title: Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA a személyek külső határokon történő, egyes dokumentumoknak Bulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia által a területükön történő átutazás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló, ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA a személyek külső határokon történő, Svájc és Liechtenstein által a területükön történő átutazás céljából kiadott egyes tartózkodási engedélyeknek a tagállamok által történő egyoldalú elismerésén alapuló ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről szóló 896/2006/EK határozat módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0508(01)

Javaslat az Európai parlament és a Tanács határozata a személyek külső határokon történő, egyes dokumentumoknak Bulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia által a területükön történő átutazás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló, ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről  /* COM/2007/0508 végleges - COD 2007/0185 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 11.9.2007COM(2007) 508 végleges2007/0185 (COD)2007/0186 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa személyek külső határokon történő, egyes dokumentumoknak Bulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia által a területükön történő átutazás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló, ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetésérőlJavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa személyek külső határokon történő, Svájc és Liechtenstein által a területükön történő átutazás céljából kiadott egyes tartózkodási engedélyeknek a tagállamok által történő egyoldalú elismerésén alapuló ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről szóló 896/2006/EK határozat módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1. BEVEZETÉS2006. június 14-én az Európai Parlament és a Tanács két határozatot fogadott el az 539/2001/EK tanácsi rendelet[1] alapján vízumkötelezettség alá tartozó harmadik országbeli állampolgároknak az Unió külső határain történő ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről:-  a 895/2006/EK határozatot[2] a személyek külső határokon történő, egyes dokumentumoknak a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia által a területükön történő átutazás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló, ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről, és-  a 896/2006/EK határozatot[3] a személyek külső határokon történő, Svájc és Liechtenstein által a területükön történő átutazás céljából kiadott egyes tartózkodási engedélyeknek a tagállamok által történő egyoldalú elismerésén alapuló ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről.Ez volt az első alkalom, hogy a vízumokra vonatkozó közösségi vívmányokat a vízumok és tartózkodási engedélyek egyoldalú elismerésére vonatkozó alapvető közös szabályokkal egészítették ki.A 895/2006/EK határozat tekintetbe veszi az Európai Unióhoz 2004-ben csatlakozott tagállamok különleges szükségleteit a vízumpolitika területén, így különösen a vízumkötelezettségeket a schengeni térségbe történő teljes beilleszkedésükig terjedő átmeneti időszakban. A határozat orvosolja a jelentős adminisztratív többletterhet, amelyről ezen országok konzuli hivatalai beszámoltak, amelyeknek nemzeti átutazó vízumot kellett kiállítaniuk olyan személyek részére, akik nem jelentenek semmilyen kockázatot a tagállamoknak.A 895/2006/EK határozat, anélkül, hogy a 2003. évi csatlakozási okmányban felsoroltakhoz képest új kötelezettségeket állapítana meg, a közös szabályokon alapuló választható rendszert hoz létre, amely lehetővé teszi ezen tagállamoknak, hogy egyszerűsítsék az olyan harmadik országbeli állampolgárok külső határaikon történő ellenőrzését, akik a schengeni vívmányokat teljes mértékben végrehajtó tagállamok által kiadott egyes okmányokkal, illetve a schengeni vívmányokat még nem teljes mértékben végrehajtó tagállamok által kiadott hasonló okmányokkal rendelkeznek. Ezek a közös szabályok az átmeneti időszak végéig alkalmazandóak, azaz e tagállamok teljes körű részvételének időpontjáig a belső határok nélküli térségben, amely időponttól az ilyen okmányok kölcsönös elismerése kötelezővé válik.Az egyoldalú elismerés ezen rendszere az átutazás céljára korlátozódik, amelynek tartama nem haladhatja meg az öt napot. Ez a korlátozás szükségesnek bizonyult az esetleges félreértések és a vízumokra vonatkozó, a vízumkérelem feldolgozásáért felelős államot meghatározó jelenlegi schengeni szabályok téves alkalmazásának elkerülése érdekében (ez vagy az az állam, amelynek területén a látogatás fő úti célja található, vagy az első belépés állama).Ugyanezt a megközelítést követte a 896/2006/EK határozat, amely tekintetbe veszi a nehézségeket, amelyekkel a tagállamok közigazgatási szervei szembesülnek, amikor a Svájcban vagy Liechtensteinban jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok részére kell vízumot kiállítaniuk. Tekintettel a jelentős szezonális migrációra (a nyári szabadságok időszakában), egyes, földrajzi elhelyezkedésük miatt e mozgások által különösen érintett tagállamok Svájcban és Liechtensteinben működő konzuli hivatalai az említett időszakban jelentős adminisztratív munkateherrel szembesültek a szükséges vízumok megfelelő időben történő kiadásának szükségessége miatt.A 896/2006/EK határozat közös szabályokat vezetett be a Svájc és Liechtenstein által kiadott egyes tartózkodási engedélyek tagállamok által átutazási vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésére vonatkozóan. Az új szabályok kötelezőek a belső határok nélküli közös térségben teljes mértékben résztvevő tagállamok számára, és választhatók az Európai Unióhoz 2004-ben csatlakozott tagállamok számára. Ez a megkülönböztetés szükségesnek bizonyult annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az új tagállamok részére további kötelezettségek megállapítása a schengeni térségbe történő teljes beilleszkedésükig terjedő átmeneti időszakban.A 895/2006/EK határozat 5. cikkében és a 896/2006/EK határozat 4. cikkében[4] meghatározottaknak megfelelően a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia értesítette a Bizottságot a közös rendszer végrehajtására vonatkozó döntéséről mindkét határozat tekintetében. A 895/2006/EK határozat tekintetében ezek az országok továbbá a mellékletben felsorolt, a schengeni vívmányok összességét még nem teljes mértékben végrehajtó más tagállamok által kiadott okmányok egyoldalú elismerése mellett is döntöttek.A Bizottság a bejelentett értesítést közzétette a Hivatalos Lapban[5]. A közös szabályok végrehajtásának kezdő időpontja eltérően alakult az egyes tagállamokban. A határozatok szövegében foglalt külön rendelkezések hiányában egyes tagállamok (Szlovénia és Ciprus) a közös szabályok azonnali végrehajtását választották, míg más tagállamok adminisztratív okokból későbbi időpontra tették a végrehajtás kezdetét. 2006. december 1-jétől a közös szabályok alkalmazandók a Cseh Köztársaságban, Cipruson, Lettországban, Magyarországon, Máltán, Lengyelországban, Szlovéniában és Szlovákiában.A közös szabályok hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében a tagállamok (a vonatkozó tanácsi munkacsoport keretében) a 895/2006/EK határozattal összefüggő egyes tárgyköröket illetően kérdéseket vetettek fel, és a Bizottság szolgálataitól tanácsot és értelmezést kértek egyes rendelkezések alkalmazási körét illetően.E kérdésekre adott válaszában a Bizottság szolgálatai emlékeztettek a közös szabályok bevezetésének céljára, hangsúlyozva ezek alkalmazási körének az átutazás céljára történő korlátozását. Ezen közös rendszer az érintett tagállamok schengeni térségbe történő teljes beilleszkedéséig tartó átmeneti időszakban (az első határozat), illetve a schengeni vívmányok Svájc és Liechtenstein általi teljes végrehajtásáig (a második határozat) alkalmazandó.A Bizottság szolgálatai hangsúlyozták, hogy a közös szabályok bevezetése a személyek egyes csoportjai átutazásának megkönnyítését, és a tagállamok számára kockázatot nem jelentő vízumkérelmekkel összefüggésben a konzuli hivatalokra nehezedő indokolatlan adminisztratív munkateher megszüntetését szolgálta.Ezen új szabályok bevezetésének nincs hatása a vízumokra és a külső határokra vonatkozó közösségi „vívmányok” egyéb rendelkezéseinek tagállamok általi végrehajtására; ezek alkalmazandók maradnak. E közös szabályok különösen nem érintik a közösségi vívmányokban a korlátozott területi érvényességű vízumokkal, repülőtéri átutazó vízumokkal és a személyek külső határokon történő ellenőrzésével összefüggő rendelkezéseket.Ez utóbbi pont tekintetében a Bizottság kiemelte, hogy a személyek külső határokon történő ellenőrzését az 562/2006/EK rendelet[6] 5–13. és 18–19. cikkével összhangban kell lefolytatni. A határőrségnek a külső határokon történő ellenőrzéseket a közös szabályokkal bevezetett egyszerűsítést figyelembe véve, a 895/2006/EK határozat rendelkezéseivel való visszaélést elkerülve kell folytatnia. Az ellenőrzéseknek tehát kiegyensúlyozottnak és az elérni kívánt céllal arányosnak kell lenniük. A határőröknek minden egyes esetben fel kell mérniük, hogy a harmadik országbeli állampolgár lehet-e az egyszerűsített szabályok kedvezményezettje, illetve hogy megfelel-e a 895/2006/EK határozatban foglalt beutazási feltételeknek és tiszteletben tartja-e az átutazásra vonatkozóan ott meghatározott időtartamot. A határőrök által elvégzendő értékelés eredményétől függően az átutazás megengedett időtartamának túllépése esetén megtagadható az érintett személy belépésének engedélyezése. Más, az adott eset szempontjából megfelelőbb adminisztratív intézkedés (pl. bírság) is alkalmazható lehet.E két határozattal összefüggésben szerzett sikeres tapasztalatok alapján az EU-nak ki kellene terjesztenie az egyszerűsített rendszert Bulgáriára és Romániára, amely államok 2007. január 1-jén csatlakoztak az Európai Unióhoz és amelyekre a jelenlegi közös szabályok még nem terjednek ki. A két határozat alapjául szolgáló, a fentiekben említett indokok ugyanolyan mértékben érvényesek Bulgáriára és Romániára is.E két tagállam esetében a 2004-es bővítéshez hasonlóan, a vízumokra vonatkozó vívmányokkal összefüggő kérdésekben az ún. „schengeni kétlépcsős végrehajtási eljárás” került alkalmazásra (a Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány (a továbbiakban: a 2005. évi csatlakozási okmány) 4. cikke). Ez azt jelenti, hogy Bulgáriának és Romániának a csatlakozás időpontjától (2007. január 1.) alkalmazniuk kell az 539/2001/EK rendelet rendelkezéseit, és ennek következtében vízumkötelezettség alá kell vetniük az I. mellékletben felsorolt harmadik országbeli állampolgárokat, ugyanakkor folytatniuk kell nemzeti vízumaik kiadását a schengeni térségbe történő teljes beilleszkedésük engedélyezésével egyidejűleg a Tanács által meghatározandó időpontig. Mivel az átutazásra és rövid távú tartózkodásra vonatkozó schengeni kölcsönös elismerési szabályok nem alkalmazandók Bulgáriára és Romániára csatlakozásuk időpontjától, e tagállamok 2007. január 1-jétől kötelesek az 539/2001/EK rendelet alapján vízumköteles harmadik országbeli állampolgárok részére a területükön való belépésre és átutazásra nemzeti vízumokat kiállítani, még ha az érintett személy schengeni vízummal vagy tartózkodási engedéllyel, vagy schengeni állam által kiállított hosszú távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízummal rendelkezik is. Ugyanez alkalmazandó az Unióhoz 2004-ben csatlakozott, a schengeni vívmányokat még nem teljes mértékben végrehajtó tagállamok által kiállított hasonló okmányokra.A fentieken kívül a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia, amelyek 2006. december 1-je óta végrehajtották a 895/2006/EK határozat szerinti közös rendszert, és még nem illeszkedtek be teljes mértékben a schengeni térségbe, nem rendelkeztek a Bulgária és Románia által a területükön történ átutazás céljából kiállított tartózkodási engedélyek és vízumok egyoldalú elismerésének lehetőségével.A jelenlegi szabályok nem teszik lehetővé Bulgária és Románia részére, hogy elismerjék a Svájc és Liechtenstein által kiállított tartózkodási engedélyeket.2. KÉT JAVASLATA bolgár és román konzulátusra nehezedő adminisztratív munkateher enyhítését szolgáló külön rendelkezések hiányában, valamint a többi tagállam Bulgária és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozását követően felmerült különleges igényeire válaszul a Bizottság szükségesnek tartja a 895/2006/EK határozattal és a 896/2006/EK határozattal megállapított közös szabályok felülvizsgálatát.E célból a Bizottság az alábbiakat vette figyelembe:-  Bulgária és Románia különleges igényeit a vízumpolitika területén, a tagállamok új problémáit a legutóbbi bővítést követően, valamint az Európai Unióhoz 2004-ben és 2007-ben csatlakozott tagállamok schengeni térségbe történő teljes beilleszkedéséig terjedő átmeneti időszakban, illetve-  a szigorú ellenőrzéseket és átvilágításokat, amelyeknek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot vagy tartózkodási engedélyt kiállító tagállamok az érintett harmadik országbeli állampolgárokat alávetették, valamint az alacsony kockázatot, amelyet az e csoportba tartozó személyek jelentenek a többi tagállamnak.Következésképpen a Bizottság két jogszabályt javasol:2.1. Parlamenti és tanácsi határozat a személyek külső határokon történő, egyes dokumentumoknak Bulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia által a területükön történő átutazás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló, ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről.A javasolt határozat az Európai Közösséget létrehozó szerződés 62. cikkének (2) bekezdésén alapul, és Bulgária és Románia, valamint a 895/2006/EK határozat végrehajtása mellett döntő tagállamok a címzettjei.A 895/2006/EK határozat szövegében az Európai Unió legutóbbi bővítését követően a bizonyos típusú okmányokkal rendelkező személyek külső határokon történő ellenőrzése egyszerűsített rendszerének kiterjesztését lehetővé tevő rendelkezések hiányában szükségesnek bizonyult a közös szabályok felülvizsgálata a Bulgária és Románia 2007. január 1-jei csatlakozása következtében létrejött különleges igények kezelése érdekében.Az egyoldalú elismerés rendszerének közösségi jogi eszközzel történő kiterjesztése nem jelentene új kötelezettségeket a tagállamok számára a 2003. évi csatlakozási okmányban és a 2005. évi csatlakozási okmányban felsoroltakhoz képest. Így nem jelentene eltérést e két csatlakozási szerződéstől.A javasolt rendszer végrehajtása választható lesz: az érintett tagállamoknak lehetőségük lesz az új jogi eszköz végrehajtására, vagy a nemzeti vízumok kiadásának folytatására a csatlakozási szerződéseknek megfelelően.Az új javaslat lehetővé teszi az Európai Unióhoz 2007-ben csatlakozott Bulgária és Románia számára, hogy egyoldalúan a nemzeti vízumaikkal egyenértékűként ismerjék el a schengeni államok által kiállított vízumokat és tartózkodási engedélyeket, valamint e két ország és az Unióhoz 2004-ben csatlakozott, a schengeni térségbe még nem teljes mértékben beilleszkedett tagállamok által kiállított hasonló okiratokat.Ezenkívül a 895/2006/EK határozat végrehajtása mellett döntött, a belső határok nélküli térségbe még nem teljesen beilleszkedett tagállamok számára biztosítani kell a Bulgária és Románia által kiállított vízumok és tartózkodási engedélyek egyoldalú elismerésének lehetőségét. A 895/2006/EK határozat végrehajtása ellen döntött tagállamok számára nem kell lehetővé tenni e határozat végrehajtását, mivel ezek a tagállamok úgy ítélik meg, hogy csak a schengeni vívmányokat teljes mértékben végrehajtó tagállamok által kiadott vízumok és tartózkodási engedélyek tekinthetők egyenértékűnek az átutazás céljából kiállított saját nemzeti vízumukkal.Az egyszerűsített rendszer azon a megfontoláson alapul, hogy a rendszer előnyeit élvező harmadik országbeli állampolgárok már átestek egy tagállam által lefolytatott szigorú átvilágításon, nem jelentenek veszélyt a közrendre nézve, és nem jelentenek kockázatot az illegális bevándorlás szempontjából sem.Ez a rendszer az átmeneti időszak végéig és az érintett tagállamok belső határok nélküli térségben való teljes mértékű részvételének időpontjáig alkalmazandó, amely időponttól az ilyen okmányok kölcsönös elismerése kötelezővé válik.A 895/2006/EK határozathoz hasonlóan az elismerési rendszer az érintett tagállamok területén történő átutazás céljára korlátozódik. Az átutazási időszak tartama az öt napot nem haladhatja meg. E rendszer célja nem az, hogy felváltsa a rövid távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízumok érintett tagállamok általi kiadását. A fennálló szabályokkal összhangban e tagállamoknak lehetőségük van továbbá többszöri belépésre és rövid távú tartózkodásra jogosító, egy vagy akár több évre érvényes nemzeti vízumok kiadására azon schengeni okmányokkal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok mobilitásának megkönnyítése érdekében, akiknek gyakran kell átutazniuk a területükön.Az elismerési rendszerhez kiválasztott okmányok:-  a schengeni államok által a Közös Konzuli Utasításban lefektetett közös szabályokkal összhangban kiállított egységes vízum (átutazó, rövid idejű tartózkodásra jogosító vagy beutazóvízum, csoportos vízum);-  a schengeni államok által nemzeti jogszabályaik szerint kiállított, hosszú idejű tartózkodásra jogosító nemzeti vízumok;-  a schengeni államok által kiállított és a Közös Konzuli Utasítás IV. mellékletében, a schengeni térségbe vízum nélküli beutazásra jogosító okmányok jegyzékében felsorolt tartózkodási engedélyek;-  az Európai Unióhoz 2004-ben csatlakozott tagállamok által kiállított rövid idejű és hosszú idejű tartózkodásra jogosító nemzeti vízumok és tartózkodási engedélyek, a 895/2006/EK határozat mellékletében foglalt felsorolásnak megfelelően;-  Bulgária és Románia által kiállított rövid idejű és hosszú idejű tartózkodásra jogosító nemzeti vízumok és tartózkodási engedélyek.Ha Bulgária és Románia a közös rendszer végrehajtása mellett dönt, úgy el kell majd fogadniuk a schengeni vívmányokat teljes mértékben végrehajtó tagállamok által kiállított valamennyi okmányt, mellőzve bármilyen, a kiállító hatóságon alapuló különbségtételt.Az érintett tagállamoknak döntésükről értesíteniük kell a Bizottságot. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi ezt a tájékoztatást, így biztosítva a rendszer egészének átláthatóságát. A tagállamok ennek ellenére megtagadhatják a belépés engedélyezését a nemzeti figyelmeztető jelzésekről vezetett listájukon szereplő harmadik országbeli állampolgároktól.Ezt a jogszabályt együttdöntés útján fogják elfogadni.2.2 . Parlamenti és tanácsi határozat a személyek külső határokon történő, Svájc és Liechtenstein által a területükön történő átutazás céljából kiadott egyes tartózkodási engedélyeknek a tagállamok által történő egyoldalú elismerésén alapuló ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről szóló 896/2006/EK határozat módosításáról.A javasolt határozat az Európai Közösséget létrehozó szerződés 62. cikke (2) bekezdésének a) pontján alapul.A javasolt határozat tekintetbe veszi Bulgária és Románia Európai Unióhoz 2007. január 1-jén történt csatlakozását, és célja a 896/2006/EK határozat módosítása annak érdekében, hogy lehetővé tegye Bulgária és Románia számára a személyek külső határaikon történő ellenőrzése egyszerűsített rendszerének alkalmazását, a Svájc és Liechtenstein által a területükön történő átutazás céljából kiadott és a 896/2006/EK határozat mellékletében meghatározott egyes tartózkodási engedélyeknek e két tagállam által történő egyoldalú elismerése alapján. A javasolt határozat azon a megfontoláson alapul, hogy a svájci vagy liechtensteini tartózkodási engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok nem jelentenék veszélyt a közrendre nézve, illetve nem jelentenek kockázatot az illegális bevándorlás szempontjából.Az elismerés az átutazási célra korlátozódik. Ha Bulgária és Románia úgy dönt, hogy részt kívánnak venni a schengeni államok és más tagállamok által kiállított okmányoknak az átutazás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként történő egyoldalú elismeréséről szóló parlamenti és tanácsi határozatban, úgy e jogi eszköz végrehajtása az átmeneti időszak alatt, a Tanács által a schengeni térségbe történő teljes beilleszkedésükre meghatározandó időpontig választható.Bulgária és Románia eldönthetik, hogy részt kívánnak-e venni az elismerési rendszerben, és döntésükről értesíteniük kell az Európai Bizottságot. A Bizottság gondoskodik a megfelelő tájékoztatás közzétételéről.A javasolt rendszer semmilyen módon nem érinti a külső határok átlépése esetén szükséges eljárásokra és ellenőrzésekre vonatkozó schengeni vívmányokat.Mivel a javasolt rendszer az átutazásra korlátozódik, nem érinti Bulgária és Románia arra vonatkozó lehetőségét, hogy többszöri belépésre és rövid távú tartózkodásra jogosító, egy vagy akár több évre érvényes vízumokat adjanak ki a Svájc vagy Liechtenstein által kiállított tartózkodási engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok mobilitásának megkönnyítése érdekében.Ezt a jogszabályt együttdöntés útján fogják elfogadni.3. SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁGAz EK-Szerződés 5. cikke ügy rendelkezik, hogy „a Közösség intézkedései nem léphetik túl az e szerződés célkitűzéseinek eléréséhez szükséges mértéket”. A Közösség által tett intézkedésnek a lehető legegyszerűbb formát kell öltenie, amely lehetővé teszi a javaslat céljának elérését és a lehető leghatékonyabb végrehajtást. Ebben a szellemben az 895/2006/EK és a 896/2006/EK határozat által létrehozott egyoldalú elismerési rendszer közös szabályainak felülvizsgálata érdekében az alábbi jogi eszközök javasoltak:-  határozat Bulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia számára a területükön történő átutazás céljából egyes dokumentumoknak a nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésének lehetővé tételéről az e tagállamoknak a belső határok nélküli közös térségbe történő teljes beilleszkedéséig tartó átmeneti időszakban. Az e rendszerben való részvétel választható.-  a személyek külső határokon történő, Svájc és Liechtenstein által a területükön történő átutazás céljából kiadott egyes tartózkodási engedélyeknek a tagállamok által történő egyoldalú elismerésén alapuló ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről szóló 896/2006/EK határozat módosítása. A javasolt módosítás célja a területükön történő átutazás egyszerűsített rendszerének kiterjesztése Bulgáriára és Romániára a Svájc és Liechtenstein által kiadott ilyen tartózkodási engedélyek birtokosai részére, az átutazási vízum kiadása szükségességének megszüntetésével.Az elismerési rendszerben való részvétel az Európai Unióhoz 2004-ben és 2007-ben csatlakozott tagállamok számára a belső határok nélküli közös térségbe való teljes mértékű beilleszkedésük időpontjáig tartó átmeneti időszakban választható; ezen időponttól a kölcsönös elismerési rendszer a belső határok nélküli térségben teljes mértékben részt vevő tagállamok között kötelezővé válik.A határozattal elérni kívánt cél, azaz az egyes dokumentumok Bulgária, Románia és a 895/2006/EK határozatot már végrehajtó tagállamok általi egyoldalú elismerésre vonatkozó közös szabályok ideiglenes jellegű bevezetése, valamint a Svájc és Liechtenstein által kiadott egyes tartózkodási engedélyek egyoldalú elismerése közös rendszerének kiterjesztése Bulgáriára és Romániára csak közösségi szintű cselekvéssel érhető el, mivel egy tagállamnak sem áll módjában a kívánt célt megvalósító pusztán nemzeti intézkedések elfogadása.A Közösség olyan intézkedéseket választott, amelyek lehetővé teszik a javaslat céljának elérését és a lehető leghatékonyabb végrehajtását. Ebben a szellemben, a 2006. június 14-i két határozattal összhangban két jogi eszköz került kiválasztásra az előirányzott célkitűzések figyelembevételével. Az első javaslatot illetően egy parlamenti és tanácsi határozat a megfelelő jogi eszköz a közös egyoldalú elismerési szabályok érintett tagállamok általi választható végrehajtásához, amely ideiglenes eltérést jelent a kölcsönös elismerésre vonatkozó jelenlegi szabályoktól. A második javaslatot illetően a 896/2006/EK határozatnak egy új parlamenti és tanácsi határozattal történő módosítását a Bizottság a közös szabályok kiterjesztésére és a Svájc és Liechtenstein által kiadott egyes tartózkodási engedélyek Bulgária és Románia általi egyoldalú elismerésre tekintettel választotta.4. A SZERZŐDÉSHEZ CSATOLT KÜLÖNFÉLE JEGYZŐKÖNYVEKKEL KAPCSOLATOS KÖVETKEZMÉNYEKAz első javasolt parlamenti és tanácsi határozat címzettjei kizárólag Bulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia, és a határozat különleges átmeneti rendszert vezet be, amely lehetővé teszi e tagállamok számára, hogy egyoldalúan saját nemzeti átutazóvízumukkal egyenértékűként ismerjenek el a tagállamok által kiállított egyes dokumentumokat. A javasolt határozat választható, és az érintett tagállamokban a Tanács által a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdésével és a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban meghatározandó időpontig lenne alkalmazandó.A javaslattal létrehozott rendszer természeténél fogva nem érintheti az Egyesült Királyság, Írország és Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvekben foglaltak szerinti változó helyzetet.Ez a határozat, amelynek címzettjei kizárólag olyan tagállamok, amelyekre kötelezőek a schengeni vívmányok, bár még nem illeszkedtek be teljes mértékben a belső határok nélküli közös térségbe, nem jelenti a schengeni vívmányok továbbfejlesztését a Tanács, valamint Norvégia és Izland között 1999. május 18-án aláírt, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás[7] értelmében. A schengeni rendszer koherenciája és megfelelő működése érdekében azonban e határozat hatálya kiterjed az Izland és Norvégia, azaz a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére társult, a schengeni vívmányokat teljes körűen végrehajtó országok által kiállított vízumokra és tartózkodási engedélyekre is.Ez a határozat, amelynek címzettjei kizárólag olyan tagállamok, amelyekre kötelezőek a schengeni vívmányok, bár még nem illeszkedtek be teljes mértékben a belső határok nélküli közös térségbe, nem jelenti a schengeni vívmányok továbbfejlesztését az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás[8] értelmében, amely az Európai Közösség nevében történő aláírásról és az ideiglenes alkalmazásról szóló tanácsi határozat 4. cikke (1) bekezdésében meghatározott körbe tartozik.A javasolt, a 896/2006/EK határozat módosításáról szóló parlamenti és tanácsi határozat címzettjei Bulgária és Románia, és a határozat célja, hogy lehetővé tegye e két tagállamnak a Svájc és Liechtenstein által kiadott egyes tartózkodási engedélyek saját átutazási vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerését. A javaslattal létrehozott rendszer természeténél fogva nem érintheti az Egyesült Királyság, Írország és Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvekben foglaltak szerinti változó helyzetet.Ez a határozat nem jelenti a schengeni vívmányok továbbfejlesztését a Tanács, valamint Norvégia és Izland között 1999. május 18-án aláírt, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás értelmében, mivel az e határozattal bevezetett új elem a 896/2006/EK határozat egyszerűsített rendszerének Bulgáriára és Romániára történő kiterjesztésére vonatkozik, az alapvető szabályok és elvek módosítása nélkül.2007/0185 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa személyek külső határokon történő, egyes dokumentumoknak Bulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia által a területükön történő átutazás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló, ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetésérőlAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 62. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[9],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva,mivel:(1) A Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány (a továbbiakban: a 2005. évi csatlakozási okmány) 4. cikkének (1) bekezdése szerint Bulgária és Románia mint az Unióhoz 2007. január 1-jén csatlakozott tagállamok ezen időponttól kezdődően kötelesek a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló, 2001. március 15-i 539/2001/EK tanácsi rendelet[10] I. mellékletének listáján szereplő harmadik országok állampolgárait vízumkötelezettségnek alávetni.(2) A 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése szerint a schengeni vívmányoknak az egységes, rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok feltételeire és követelményeire, valamint a vízumok kölcsönös elismerésére és a tartózkodási engedélyek és vízumok közötti egyenértékűségre vonatkozó rendelkezéseit csak az ilyen hatályú tanácsi határozat elfogadását követően kell Bulgáriában és Romániában alkalmazni. Mindazonáltal azok a csatlakozás időpontjától kötelezőek ezekre a tagállamokra.(3) Bulgária és Románia ezért kötelesek belépésre vagy területükön történő átutazásra jogosító nemzeti vízumokat kiadni a schengeni vívmányokat teljes körűen végrehajtó tagállam által kiadott egységes vízummal, hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal vagy tartózkodási engedéllyel, illetve a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen végrehajtó tagállam által kiadott hasonló dokumentummal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok számára.(4) A schengeni vívmányokat teljes körűen végrehajtó tagállamok és a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen végrehajtó tagállamok által kiadott dokumentumok jogosultjai nem jelentenek semmilyen kockázatot Bulgária és Románia számára, mivel alávetették őket más tagállamokban valamennyi szükséges ellenőrzésnek. A Bulgáriára és Romániára háruló indokolatlan adminisztratív többletteher elkerülése érdekében a személyek külső határokon történő, egyes dokumentumoknak a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia által a területükön történő átutazás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló, ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről szóló, 2006. június 14-i 895/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal[11] bevezetett közös szabályokat ki kell terjeszteni ezen országokra.(5) Az új közös szabályoknak lehetővé kell tenniük Bulgária és Románia számára a schengeni vívmányokat teljes körűen végrehajtó tagállamok által kiadott bizonyos dokumentumok, az általuk kiadott hasonló dokumentumok és a 895/2006/EK határozat mellékletében felsorolt, az Európai Unióhoz 2004-ben csatlakozott tagállamok által kiadott dokumentumok saját nemzeti vízumaikkal egyenértékűként történő egyoldalú elismerését, valamint az egyoldalú egyenértékűség alapján a személyek külső határokon történő egyszerűsített ellenőrzése rendszerének bevezetését.(6) Tekintettel arra, hogy a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia értesítette a Bizottságot a 895/2006/EK határozattal bevezetett egyszerűsített rendszer alkalmazására vonatkozó döntéséről, az új közös szabályoknak lehetővé kell tenniük e tagállamok számára a Bulgária és Románia által kiadott vízumok és tartózkodási engedélyek nemzeti vízumaikkal egyenértékűként történő elismerését a területükön történő átutazás céljából.(7) Az új közös rendszert egy átmeneti időszakban kell alkalmazni, a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében és a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikke (2) bekezdésében említett tanácsi határozatban meghatározott időpontig.(8) A dokumentumok elismerésének Bulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia területén történő átutazás céljára kell korlátozódnia. A közös rendszerben történő részvételnek választhatónak kell lennie, a 2003. évi csatlakozási okmányban és a 2005. évi csatlakozási okmányban meghatározott, a tagállamokra vonatkozó többletkötelezettségek megállapítása nélkül.(9) A közös szabályokat a schengeni vívmányokat teljes körűen végrehajtó tagállamok által kiadott rövid távú tartózkodásra jogosító egységes vízumokra, a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokra és a tartózkodási engedélyekre, illetve a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen végrehajtó tagállamok által kiadott hasonló dokumentumokra, valamint a Bulgária és Románia által kiadott rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra, hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokra és tartózkodási engedélyekre kell alkalmazni.(10) A személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[12] 5. cikkének (1) bekezdésében meghatározott beutazási feltételeket teljesíteni kell, a rendelet 5. cikke (1) bekezdése b) pontjában megállapított feltétel kivételével úgy, hogy a 895/2006/EK határozat alkalmazási körét kiterjesztő e határozat olyan a Bulgáriára és Romániára vonatkozó egyoldalú elismerési rendszert hoz létre, amely a schengeni vívmányokat teljes körűen végrehajtó tagállamok által kiadott egyes dokumentumok és a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen végrehajtó tagállamok által kiadott hasonló dokumentumok, valamint a Bulgária és Románia által átutazás céljából kiadott rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok, hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumok és tartózkodási engedélyek viszonylatában áll fenn, továbbá biztosítja a 895/2006/EK határozattal bevezettet egyszerűsített rendszert alkalmazó államok, azaz a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia részére a Bulgária és Románia által kiállított hasonló dokumentumok elismerésének lehetőségét.(11) Mivel e határozat célját – nevezetesen az Unióhoz 2004-ben és 2007-ben csatlakozott tagállamok által alkalmazandó egyoldalú elismerési rendszer bevezetését – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az a cselekvés terjedelménél és hatásánál fogva közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.(12) Ez a határozat nem jelenti a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás értelmében, mivel ennek címzettjei csak azon tagállamok, amelyek 2004-ben csatlakoztak az Európai Unióhoz és még nem hajtják végre teljes körűen a schengeni vívmányokat. A schengeni rendszer koherenciája és megfelelő működése érdekében azonban e határozat hatálya kiterjed a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére társult harmadik országok és a schengeni vívmányokat teljes körűen végrehajtó olyan államok, mint Izland és Norvégia által kiállított vízumokra és tartózkodási engedélyekre is.(13) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban ezen tagállamok nem vesznek részt e határozat elfogadásában.(14) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkE határozat a személyek külső határokon történő ellenőrzésére vonatkozó egyszerűsített rendszert vezet be, amelynek alapján:-  Bulgária és Románia átutazás céljából egyoldalúan nemzeti vízumaikkal egyenértékűként ismerheti el a 2. és a 3. cikkben hivatkozott dokumentumokat, valamint a 4. cikkben hivatkozott, e két ország által az 539/2001/EK rendelet alapján vízumkötelezettség alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok részére kiadott dokumentumokat.-  a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia, amely tagállamok értesítették a Bizottságot a 895/2006/EK határozattal bevezetett egyszerűsített rendszer alkalmazására vonatkozó döntésükről, átutazás céljából nemzeti vízumaikkal egyenértékűként ismerhetik el a 4. cikkben hivatkozott, Bulgária és Románia által az 539/2001/EK rendelet alapján vízumkötelezettség alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok részére kiadott dokumentumokat.2. cikk1. Bulgária és Románia a schengeni vívmányokat teljes körűen végrehajtó tagállamok által kiadott következő dokumentumokat tekinthetik átutazás céljából a saját nemzeti vízumukkal egyenértékűnek, az okmány birtokosának állampolgárságára való tekintet nélkül:i. a schengeni megállapodást végrehajtó egyezmény 10. cikkében említett „egységes vízum”;ii. a schengeni megállapodást végrehajtó egyezmény 18. cikkében említett „hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum”;iii. a Közös Konzuli Utasítás IV. mellékletében szereplő „tartózkodási engedély”.2. Amennyiben Bulgária és Románia e határozat alkalmazása mellett dönt, az (1) bekezdésben említett minden dokumentumot el kell ismernie, függetlenül attól, hogy azt melyik állam adta ki.3. cikkAmennyiben Bulgária és Románia a 2. cikk alkalmazása mellett dönt, ezen túlmenően átutazás céljából a saját nemzeti vízumával egyenértékűnek ismerheti el az Unióhoz 2004-ben csatlakozott és a schengeni vívmányokat még nem teljes mértékben végrehajtó egy vagy több tagállam által kiadott rövid távú és hosszú távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízumokat, valamint tartózkodási engedélyeket.A schengeni vívmányokat még nem teljes mértékben végrehajtó tagállamok által kiállított, elismerhető dokumentumok felsorolását a 895/2006/EK határozat melléklete tartalmazza.4. cikkBulgária és Románia ezen túlmenően átutazás céljából a saját nemzeti vízumával egyenértékűnek ismerheti el az általa kiadott rövid távú és hosszú távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízumokat, valamint tartózkodási engedélyeket.Az e határozat alapján elismerhető, Bulgária és Románia által kiadott dokumentumok a mellékletben vannak felsorolva.5. cikkA Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia átutazás céljából szintén elismerhetik az e határozat mellékletében felsorolt bolgár és román dokumentumokat.6. cikkBulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia csak akkor fogadhatják el átutazás céljából a nemzeti vízumukkal egyenértékűnek a dokumentumokat, ha a harmadik országbeli állampolgároknak a területükön történő átutazása nem haladja meg az öt napot.A 2., 3. és 4. cikkben említett dokumentumok érvényességi időtartamának le kell fednie az átutazás időtartamát.7. cikkBulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia e határozat hatálybalépéséről számított 10 munkanapon belül értesítik a Bizottságot, amennyiben e határozat alkalmazása mellett döntenek. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi az e tagállamok által közölt tájékoztatást.8. cikkE határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ezt a határozatot a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikke (2) bekezdésének megfelelően elfogadott tanácsi határozatban megállapítandó időpontig kell alkalmazni.9. cikkEnnek a határozatnak Bulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia a címzettjei.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök[…]  MELLÉKLETA BULGÁRIA által kiadott dokumentumok listája- Vízumok1. Виза за летищен транзит (виза вид "А") – Repülőtéri átutazóvízum („A” típus)2. Визи за транзитно преминаване (виза вид "B") - Átutazóvízumok („B” típus)-  Еднократна транзитна виза – Egyszeri belépésre jogosító vízum-  Двукратна транзитна виза – Kétszeri belépésre jogosító vízum-  Многократна транзитна виза – Többszöri belépésre jogosító vízum3. Визи за краткосрочно пребиваване (виза вид "C") – Rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok („C” típus)-  Еднократна входна виза - Egyszeri belépésre jogosító vízum-  Многократна входна виза - Többszöri belépésre jogosító vízum4. Виза за дългосрочно пребиваване (виза вид "D") – Hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumok („D” típus)- Tartózkodási engedélyek1. Карта на продължително пребиваващ в Република България чужденец – Hosszú távú tartózkodásra jogosító tartózkodási engedély2. Карта на постоянно пребиваващ в Република България чужденец - Állandó tartózkodási engedély3. Карта на бежанец – Menekültek részére kiállított tartózkodási engedély4. Удостоверение за пътуване зад граница на чужденец с хуманитарен статут – A Bolgár Köztársaság által humanitárius védelemben részesített harmadik országbeli állampolgár részére kiállított tartózkodási engedélyA ROMÁNIA által kiadott dokumentumok listája- Vízumok-  viză de tranzit, identificată prin simbolul B (átutazóvízum, B jelölés)-  viză de scurtă şedere, identificată prin simbolul C (rövid távú tartózkodásra jogosító vízum, C jelölés)-  viză de lungă şedere, identificată prin unul dintre următoarele simboluri, în funcţie de activitatea pe care urmează să o desfăşoare în România străinul căruia i-a fost acordată:(i) desfăşurarea de activităţi economice, identificată prin simbolul D/AE(ii) desfăşurarea de activităţi profesionale, identificată prin simbolul D/AP(iii) desfăşurarea de activităţi comerciale, identificată prin simbolul D/AC(iv) angajare în munca, identificată prin simbolul D/AM(v) studii, identificată prin simbolul D/SD(vi) reîntregirea familiei, identificată prin simbolul D/VF(vii) intrarea în România a străinilor căsătoriţi cu cetăţeni români, identificată prin simbolul D/CR(viii) activităţi religioase sau umanitare, identificată prin simbolul D/RU(ix) viză diplomatică şi viză de serviciu, identificată prin simbolul DS(x) alte scopuri, identificată prin simbolul D/AS(hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum, a vízumot kapó külföldi állampolgár által Romániában folytatandó tevékenység alapján az alábbi jelölések egyikével ellátva:i. gazdasági tevékenység, D/AE jelölésii. szakmai tevékenység, D/AP jelölésiii. kereskedelmi tevékenység, D/AC jelölésiv. munkavállalás, D/AM jelölésv. tanulmányok, D/SD jelölésvi. családegyesítés, D/VF jelölésvii. román állampolgár külföldi állampolgár házastársának belépése romániai területre, D/CR jelölésviii. vallási vagy humanitárius tevékenység, D/RU jelölésix. diplomatavízum és szolgálati vízum, DS jelölésx. egyéb célok, D/AS jelölés)- Tartózkodási engedélyek- Permis de şedere temporară (ideiglenes tartózkodási engedély)- Permis de şedere permanentă (állandó tartózkodási engedély)- Carte de rezidenţă - pentru străinii membri de familie ai cetăţenilor români (tartózkodási kártya – román állampolgárok külföldi állampolgár családtagjai részére)- Carte de rezidenţă permanentă - pentru străinii membri de familie ai cetăţenilor români (állandó tartózkodási kártya – román állampolgárok külföldi állampolgár családtagjai részére)2007/0186 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa személyek külső határokon történő, Svájc és Liechtenstein által a területükön történő átutazás céljából kiadott egyes tartózkodási engedélyeknek a tagállamok által történő egyoldalú elismerésén alapuló ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről szóló 896/2006/EK határozat módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 62. cikke (2) bekezdésének a) pontjára,tekintettel a Bizottság javaslatára[13],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva,mivel:(1) A 896/2006/EK határozat a Svájc és Liechtenstein által kiadott egyes tartózkodási engedélyeknek a tagállamok által történő egyoldalú elismerésére vonatkozó közös szabályokat állapít meg, lehetővé téve ezáltal az ilyen dokumentumokat birtokló harmadik országbeli állampolgárok külső határokon történő ellenőrzésének egyszerűsített rendszerét.(2) A schengeni vívmányok két lépésben történő végrehajtásának eredményeként a 2004. május 1-jén az Európai Unióhoz csatlakozott tagállamok ettől az időponttól kezdődően kötelesek voltak a Svájc és Liechtenstein által kiadott tartózkodási engedéllyel rendelkező, az 539/2001/EK rendelet értelmében vízumkötelezettség alá tartozó harmadik országok állampolgárai számára nemzeti vízumot kiadni. E kötelezettség adminisztratív többletterheket rótt e tagállamok svájci és liechtensteini konzulátusaira.(3) A tagállamok számára nem tűnt szükségesnek, hogy a személyek e csoportja vízumkötelezettség alá tartozzon, mivel az illegális bevándorlás tekintetében alacsony kockázatot jelentenek a tagállamok számára.(4) Tekintettel arra, hogy ugyanez az érvelés érvényes Bulgáriára és Romániára is, a 895/2006/EK határozattal[14] bevezetett egyszerűsített rendszert ki kell terjeszteni Bulgáriára és Romániára is.(5) A 896/2006/EK határozat ilyen módosításának lehetővé kell tennie Bulgária és Románia számára, ha a .../2007/EK határozat alkalmazása mellett döntenek, a Svájc és Liechtenstein által kiadott, a 896/2006/EK határozat mellékletében felsorolt tartózkodási engedélyek átutazás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként történő egyoldalú elismerését.(6) Az elismerést a Bulgária és Románia területén történő átutazás céljára kell korlátozni, azon lehetőség sérelme nélkül, hogy e tagállamok rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot adjanak ki.(7) Bulgária és Románia arra vonatkozó lehetőségét, hogy e határozat alkalmazását mellőzzék, a Tanács által a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban meghatározott időpontig terjedő átmeneti időszakra kell korlátozni.(8) A személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[15] 5. cikkének (1) bekezdésében meghatározott beutazási feltételeket teljesíteni kell, azon rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjában megállapított feltétel kivételével úgy, hogy e határozat egyenértékűségi rendszert hoz létre Bulgária és Románia által kiadott átutazóvízumok és a Svájc és Liechtenstein által kiadott egyes tartózkodási engedélyek tekintetében.(9) Mivel a fellépés célkitűzése közvetlenül érinti a vízumokra vonatkozó közösségi vívmányokat és hatékonyan nem valósítható meg az egyes tagállamok szintjén, ezért – a fellépés terjedelme és hatása miatt – jobban megvalósítható közösségi szinten, így a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az arányosság elvével összhangban – ahogyan az említett cikkben szerepel – e határozat nem lépheti túl az e cél megvalósításához szükséges mértéket.(10) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban e tagállamok nem vesznek részt e határozat elfogadásában.(11) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez mellékelt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, és a határozat vagy annak alkalmazása számára nem kötelező.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 896/2006/EK irányelv 2. cikke az alábbi harmadik albekezdéssel egészül ki:„Ha Bulgária és Románia a .../2007/EK határozat alkalmazása mellett dönt, az e határozat mellékletében felsorolt tartózkodási engedélyeket a Tanács által a Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány 4. cikke (2) bekezdésével összhangban meghatározandó időpontig egyoldalúan a saját nemzeti átutazóvízumukkal egyenértékűnek ismerhetik el.”2. cikkBulgária és Románia e határozat hatálybalépéséről számított 10 munkanapon belül értesítik a Bizottságot, amennyiben e határozat alkalmazása mellett döntenek. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi az általuk közölt tájékoztatást.3. cikkEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.4. cikkE határozat címzettjei Bulgária és Románia.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök[…] [1] HL L 81., 2001.3.21., 1. o., legutóbb az 1932/2006/EK rendelettel (HL L 405, 2006.12.30., 23. o.) módosítva.[2] HL L 167., 2006.6.20.., 1. o.[3] HL L 167., 2006.6.20., 8. o.[4] Az Európai Unióhoz 2004-ben csatlakozott tagállamoknak 2006. augusztus 1-jéig kellett értesíteniük a Bizottságot a közös szabályok alkalmazására vonatkozó döntésükről.[5] HL C 251., 2006.10.17., 20. o.[6] Az Európai Parlament és a Tanács 2006. március 15-i 562/2006/EK rendelete a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról, HL L 105., 2006.4.13., 1. o.[7] HL L 176., 1999.7.10., 35. o.[8] 13054/04 tanácsi dokumentum.[9] HL C […]., [ …]., […]. o.[10] HL L 81., 2001.3.21., 1. o., legutóbb az 1932/2006/EK rendelettel (HL L 405, 2006.12.30., 23. o.) módosítva.[11] HL L 167., 2006.6.20., 1. o.[12] HL L 105., 2006.4.13., 1. o.[13] HL C […]., […].,[…]. o.[14] HL L 167., 2006.6.20.[15] HL L 105., 2006.4.13., 1. o.


title: Javaslat: a Tanács határozata az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 44/2001/EK tanácsi rendelet rendelkezéseinek Dániára történő kiterjesztéséről szóló megállapodás aláírásáról # Javaslat: a Tanács határozata az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 44/2001/EK tanácsi rendelet rendelkezéseinek Dániára történő kiterjesztéséről szóló megállapodás megkötéséről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0145(01)

Javaslat: a Tanács határozata az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 44/2001/EK tanácsi rendelet rendelkezéseinek Dániára történő kiterjesztéséről szóló megállapodás aláírásáról  /* COM/2005/0145 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 15.4.2005COM(2005) 145 végleges2005/0055 (CNS)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösség és a Dán Királyság közötti, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 44/2001/EK tanácsi rendelet rendelkezéseinek Dániára történő kiterjesztéséről szóló megállapodás aláírásárólJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösség és a Dán Királyság közötti, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 44/2001/EK tanácsi rendelet rendelkezéseinek Dániára történő kiterjesztéséről szóló megállapodás megkötéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1. Politikai és jogi háttérAz Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt az EK-Szerződés IV. címével kapcsolatos intézkedések elfogadásában. Következésképpen a többek között polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés keretében elfogadott közösségi jogi aktusok nem kötelezőek, illetve nem alkalmazhatóak Dániára.E közösségi jogi aktusok egyike a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 44/2001/EK tanácsi rendelet. E rendelet felváltotta az ugyanezen tárgyú 1968. évi Brüsszeli Egyezményt, amelynek Dánia részese. A rendelet a Brüsszeli Egyezmény felülvizsgált és aktualizált rendelkezéseit tartalmazza, és Dánia kivételével valamennyi tagállamra alkalmazandó, ugyanis az Egyesült Királyság és Írország is a rendeletben való részvétel mellett döntött.Az, hogy a 44/2001 rendelet Dániára nem alkalmazható, különösen kedvezőtlen jogi helyzetet teremt nem csak azért, mert Dánia továbbra is a Brüsszeli Egyezmény régi szabályait alkalmazza, hanem azért is, mert a többi tagállamnak is e szabályokat, vagyis az egymás közötti kapcsolataikban alkalmazottaktól eltérő szabályokat kell alkalmazniuk egy dán határozat elismerése és végrehajtása esetén. Ez visszalépést jelent tekintettel arra, hogy a 44/2001 rendelet hatálybalépése előtt a Brüsszeli Egyezmény rendelkezéseit valamennyi tagállam egységesen alkalmazta. A jelenlegi helyzet így veszélyezteti a közösségi jogi szabályok egységességét és a jogbiztonságot.Dánia több alkalommal is kifejezte az új szabályozásban való részvételre irányuló szándékát. Mélyreható tárgyalásokat követően a Bizottság kész volt arra, hogy Dániával párhuzamos megállapodásokat dolgozzon ki, amennyiben a következő feltételek teljesülnek: e megoldásnak kivételes jellegűnek kell lennie, és csak egy átmeneti időszakban alkalmazható; Dánia közösségi szabályozásban való részvételének teljes mértékben a Közösség és annak polgárai érdekeit kell szolgálnia; valamint ugyanazon kötelezettségeknek kell vonatkozniuk Dániára, mint a többi tagállamra annak biztosítása érdekében, hogy azonos tartalmú szabályok nyerjenek alkalmazást Dániában és a többi tagállamban.Ebben helyzetben a Bizottság úgy találta, hogy a Közösség érdekeit szolgálja a 44/2001 rendelet rendelkezéseinek, valamint az e rendelettel szorosan összefüggő, a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló 1348/2000/EK tanácsi rendelet rendelkezéseinek Dániára történő kiterjesztése. Az 1348/2000 rendelet rendelkezéseinek Dániára történő kiterjesztéséről szóló megállapodás külön tanácsi határozat tárgyát képezi.A Bizottság 2002. június 28-án tanácsi határozatra vonatkozó ajánlást nyújtott be, amely felhatalmazza a Bizottságot, hogy kezdjen tárgyalásokat az Európai Közösség és Dánia közötti két megállapodás megkötéséről a 44/2001 rendelet, valamint az 1348/2000 rendelet Dániára történő kiterjesztése érdekében.A Tanács 2003. május 8-án úgy határozott, hogy kivételesen felhatalmazza a Bizottságot a Dániával kötendő megállapodásra vonatkozó tárgyalások lefolytatására annak érdekében, hogy a 44/2001 rendelet, valamint az 1348/2000 rendelet rendelkezései a nemzetközi jog értelmében Dániára is alkalmazandóak legyenek.2. A tárgyalások eredményeiA Tanács tárgyalási irányelveinek megfelelően a Bizottság megkezdte a tárgyalásokat a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 44/2001 rendelet rendelkezéseinek Dániára történő kiterjesztéséről szóló párhuzamos megállapodás kidolgozásáról, messzemenően ügyelve arra, hogy Dánia e megállapodásból eredő jogai és kötelezettségei megfeleljenek a többi tagállam jogainak és kötelezettségeinek.Ennek eredményeképpen a párhuzamos megállapodás különösen a következőket tartalmazza:-  a Bíróság szerepére vonatkozó megfelelő szabályokat, a Dánia és a többi tagállam közötti párhuzamos megállapodás által alkalmazandó jogi aktus egységes értelmezésének biztosítása érdekében;-  egy eljárást, amely Dánia számára lehetővé teszi, hogy az alapokmány Tanács általi jövőbeni módosításait, valamint az EK-Szerződés 202. cikke alapján elfogadásra kerülő végrehajtási intézkedéseket elfogadja;-  egy olyan záradékot, amely értelmében a megállapodást megszűntnek kell tekinteni, ha Dánia a jövőbeni módosításokat vagy végrehajtási intézkedéseket nem fogadja el;-  olyan szabályokat, amelyek megállapítják Dánia kötelezettségeit harmadik országokkal folytatott olyan tárgyalások esetén, amelyek a párhuzamos megállapodás hatálya alá eső kérdéseket érintő megállapodásokra vonatkoznak;-  a párhuzamos megállapodásnak a másik Szerződő Fél értesítésével történő felmondása lehetőségét.3. KövetkeztetésekA tárgyalások eredményes lezárása után a Bizottság a következő két határozat elfogadását ajánlja a Tanácsnak:először az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 44/2001 rendelet rendelkezéseinek Dániára történő kiterjesztéséről szóló megállapodás aláírásáról szóló határozatot;másodszor az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 44/2001 rendelet rendelkezéseinek Dániára történő kiterjesztéséről szóló megállapodásnak az Európai Közösség általi megkötéséről szóló határozatot.Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösség és a Dán Királyság közötti, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 44/2001/EK tanácsi rendelet rendelkezéseinek Dániára történő kiterjesztéséről szóló megállapodás aláírásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 61. cikke c) pontjára a 300. cikk (2) bekezdésének első albekezdésével összefüggésben,tekintettel a Bizottság javaslatára[1]:mivel:(1) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően a 44/2001/EK rendelet[2] rendelkezései nem kötelezőek, illetve nem alkalmazhatóak Dániára.(2) 2003. május 8-i határozatával a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy kezdjen tárgyalásokat az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti megállapodás megkötéséről a fent említett rendelet rendelkezéseinek Dániára történő kiterjesztése érdekében.(3) A Bizottság a Közösség nevében a Dán Királysággal együtt kidolgozott egy ilyen megállapodást.(4) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikke értelmében az Egyesült Királyság és Írország részt vesz e határozat elfogadásában és alkalmazásában.(5) A Dánia helyzetéről szóló fent említett jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában és alkalmazásában.(6) A 2005. január 17-én Brüsszelben parafált megállapodást alá kell írni.A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:Egyetlen cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap – figyelemmel a megállapodás megkötésére –, hogy kijelölje az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 44/2001/EK rendelet rendelkezéseinek Dániára történő kiterjesztéséről szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnök2005/0055 (CNS)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösség és a Dán Királyság közötti, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 44/2001/EK tanácsi rendelet rendelkezéseinek Dániára történő kiterjesztéséről szóló megállapodás megkötésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 61. cikke c) pontjára, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdésének első albekezdésével és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára[3],tekintettel az Európai Parlament véleményére[4],mivel:(1) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően a 44/2001/EK rendelet[5] rendelkezései nem kötelezőek, illetve nem alkalmazhatóak Dániára.(2) A Bizottság megállapodást dolgozott ki az Európai Közösség és a Dán Királyság között a fent említett rendelet rendelkezéseinek Dániára történő kiterjesztése érdekében.(3) A(z) [……] .../../EK tanácsi határozattal összhangban a megállapodást az Európai Közösség nevében 2005. ……..-án/-én írták alá, figyelemmel annak későbbi időpontban való esetleges megkötésére is.(4) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikke értelmében az Egyesült Királyság és Írország részt vesz e határozat elfogadásában és alkalmazásában.(5) A Dánia helyzetéről szóló fent említett jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában és alkalmazásában.(6) Ezt a megállapodást jóvá kell hagyni.A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Közösség és a Dán Királyság közötti, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 44/2001/EK tanácsi rendelet rendelkezéseinek Dániára történő kiterjesztéséről szóló megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodás 12. cikkének (2) bekezdése szerinti értesítés megtételére jogosult személyt.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETA BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYEMEGÁLLAPODÁSaz Európai Közösség ésa Dán Királyság közötta polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valaminta határozatok elismeréséről és végrehajtásárólAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG,a továbbiakban: a Közösség, egyrészről, ésA DÁN KIRÁLYSÁG,a továbbiakban: Dánia, másrészről,1. AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a polgári és kereskedelmi ügyekben egységesítsék a joghatósági összeütközésre vonatkozó szabályokat és egyszerűsítsék az alaki követelményeket a Közösségben hozott határozatok gyors és egyszerű elismerése és végrehajtása céljából,2. MIVEL a tagállamok az Európai Közösséget létrehozó szerződés 293. cikkének negyedik francia bekezdése alapján eljárva 1968. szeptember 27-én megkötötték a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról és a határozatok végrehajtásáról szóló Brüsszeli Egyezményt, amelyet az új tagállamok csatlakozási egyezményei módosítottak (a továbbiakban: a Brüsszeli Egyezmény)[6].A tagállamok és az EFTA államok 1988. szeptember 16-án megkötötték a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról és a bírósági határozatok végrehajtásáról szóló Luganói Egyezményt[7], amely az 1968-as Brüsszeli Egyezménnyel párhuzamos egyezmény.3. MIVEL a Brüsszeli Egyezmény fő tartalmát a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet[8] (a továbbiakban: az I. Brüsszeli Rendelet) átvette,4. HIVATKOZÁSSAL az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez és az Európai Unióról szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvre (a továbbiakban: a Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv), amely szerint az I. Brüsszeli Rendelet nem kötelező, illetve nem alkalmazható Dániában,5. HANGSÚLYOZVA, hogy megoldást kell találni a joghatóságra, valamint a határozatok elismerésére és végrehajtására vonatkozó Közösségen belüli szabályok közötti különbségekből adódó nem megfelelő jogi helyzetre,6. AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az I. Brüsszeli Rendeletben foglalt rendelkezések, a rendelet jövőbeni módosításai, valamint végrehajtási intézkedései a nemzetközi jog értelmében nyerjenek alkalmazást a Közösség és Dánia közötti kapcsolatokban, mely utóbbi az Európai Közösséget létrehozó szerződés IV. címe tekintetében sajátos helyzetben lévő tagállam,7. HANGSÚLYOZVA, hogy biztosítani kell a Brüsszeli Egyezmény és e megállapodás közötti folytonosságot és az I. Brüsszeli Rendeletben foglalt átmeneti rendelkezéseket e megállapodásra is alkalmazni kell. Ugyanez a folytonossági követelmény vonatkozik a Brüsszeli Egyezménynek az Európai Közösségek Bírósága általi értelmezésére is, illetve az 1971-es Jegyzőkönyvre[9], melyet tovább kell alkalmazni az e megállapodás hatályba lépésekor folyamatban lévő ügyekben is,8. HANGSÚLYOZVA, hogy a Brüsszeli Egyezményt továbbra is alkalmazni kell az Egyezmény területi hatálya alá tartozó és e megállapodás hatálya alá nem tartozó tagállamok területén,9. HANGSÚLYOZVA a Közösség és Dánia közötti szoros együttműködés fontosságát olyan nemzetközi megállapodások kidolgozása és megkötése tekintetében, amelyek az I. Brüsszeli Rendelet hatályát érinthetik vagy módosíthatják,10. HANGSÚLYOZVA, hogy Dániának törekednie kell a Közösség által kötött olyan nemzetközi megállapodásokhoz való csatlakozásra, amelyek esetén Dánia részvétele jelentőséggel bír az I. Brüsszeli Rendelet és e megállapodás koherens alkalmazása érdekében,11. KINYILVÁNÍTVA, hogy az Európai Közösségek Bíróságának hatáskörrel kell rendelkeznie e megállapodás egységes alkalmazása és értelmezése érdekében, ideértve az I. Brüsszeli Rendeletben foglalt rendelkezéseket és e megállapodás részét képező bármely közösségi végrehajtási intézkedést is,12. HIVATKOZÁSSAL arra, hogy az Európai Közösségek Bírósága az Európai Közösséget létrehozó szerződés 68. cikkének (1) bekezdése szerint hatáskörrel rendelkezik arra, hogy a közösségi intézményeknek a Szerződés IV. címén alapuló jogi aktusai érvényességével vagy értelmezésével – ideértve e megállapodás érvényességét és értelmezését is – kapcsolatos, előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekben döntést hozzon, továbbá arra a körülményre, hogy ez a rendelkezés nem kötelező, illetve nem alkalmazható Dániában a Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv értelmében,13. FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Közösségek Bíróságának ugyanilyen feltételekkel kell hatáskörrel bírnia arra, hogy döntést hozzon e megállapodás érvényességére és értelmezésére vonatkozóan valamely dán bíróság által előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekben, továbbá hogy a dán bíróságoknak ennélfogva ugyanolyan feltételekkel kell előzetes döntéshozatalt kérnie az I. Brüsszeli Rendelet és végrehajtási intézkedései értelmezése tekintetében, mint a többi tagállam bíróságainak.14. HIVATKOZÁSSAL az Európai Közösséget létrehozó szerződés 68. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezésre, amely szerint az Európai Unió Tanácsa, az Európai Bizottság vagy valamely tagállam kérheti az Európai Közösségek Bíróságát, hogy döntsön a valamely közösségi intézmény által a Szerződés IV. címe alapján hozott jogi aktussal kapcsolatos értelmezési kérdésről, ideértve e megállapodás értelmezését is, továbbá arra a körülményre, a Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv értelmében ez a rendelkezés nem kötelező, illetve nem alkalmazható Dániában,15. FIGYELEMBE VÉVE, hogy Dániának lehetőséget kell biztosítani arra, hogy az Európai Közösségek Bíróságától ugyanolyan feltételekkel kérhessen előzetes döntéshozatalt e megállapodás értelmezésével kapcsolatos kérdésekről, mint a többi tagállam az I. Brüsszeli Rendelet és végrehajtási intézkedései tekintetében,16. HANGSÚLYOZVA, hogy a dán jog értelmében a dán bíróságoknak – e megállapodás értelmezésekor, ideértve az I. Brüsszeli Rendeletben foglalt rendelkezések és e megállapodás részét képező közösségi végrehajtási intézkedések értelmezését is – figyelembe kell venniük az Európai Közösségek Bíróságának, valamint az Európai Közösségek tagállamai bíróságainak esetjogában a Brüsszeli Egyezmény rendelkezései, az I. Brüsszeli Rendelet és a közösségi végrehajtási intézkedések tekintetében kialakult szabályokat,17. FIGYELEMBE VÉVE, hogy biztosítani kell annak lehetőségét, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek az Európai Közösségek Bírósága előtti eljárásokra vonatkozó rendelkezései alapján a Bíróságtól döntést lehessen kérni e megállapodásból eredő kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos kérdésekben,18. MIVEL az Európai Közösséget létrehozó szerződés 300. cikkének (7) bekezdése értelmében e megállapodás kötelező a tagállamokra; kívánatos tehát, hogy Dánia a Bizottsághoz mint a Szerződés őréhez fordulhasson, amennyiben valamely tagállam megsérti e megállapodást,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:1. CIKKCél1. E megállapodás célja a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: az I. Brüsszeli Rendelet) rendelkezéseinek és végrehajtási intézkedéseinek a Közösség és Dánia közötti kapcsolatokban való alkalmazása a 2. cikk (1) bekezdésének megfelelően.2. A Szerződő Felek célkitűzése az I. Brüsszeli Rendelet rendelkezéseinek és végrehajtási intézkedéseinek valamennyi tagállamban történő egységes alkalmazása és értelmezése.3. E megállapodás 3. cikkének (1) bekezdésében, 4. cikkének (1) bekezdésében és 5. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezések a Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvből következnek.2. CIKKPolgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóság, valamint a határozatok elismerése és végrehajtása1. Az I. Brüsszeli Rendeletben – mely rendeletet e megállapodáshoz csatolták és annak részét képezi – foglalt rendelkezések a rendelet 74. cikke (2) bekezdése alapján elfogadott és – az e megállapodás hatálybalépését követően elfogadott végrehajtási intézkedések tekintetében – e megállapodás 4. cikkének megfelelően Dánia által végrehajtott végrehajtási intézkedéseivel együtt, továbbá a rendelet 74. cikkének (1) bekezdése alapján elfogadott intézkedések a nemzetközi jog szabályai szerint nyernek alkalmazást a Közösség és Dánia közötti kapcsolatokban.2. E megállapodás célkitűzéseit figyelembe véve azonban a rendeletben foglalt rendelkezések a következő módosításokkal kerülnek alkalmazásra:1.  Az 1. cikk (3) bekezdése nem alkalmazható.2.  Az 50. cikk a következő bekezdéssel (mint (2) bekezdés) egészül ki:„(2) Ha a kérelmező valamely dán közigazgatási hatóság által hozott, tartással kapcsolatos határozat végrehajtását kéri, a címzett tagállamban kérheti az (1) bekezdés szerinti kedvezményeket, feltéve, hogy a dán igazságügyi minisztériumtól kapott igazolással bizonyítja, hogy teljesíti a teljes vagy részleges költségkedvezmény, illetve költség- és illetékmentesség nyújtására vonatkozó anyagi követelményeket.”3.  A 62. cikk a következő bekezdéssel (mint (2) bekezdés) egészül ki:„(2) Tartással kapcsolatos ügyekben a „bíróság” kifejezés a dán közigazgatási hatóságokra is vonatkozik.”4.  A 64. cikk a Dániában, valamint a Görögországban vagy Portugáliában lajstromozott tengerjáró hajókra alkalmazandó.5.  A rendelet 70. cikkének (2) bekezdésében, valamint a 72. és 76. cikkében említett, a rendelet hatálybalépésére vonatkozó időpont helyett e megállapodás hatálybalépésének időpontja alkalmazandó.6.  A rendelet 66. cikke helyett e megállapodás átmeneti rendelkezéseit kell alkalmazni.7.  Az I. melléklet a következővel egészül ki: „Dániában: a bíróságok igazgatásáról szóló törvény ( lov om rettens pleje ) 246. cikkének (2) és (3) bekezdése.”8.  A II. melléklet a következővel egészül ki: „Dániában: a „ byret ” ”.9.  A III. melléklet a következővel egészül ki: „Dániában: a „ landsret ” ”.10.  A IV. melléklet a következővel egészül ki: „Dániában a „ Procesbevillingsnævnet ” engedélyével a „ Højesteret” -hez benyújtott jogorvoslat”.3. CIKKAz I. Brüsszeli Rendelet módosításai1. Dánia nem vesz részt az I. Brüsszeli Rendelet módosításainak elfogadásában, és az ilyen módosítások nem kötelezőek, illetve nem alkalmazhatóak Dániában.2. Amennyiben sor kerül a rendelet módosítására, Dánia értesíti a Bizottságot arról a döntéséről, hogy a módosítások tartalmát végrehajtja-e vagy sem. Az értesítést a módosítások elfogadásának napján vagy ettől számított 30 napon belül kell megtenni.3. Amennyiben Dánia úgy határoz, hogy a módosítások tartalmát végrehajtja, az értesítésben meg kell jelölni, hogy a végrehajtás közigazgatási úton is végbemehet, vagy parlamenti jóváhagyásra van szükség.4. Amennyiben az értesítés szerint a végrehajtás közigazgatási úton is végbemehet, az értesítés tartalmazza azt is, hogy valamennyi szükséges közigazgatási intézkedés a rendelet módosításai hatálybalépésének napján lép hatályba, vagy hogy azok az értesítés napján léptek hatályba, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont.5. Amennyiben az értesítés szerint a végrehajtáshoz Dániában parlamenti jóváhagyásra van szükség, a következő szabályok alkalmazandók:11.  a jogalkotási intézkedések Dániában a rendelet módosításainak hatálybalépése napján vagy az értesítést követő 6 hónapon belül lépnek hatályba, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont;12.  Dánia értesíti a Bizottságot arról, hogy a végrehajtás érdekében hozott jogalkotási intézkedések mely napon lépnek hatályba.6. A Dánia általi értesítés, mely szerint a módosítások tartalmát Dániában végrehajtották (lásd (4) és (5) bekezdés), a nemzetközi jog szerint kölcsönös kötelezettségeket hoz létre Dánia és a Közösség között. A rendelet módosításai így e megállapodás módosításait is jelentik, és a módosításokat e megállapodáshoz csatoltaknak kell tekinteni.7. Abban az esetben, ha:13.  Dánia arról értesíti a Bizottságot, hogy nem hajtja végre a módosítások tartalmát; vagy14.  Dánia nem küld értesítést a (2) bekezdésben megállapított 30 napos határidőn belül; vagy15.  a jogalkotási intézkedések nem lépnek hatályba Dániában az (5) bekezdésben megállapított határidőkön belül;úgy e megállapodást megszűntnek kell tekinteni, kivéve, ha a felek 90 napon belül másként döntenek, vagy a c) pont esetén a jogalkotási intézkedések e határidőn belül hatályba lépnek Dániában. E megállapodás a 90 napos határidő lejárta után 3 hónappal szűnik meg.8. A megállapodásnak a (7) bekezdés szerinti megszűnése nem érinti a megszűnés időpontja előtt indított eljárásokat, és alaki követelményeknek megfelelően elkészített vagy közokiratként nyilvántartásba vett okiratokat.4. CIKKVégrehajtási intézkedések1. Dánia nem vesz részt az I. Brüsszeli Rendelet 75. cikkében említett bizottság véleményeinek elfogadásában. A 74. cikk (2) bekezdése alapján elfogadott végrehajtási intézkedések nem kötelezőek, illetve nem alkalmazhatóak Dániában.2. Amennyiben a rendelet 74. cikkének (2) bekezdése alapján végrehajtási intézkedések elfogadására kerül sor, a végrehajtási intézkedéseket közölni kell Dániával. Dánia értesíti a Bizottságot arról a döntéséről, hogy a végrehajtási intézkedések tartalmát végrehajtja-e vagy sem. Az értesítést a végrehajtási intézkedések átvételekor vagy ettől számított 30 napon belül kell megtenni.3. Az értesítésnek tartalmaznia kell, hogy valamennyi szükséges közigazgatási intézkedés hatályba lép Dániában a végrehajtási intézkedések hatálybalépésének napján, vagy hogy azok az értesítés napján léptek hatályba, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont.4. A Dánia általi értesítés, mely szerint a végrehajtási intézkedések tartalmát Dániában végrehajtották, a nemzetközi jog szerint kölcsönös kötelezettségeket hoz létre Dánia és a Közösség között. A végrehajtási intézkedések így e megállapodás részét fogják képezni.5. Abban az esetben, ha:16.  Dánia arról értesíti a Bizottságot, hogy nem hajtja végre a végrehajtási intézkedéseket; vagy17.  Dánia nem küld értesítést a (2) bekezdésben megállapított 30 napos határidőn belül;úgy e megállapodást megszűntnek kell tekinteni, kivéve, ha a felek 90 napon belül másként döntenek. E megállapodás a 90 napos határidő lejárta után 3 hónappal szűnik meg.6. A megállapodásnak az (5) bekezdés szerinti megszűnése nem érinti a megszűnés időpontja előtt indított eljárásokat, és alaki követelményeknek megfelelően elkészített vagy közokiratként nyilvántartásba vett okiratokat.7. Amennyiben rendkívüli esetekben a végrehajtáshoz Dániában parlamenti jóváhagyás szükséges, a (2) bekezdés szerint Dánia által küldött értesítésnek erre utalnia kell, és a 3. cikk (5)–(8) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazandók.8. Dánia értesíti a Bizottságot az e megállapodás 2. cikke (2) bekezdésének f)–i) pontjaiban foglaltakat módosító szövegekről. A Bizottság a 2. cikk (2) bekezdésének f)–i) pontjait ennek megfelelően kiigazítja.5. CIKKA megállapodást érintő nemzetközi megállapodások1. Az I. Brüsszeli Rendelet alapján a Közösség által kötött nemzetközi megállapodások nem kötelezőek, illetve nem alkalmazhatóak Dániában.2. Dánia tartózkodik olyan nemzetközi megállapodások kötésétől, amelyek érinthetik vagy módosíthatják az e megállapodáshoz csatolt I. Brüsszeli Rendelet hatályát, kivéve, ha a Közösség ehhez hozzájárul, továbbá e megállapodás és a kérdéses nemzetközi megállapodás egymáshoz való viszonyát megfelelően szabályozzák.3. Amennyiben Dánia olyan nemzetközi megállapodásokról folytat tárgyalásokat, amelyek az e megállapodáshoz csatolt I. Brüsszeli Rendelet hatályát érinthetik vagy módosíthatják, úgy egyezteti álláspontját a Közösséggel, és tartózkodik minden olyan cselekménytől, amely veszélyeztetheti a Közösség álláspontjának célkitűzéseit az ilyen tárgyalások folytatására vonatkozó hatáskörén belül.6. CIKKAz Európai Közösségek Bíróságának a megállapodás értelmezésére vonatkozó hatásköre1. Amennyiben egy dán bíróság előtt folyamatban lévő ügyben e megállapodás érvényességére vagy értelmezésére vonatkozó kérdés merül fel, e bíróságnak az Európai Közösségek Bíróságához kell fordulnia döntésért, amennyiben ugyanilyen körülmények esetén az Európai Unió valamely más tagállama bíróságának is így kellene eljárnia az I. Brüsszeli Rendelet és a 2. cikk (1) bekezdésében említett végrehajtási intézkedések tekintetében.2. A dán jog értelmében a dán bíróságoknak e megállapodás értelmezésekor figyelembe kell venniük a Bíróság esetjogában a Brüsszeli Egyezmény és az I. Brüsszeli Rendelet rendelkezéseivel, valamint a közösségi végrehajtási intézkedésekkel kapcsolatban kialakult szabályokat.3. Dánia a Tanácshoz, a Bizottsághoz és más tagállamokhoz hasonlóan kérheti a Bíróságot, hogy hozzon döntést e megállapodás értelmezésével kapcsolatos kérdésről. A Bíróságnak az ilyen kérés alapján hozott döntése nem alkalmazható a tagállamok bíróságainak jogerős határozataira.4. Dánia benyújthatja észrevételeit a Bírósághoz olyan esetekben, amikor egy tagállam bírósága a 2. cikk (1) bekezdésében említett rendelkezések értelmezésével kapcsolatos kérdést terjeszt előzetes döntéshozatalra.5. Az Európai Közösségek Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyvet és a Bíróság eljárási szabályzatát alkalmazni kell.6. Amennyiben az Európai Közösséget létrehozó szerződés rendelkezései a Bíróság által hozott döntéseket érintően módosulnak, és ez kihat az I. Brüsszeli Rendelettel kapcsolatosan hozott döntésekre is, Dánia értesítheti a Bizottságot arról a döntéséről, hogy a módosításokat e megállapodás tekintetében nem alkalmazza. Az értesítést a módosítások hatálybalépése napján vagy ettől számított 60 napon belül kell megtenni.Ebben az esetben e megállapodást megszűntnek kell tekinteni. E megállapodás az értesítés után 3 hónappal szűnik meg.7. A megállapodásnak az (6) bekezdés szerinti megszűnése nem érinti a megszűnés időpontja előtt indított eljárásokat, és alaki követelményeknek megfelelően elkészített vagy közokiratként nyilvántartásba vett okiratokat.7 . CIKKAz Európai Közösségek Bíróságának a megállapodás teljesítésének megítélésével kapcsolatos hatásköre1. A Bizottság a Bírósághoz fordulhat, amennyiben megítélése szerint Dánia nem teljesítette az e megállapodásból eredő valamely kötelezettségét.2. Dánia panasszal fordulhat a Bizottsághoz, amennyiben megítélése szerint valamely tagállam nem teljesítette az e megállapodásból eredő valamely kötelezettségét.3. Az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek a Bíróság előtti eljárásokra vonatkozó megfelelő rendelkezéseit, valamint az Európai Közösségek Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyvet és a Bíróság eljárási szabályzatát alkalmazni kell.8. CIKKTerületi hatály1. E megállapodást az Európai Közösséget létrehozó szerződés 299. cikkében említett területeken kell alkalmazni.2. Amennyiben a Közösség úgy határoz, hogy az I. Brüsszeli Rendelet hatályát kiterjeszti a jelenleg a Brüsszeli Egyezmény által szabályozott területekre, a Közösségnek és Dániának együtt kell működnie annak biztosításában, hogy a hatály Dániára is kiterjedjen.9. CIKKÁtmeneti rendelkezések1. E megállapodás kizárólag a hatálybalépését követően indított eljárásokra, és alaki követelményeknek megfelelően elkészített vagy közokiratként nyilvántartásba vett okiratokra alkalmazható.2. Ha azonban a származási tagállamban folyó eljárást e megállapodás hatálybalépését megelőzően indították, a hatálybalépést követően hozott határozatot e megállapodásnak megfelelően kell elismerni és végrehajtani,18.  amennyiben a származási tagállamban folyó eljárást a Brüsszeli vagy a Luganói Egyezménynek mind a származási tagállamban, mind a címzett tagállamban történő hatálybalépését követően indították;19.  minden más esetben, ha a joghatóság e megállapodás, vagy a származási tagállam és a címzett tagállam között megkötött, az eljárás megindításának időpontjában hatályos egyezmény szabályaival összhangban lévő szabályokon alapult.10. CIKKAz I. Brüsszeli Rendelethez való viszony1. E megállapodás nem sérti az I. Brüsszeli Rendeletnek a Közösség Dánián kívüli más tagállamai általi alkalmazását.2. E megállapodást kell azonban alkalmazni:20.  joghatóság tekintetében akkor, ha az alperes Dániában rendelkezik lakóhellyel, vagy ha a rendelet 22. vagy 23. cikke értelmében – mely rendelkezések e megállapodás 2. cikke értelmében alkalmazandók a Közösség és Dánia közötti kapcsolatokban – Dánia bíróságai rendelkeznek joghatósággal;21.  az I. Brüsszeli Rendelet 27. és 28. cikke szerinti perfüggőség és összefüggő eljárások esetén – mely rendelkezések e megállapodás 2. cikke értelmében alkalmazandók a Közösség és Dánia közötti kapcsolatokban – akkor, ha az eljárást mind Dániában, mind valamely másik tagállamban megindították;22.  elismerés és végrehajtás tekintetében akkor, ha Dánia a származási tagállam vagy a címzett tagállam.11. CIKKA megállapodás megszűnése1. E megállapodás megszűnik, amennyiben Dánia tájékoztatja a többi tagállamot, hogy a továbbiakban nem kíván élni a Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv I. részében foglaltakkal (lásd a jegyzőkönyv 7. cikke).2. E megállapodást bármelyik Szerződő Fél felmondhatja a másik Szerződő Fél értesítésével. A megállapodás ezen értesítés napját követő hat hónappal szűnik meg.3. A megállapodásnak az (1) vagy (2) bekezdés szerinti megszűnése nem érinti a megszűnés időpontja előtt indított eljárásokat, és alaki követelményeknek megfelelően elkészített vagy közokiratként nyilvántartásba vett okiratokat.12. CIKKHatálybalépés1. A megállapodást a Szerződő Felek belső eljárásaiknak megfelelően fogadják el.2. E megállapodás azon napot követő hatodik hónap első napján lép hatályba, amely napon a Szerződő Felek értesítik egymást, hogy a hatálybalépéshez szükséges eljárásokat lefolytatták.13. CIKKA szövegek hitelességeE megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák, valamint szlovén nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.MellékletA polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 44/2001/EK tanácsi rendelet I. mellékletének (a 3. cikk (2) bekezdésében és a 4. cikk (2) bekezdésében említett joghatósági szabályok), és II. mellékletének (illetékes bíróságok és hatáskörrel rendelkező hatóságok jegyzéke) módosításáról szóló, 2002. augusztus 21-i 1496/2002/EK bizottsági rendelettel, továbbá a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 44/2001/EK tanácsi rendelet I., II., III. és IV. mellékletének módosításáról szóló, 2004. november 9-i 1937/2004/EK bizottsági rendelettel módosított, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet.

[1] HL C […]., […].,[…]. o.

[2] HL L 12, 2001.1.16., 1. o.

[3] HL C […]., […].,[…]. o.

[4] HL C […]., […].,[…]. o.

[5] HL L 12., 2001.1.16., 1. o.

[6] HL L 299., 1972.12.31. 32. o. HL L 304., 1978.10.30. 1. o. HL L 388., 1982.12.31. 1. o. HL L 285., 1989.10.3. 1. o. HL C 15., 1997.1.15., 1. o. Az egységes szerkezetbe foglalt szöveget lásd HL C 27., 1998.1.26., 1. o.

[7] HL L 319., 1988.11.25. 9. o.

[8] HL L 12., 2001.1.16. 1. o.

[9] HL L 204., 1975.8.2., 28. o., HL L 304., 1978.10.30., 1. o., HL L 388., 1982.12.31., 1. o., HL L 285., 1989.10.3., 1.o., HL L 15., 1997.1.15., 1. o. Az egységes szerkezetbe foglalt szöveget lásd HL C 27., 1998.1.26., 28. o.