze kell fogni annak érdekében, hogy az EU sikeres és méltányos átállást valósíthasson meg fenntartható jövőnk érdekében.” Az európai zöld megállapodásról szóló közleményben foglalt, a károkozás elkerülésére vonatkozó elvvel összhangban folyamatban van az RFCS kutatási program kutatási célkitűzéseinek felülvizsgálata annak érdekében, hogy a továbbiakban ne terjedjen ki a szén kitermelését, feldolgozását és változatlan mennyiségű felhasználását állandósító tevékenységekre.

               (3)Az Unió ambiciózus éghajlat-politikát folytat, és szabályozási keretet hozott létre az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 2030-ig történő csökkentésére irányuló célkitűzésének eléréséhez. Nevezetesen, az (EU) 2018/1999 rendelet
                  30
                meghatározza a jogalkotási alapot az energiaunió és az éghajlat-politika olyan megbízható, inkluzív, költséghatékony, átlátható és kiszámítható irányításához (irányítási mechanizmus), amely biztosítja az energiaunió 2030-ra vonatkozó és hosszú távú célkitűzéseinek és céljainak elérését az éghajlatváltozásról szóló, 2015. évi Párizsi Megállapodással összhangban.

               (4)„A Fenntartható Európa beruházási terv. Az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási terv” című közleményében a Bizottság bejelentette, hogy javaslatot kíván tenni a 2008/376/EK tanácsi határozat
                  31
                felülvizsgálatára, többek között azzal a céllal, hogy lehetővé tegye az acél tiszta előállítása terén áttörést jelentő, nagy kutatási és innovációs projektek, valamint a méltányos átállást támogató mechanizmus elveivel összhangban a szénipari kutatási tevékenységek finanszírozását.

               (5)Emellett a Szén- és Acélipari Kutatási Alap Kutatási Programjának (a továbbiakban: kutatási program) ellenőrzéséről és értékeléséről szóló jelentés javasolja a 2008/376/EK határozat II. fejezetének 3. és 4. szakaszában meghatározott, a szénnel és az acéllal kapcsolatos kutatási célok módosítását, valamint az acélipari ágazat áttörést jelentő kutatásainak és a szénipari ágazat emblematikus projektjeinek támogatását.

               (6)Ezért az RFCS kutatási program célkitűzéseit össze kell hangolni a nemzetközi megállapodásokkal, például a Párizsi Megállapodással, valamint az Uniónak a 2050-re elérendő klímasemlegességre vonatkozó tudományos, technológiai és politikai célkitűzéseivel.

               (7)A közös programozású partnerségek hatékonynak bizonyultak a forrásoknak egy közös európai kutatási célkitűzés érdekében történő összevonásában. A klímasemleges gazdaság 2050-ig történő megvalósításának elősegítése érdekében meg kell határozni annak lehetőségét, hogy közös programozású európai partnerségeken keresztül, más programokkal szinergiában és hozzájuk igazodva lehessen támogatást nyújtani. Egy európai partnerség ideális eszköz lehet az erőforrások összevonására az acélipari ágazatban a szén-dioxid-kibocsátás csökkentését célzó, áttörést jelentő technológiákkal kapcsolatos kutatás támogatása érdekében.

               (8)A 2008/376/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A 2008/376/EK határozat a következőképpen módosul:

               1.A 2. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „A kutatási program az együttműködésen alapuló szén- és acélipari kutatásokhoz nyújt támogatást. A kutatási program támogatást nyújt továbbá az áttörést hozó tiszta acéltechnológiákhoz, amelyek közel nulla szén-dioxid-kibocsátású acélgyártási projekteket és kutatási projekteket eredményeznek a korábban működő szénbányák vagy a bezárás alatt álló szénbányák és a kapcsolódó infrastruktúrák méltányos átállásának kezelésére, a méltányos átállást támogató mechanizmussal, valamint a 2003/76/EK tanácsi határozat 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban. A kutatási programnak összhangban kell állnia az EU politikai, tudományos és technológiai céljaival, és ki kell egészítenie a tagállamokban és a meglévő uniós kutatási programok keretein belül zajló tevékenységeket, különösen a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységre vonatkozó keretprogramot (a továbbiakban: kutatási keretprogram).”

               2.A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

               „4. cikk

               A szénipari ágazat és a régiók méltányos átállásának támogatása

               (1)A kutatási projekteknek támogatniuk kell a klímasemleges uniós gazdaságra 2050-ig történő átállást azzal a céllal, hogy támogassák a fosszilis tüzelőanyagok fokozatos kivonását, a korábbi bányatelepeken alternatív tevékenységeket fejlesszenek ki, valamint elkerüljék vagy helyreállítsák a bezárás alatt álló szénbányák, a korábban üzemelő szénbányák és környezetük által okozott környezeti károkat. A projekteknek különösen a következőkre kell összpontosítaniuk:

               a)szén-dioxid-leválasztási, -felhasználási és -tárolási technológiák fejlesztése és tesztelése;

               b)geotermikus energia felhasználása korábbi széntelepeken;

               c)nem energetikai célú felhasználás és nyersanyagok előállítása a korábban működő vagy a bezárás alatt álló szénbányákból származó bányászati hulladékokból és maradékanyagokból, annak megfelelő értékelése mellett, hogy éghajlati, környezeti és egészségügyi hatásuk minimális és alacsonyabb-e, mint az alternatív megoldásoké;

               d)a korábbi szén- és lignitbányák, valamint a szénhez kapcsolódó infrastruktúra más célokra történő felhasználása lehetőségeinek meghatározása, beleértve az energiaellátási szolgáltatásokat is, összhangban a klímasemleges és környezetbarát átállással;

               e)hatékony átképzési és továbbképzési programok kidolgozásának előmozdítása a széntermelés fokozatos megszüntetése által érintett munkavállalók számára. Ez magában foglalja a szénipari ágazatban foglalkoztatott vagy korábban foglalkoztatott munkaerő képzésével és átképzésével kapcsolatos kutatásokat.

               (2)Különös figyelmet kell fordítani Európa vezető szerepének megerősítésére a korábban működő szénbányák és szénnel kapcsolatos infrastruktúrák átalakításának technológiai és nem technológiai megoldások révén történő irányítása terén, a technológiatranszfert és a nem technológiai jellegű megoldások átadását is támogatva. Az e célokat kitűző kutatási tevékenységeknek kézzelfogható éghajlati és környezeti előnyökkel kell járniuk, összhangban a 2050-ig megvalósítandó klímasemlegesség célkitűzésével.”

               3.Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

               „5. cikk

               Az egészségvédelem és a biztonság javítása

               A munkakörülmények, a munkahelyi egészségvédelem és biztonság javítása érdekében a bezárás alatt álló szénbányák és a korábban üzemelő szénbányák biztonságával kapcsolatos kérdéseket, valamint az egészségre káros környezetvédelmi problémákat figyelembe kell venni a 4. és 6. cikkben említett tevékenységekre irányuló projektekben.

               A kutatási projekteknek a bányászati tevékenységekhez kapcsolódó betegségekre kell összpontosítaniuk az átalakulóban lévő széntermelő régiókban élők egészségének javítása céljából. A kutatási projekteknek védelmi intézkedésekről is gondoskodniuk kell a bányák bezárása során és a korábban működő bányákban.”

               4.A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

               „6. cikk

               Az átalakulóban lévő szénbányák környezeti hatásainak minimalizálása

               (1)A kutatási projekteknek törekedniük kell arra, hogy minimálisra csökkentsék a bezárás alatt álló szénbányák és a korábban működő bányák légkörre, vízre és talajra gyakorolt hatását. A kutatásnak arra kell irányulnia, hogy megőrizze és helyreállítsa a természeti erőforrásokat a jövő generációi számára, és minimálisra csökkentse a bezárás alatt álló szénbányák és a korábban működő bányák környezeti hatásait.

               (2)Előnyben kell részesíteni azokat a projekteket, amelyek a következők közül egyet vagy többet elősegítenek:

               a)új és továbbfejlesztett technológiák a bezárás alatt álló szénbányák, a működő bányák és környezetük (többek között a légkör, a földterület, a talaj és a víz) által okozott környezetszennyezés – ideértve a metánszivárgást is – elkerülésére;

               b)a bezárás alatt álló szénlelőhelyekből származó üvegházhatást okozó gázok, különösen a metán leválasztása, illetve kibocsátásuk elkerülése vagy minimalizálása;

               c)a bezárás alatt álló és a korábban működő szénbányákból származó bányászati hulladék, szállópernye és kénmentesítő termékek – adott esetben más hulladékfajtákkal együtt történő – kezelése és újrafelhasználása;

               d)a hulladéktárolók felújítása, valamint a széntermelésből és szénfelhasználásból származó hulladékok ipari felhasználása az átalakulóban lévő széntermelő régiókban;

               e)a vízfelületek védelme és a bányavíz tisztítása;

               f)a szenet használó korábbi vagy bezárás alatt álló létesítmények környezetének, nevezetesen a víz, a földterület, a talaj és a biológiai sokféleség helyreállítása;

               g)a felszíni infrastruktúra süllyedés elleni rövid és hosszú távú védelme.”

               5.A 7. cikk hatályát veszti.

               6.A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

               „8. cikk

               Új, fenntartható és alacsony szén-dioxid-kibocsátású acélgyártási és kidolgozási eljárások

               A kutatásnak és technológiafejlesztésnek (KTF) a közel nulla szén-dioxid-kibocsátású acélgyártási folyamatok kidolgozására, demonstrálására és fejlesztésére kell irányulnia a termékminőség javítása és a termelékenység növelése céljából. A kibocsátások, az energiafogyasztás, a szénlábnyom és az egyéb környezeti hatások jelentős csökkentésének, valamint az erőforrások megőrzésének a kívánt tevékenységek szerves részét kell képezniük. A kutatási projektek a következő területek egyikére vagy közülük többre irányulnak:

               a)új és továbbfejlesztett, áttörést hozó, nulla szén-dioxid-kibocsátású vas- és acélgyártási folyamatok és műveletek, különös tekintettel a szén-dioxid-kibocsátás közvetlen elkerülésére és/vagy az intelligens szén-dioxid-felhasználásra;

               b)az acélgyártási folyamat és a feldolgozási lánc optimalizálása (beleértve a vas- és acélgyártást, az újrahasznosított vas- és acélhulladék olvasztásán alapuló folyamatokat, a másodlagos kohászatot, az öntési, hengerelési, kidolgozási és/vagy bevonási műveleteket) műszerezés, a köztes és végtermékek tulajdonságainak észlelése, modellezés, ellenőrzés és automatizálás révén, beleértve a digitalizációt, a big data technológia és/vagy a mesterséges intelligencia és egyéb fejlett technológiák alkalmazását;

               c)az acélgyártási folyamat integrációja és folyamathatékonyság a közel nulla szén-dioxid-kibocsátású acélgyártásban;

               d)az acélgyártási eszközök karbantartása és megbízhatósága;

               e)az acél újrafeldolgozhatóságának, újrafeldolgozásának és újrafelhasználásának növelésére, valamint a körforgásos gazdaság kialakítására szolgáló technikák;

               f)az acélgyártás energiahatékonyságát a hulladékhő visszanyerésével, az energiaveszteségek megelőzésével, hibrid fűtési technikákkal és energiagazdálkodási megoldásokkal növelő technikák;

               g)a vas- és acélgyártási folyamatokhoz kapcsolódó innovatív technológiák és megoldások, amelyek előmozdítják az ágazatközi tevékenységeket, a nulla szén-dioxid-kibocsátású energiatermelést integráló vagy a tiszta hidrogénen alapuló gazdasághoz hozzájáruló demonstrációs projekteket.”

               7.A 9. cikk helyébe a következő szöveg lép:

               „9. cikk

               Fejlett acélminőségek és alkalmazások

               A KTF-nek az acélfelhasználók azon követelményeinek teljesítésére kell összpontosítania, hogy közel nulla szén-dioxid-kibocsátású új termékeket fejlesszenek ki, valamint arra, hogy a kibocsátások és a környezeti hatások csökkentése mellett új piaci lehetőségeket teremtsenek. A 8. cikkben említett technológiákkal összefüggésben a kutatási projektek a következő területek egyikére vagy közülük többre irányulnak azzal a céllal, hogy közel nulla szén-dioxid-kibocsátású acélgyártási folyamatokat valósítsanak meg az Unióban:

               a)új, fejlett acélminőségek;

               b)az acél tulajdonságainak javítása, például a mechanikai és fizikai tulajdonságok, a további feldolgozásra való alkalmasság, a különböző munkakörülmények között, különböző alkalmazásokra való megfelelőség tekintetében;

               c)az élettartam meghosszabbítása, különösen az acélok és acélszerkezetek hővel és korrózióval, mechanikai és hő okozta anyagkifáradással és/vagy egyéb káros hatásokkal szembeni ellenállásának fejlesztésével;

               d)a mikroszerkezetek, mechanikai tulajdonságok és előállítási folyamatok prediktív szimulációs modelljei;

               e)a formázással, hegesztéssel, valamint az acélnak más anyagokkal való egyesítésével kapcsolatos technológiák;

               f)a vizsgálati és értékelési módszerek szabványosítása;

               g)nagy teljesítményű acélok például mobilitási alkalmazásokhoz, beleértve a fenntarthatóságot, a környezetbarát tervezési módszereket, az utólagos átalakítást, a könnyűszerkezetes kialakításokat és/vagy a biztonsági megoldásokat.”

               8.A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:

               „10. cikk

               Az erőforrások megőrzése, a környezet védelme és a körforgásos gazdaság

               Az erőforrások megőrzése, az ökoszisztémák megóvása, a körforgásos gazdaságra történő átállás és a biztonsággal kapcsolatos kérdések mind az acélgyártásban, mind az acél felhasználásában a KTF-munka szerves részét képezik. A kutatási projektek a következő területek egyikére vagy közülük többre irányulnak:

               a)különböző forrásokból származó használt acélok és melléktermékek újrafeldolgozási technikái és a hulladékacél minőségének javítása;

               b)hulladék kezelése és értékes másodlagos nyersanyagok, köztük salakok visszanyerése az acélüzemen belül és kívül;

               c)a szennyezés csökkentése és a környezet védelme a munkahelyeken és az acélüzemekben és azok környékén: ideértve a gáznemű, szilárd vagy folyékony kibocsátások, valamint a zaj, a szagok, a por stb. csökkentését, a vízgazdálkodást;

               d)acélfajták és összeállított szerkezetek tervezése az acél újrahasznosítás vagy újrafelhasználás céljából történő könnyű visszanyerésének elősegítésére;

               e)a folyamatgázok hasznosítása és az acélgyártásból származó hulladékgáz-kibocsátások megszüntetése;

               f)életciklus-értékelés és életciklus-szemlélet az acélgyártással és -felhasználással kapcsolatban.”

               9.A szöveg a következő 10a. cikkel egészül ki:

               „10a. cikk

               A munkaerő és a munkakörülmények kezelése

               A kutatási projektek a következő területek egyikére vagy közülük többre irányulnak:

               a)kompetenciák fejlesztése és terjesztése annak érdekében, hogy lépést tartsanak az új, közel nulla szén-dioxid-kibocsátású acélgyártási folyamatokkal, például a digitalizációval, és tükrözzék az egész életen át tartó tanulás elvét;

               b)a munkakörülmények – köztük az egészség, a biztonság és az ergonómia – javítása a munkahelyen és annak környékén.”

               10.A szöveg a következő 17a. cikkel egészül ki:

               „17a. cikk

               Európai partnerségek

               (1)A kutatási program egy része [az Európai horizontról szóló rendelet 8. cikkében és III. mellékletében] meghatározott szabályok szerint létrehozott, közös programozású európai partnerségek révén is végrehajtható.

               (2)E cikk alkalmazásában a közös programozású európai partnerség olyan, a tagállamok korai szakaszban történő bevonásával kidolgozott kezdeményezés, amelyben az Unió köz- és/vagy magánszférabeli partnerekkel (például ipari szereplők, egyetemek, kutatószervezetek, helyi, regionális, nemzeti vagy nemzetközi szintű közfeladatot ellátó szervek vagy civil társadalmi szervezetek, köztük alapítványok és nem kormányzati szervezetek) együtt vállalja, hogy közösen támogatja egy kutatási tevékenységekből álló program kidolgozását és végrehajtását. A közös programozású európai partnerségek létrejöttének alapja a Bizottság és a fent említett köz- és/vagy magánszférabeli partnerek között létrejött, a partnerség célkitűzéseit, a partnerek kapcsolódó pénzügyi és/vagy természetbeni hozzájárulásra vonatkozó kötelezettségvállalásait, a fő teljesítmény- és hatásmutatókat, valamint az elérendő eredményeket meghatározó egyetértési megállapodás és/vagy szerződéses megállapodás. E megállapodásnak ki kell terjednie a partnerek és a kutatási program által végrehajtott kiegészítő kutatási tevékenységek azonosítására is.

               (3)A közös programozású európai partnerségek keretében a kutatási program a 30. cikkben előírt formában finanszírozást nyújthat az e szakasz alapján támogatható tevékenységekhez. Ezenkívül pénzdíjak formájában is nyújthat finanszírozást.”

               11.A 28. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „(4) A Bizottság dönt a projektek kiválasztásáról és a források elosztásáról.”

               12.A 39. cikk helyébe a következő szöveg lép:

               „39. cikk

               Független és magasan képzett szakértők kijelölése

               A 18. cikkben, a 28. cikk (2) bekezdésében és a 38. cikkben említett független és magasan képzett szakértők kijelölésére vonatkozóan az (EU) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet3 237. cikkének rendelkezéseit kell alkalmazni.”

               _________________________

               3 Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).”

               13.A 41. cikk a) és c) pontját el kell hagyni.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. Ezt a határozatot a 2003/76/EK határozat alkalmazandóvá válásának napjától vagy 2021. január 1-jétől kell alkalmazni, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 2008/376/EK határozata (2008. április 29.) a Szén- és Acélipari Kutatási Alap Kutatási Programjának elfogadásáról és az e programra vonatkozó többéves technikai iránymutatásokról (HL L 130., 2008.5.20., 7. o.).

                     (2)

                        A következő címen érhető el:
                  https://ec.europa.eu/info/publications/research-fund-coal-and-steel-monitoring-and-assessment-report_en

                     (3)

                        A szénipari tanácsadó csoport és az acélipari tanácsadó csoport 2019. december 3-án és 4-én nyújtotta be észrevételeit. Az információk megtalálhatók a bizottsági szakértői csoportok nyilvántartásában:
                  https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupMeeting&meetingId=18626

                     (4)

                        A szén- és acélipari bizottság 2019. december 19-én jóváhagyta a javasolt megközelítést.

                     (5)

                        Többoldalú szerződés, XXVII. fejezet („Környezetvédelem”), 7.d. Párizsi Megállapodás. 2016. november 4-én lépett hatályba.

                     (6)

                        Az Európai Bizottság közleménye: „Az európai zöld megállapodás”, Brüsszel, 2019. december 11., COM(2019) 640.

                     (7)

                        Az Európai Bizottság közleménye: „A Fenntartható Európa beruházási terv. Az európai zöld megállapodáshoz kapcsolódó beruházási terv”, Brüsszel, 2020. január 14., COM(2020) 21.

                     (8)

                        Az Európai Bizottság közleménye: „A körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv”, Brüsszel, 2020. március 11., COM(2020) 98.

                     (9)

                        Az Európai Bizottság közleménye: „Új európai iparstratégia”, Brüsszel, 2020. március 10., COM(2020) 102.

                     (10)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

                     (11)

                        Jegyzőkönyv az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról, HL C 115., 2008.5.9., 327–328. o.

                     (12)

                        A Tanács 2003/76/EK határozata (2003. február 1.) az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges intézkedések megállapításáról, HL L 29., 2003.2.5. A 2018. április 16-i (EU) 2018/599 tanácsi határozattal módosítva.

                     (13)

                        A Tanács 2003/77/EK határozata (2003. február 1.) a felszámolás alatt álló ESZAK, valamint a felszámolást követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeinek kezelésére vonatkozó többéves pénzügyi iránymutatások megállapításáról, HL L 29., 2003.2.5., 25. o. A 2008/750/EK tanácsi határozattal módosítva.

                     (14)

                        Európai Számvevőszék, „10/2019. sz. áttekintés: Az Európai Szén- és Acélközösség: a felszámolás a tervek szerint történik, de a kutatásfinanszírozás már nem fenntartható”, 2019. A következő címen érhető el:
                  https://www.eca.europa.eu/lists/ecadocuments/rw19_10/rw_ecsc_hu.pdf

                     (15)

                        COM(2019) 640.

                     (16)

                  https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

                     (17)

                        COM(2019) 640, 8. és 9. o.

                     (18)

                        Tiszteletben tartva az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló (37. sz.) jegyzőkönyvet. HL C 115., 2008.5.9., 327–328. o.

                     (19)

                        COM(2020) 21, 18. o.

                     (20)

                        Az Európai Bizottság közleménye: „Tiszta bolygót mindenkinek. Európai hosszú távú stratégiai jövőkép egy virágzó, modern, versenyképes és klímasemleges gazdaságról”, COM(2018) 773.

                     (21)

                        Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és az (EU) 2018/1999 rendelet (az európai klímarendelet) módosításáról

                     (22)

                        Az Európai Bizottság közleménye: „Acélipar: A fenntartható foglalkoztatás és növekedés megőrzése Európában”, COM(2016) 155.

                     (23)

                        Az ellenőrzési és értékelési jelentést a 2017. május 29-i 2017/955/EK tanácsi határozattal módosított, a Hivatalos Lapban 2008. május 20-án közzétett 2008/376/EK tanácsi határozat (HL L 130/7.) rendelkezései írják elő. Ennek a szakértői csoportnak a létrehozását a Bizottság 2018. május 30-i végrehajtási határozata irányozza elő (C(2018) 3245).

                     (24)

                        A következő címen érhető el:
                  https://ec.europa.eu/info/publications/research-fund-coal-and-steel-monitoring-and-assessment-report_en

                     (25)

                        Európai Bizottság, Kutatási és Innovációs Főigazgatóság, „Steel and Coal: European Research and Innovation in Action” (Acél- és szénipar: Európa kutatási és innovációs tevékenysége), 2019. Online elérhető a következő címen:
                  https://publications.europa.eu/s/mmQ7

                     (26)

                        Nem kötelező erejű kritériumok az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkének alkalmazásához – 2019. június 18. (HL C 223., 2019.7.3., 1. o.).

                     (27)

                        HL C ., , .o.

                     (28)

                        Többoldalú szerződés, XXVII. fejezet („Környezetvédelem”), 7.d. Párizsi Megállapodás. 2016. november 4-én lépett hatályba.

                     (29)

                        COM(2019) 640, 2. o.

                     (30)

                        HL L 328., 2018.12.21., 1. o.

                     (31)

                        A Tanács 2008/376/EK határozata (2008. április 29.) a Szén- és Acélipari Kutatási Alap Kutatási Programjának elfogadásáról és az e programra vonatkozó többéves technikai iránymutatásokról (HL L 130., 2008.5.20., 7. o.).