Fontos jogi nyilatkozat

|

52008PC0308

Javaslat: az Európai parlament és a Tanács rendelete az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló 2006/1638/EK rendelet módosításáról  /* COM/2008/0308 végleges/2 - COD 2008/0095 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2008.5.21COM(2008) 308 végleges2008/0095 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló 2006/1638/EK rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSE rendelettervezet az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló, 2006. október 24-i 2006/1638/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 23. cikkét módosítja. A módosítás két okból szükséges.Először is tisztázni kell a közvetítő pénzintézetek által kölcsönök finanszírozása, tőkebefektetés, garanciaalapok vagy befektetési alapok formájában kezelt közösségi forrásokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket. A jelenleg hatályos szöveg nem egyértelmű azzal kapcsolatban, hogy lehetőség van-e az ilyen források folyamatos újrabefektetésére (pl. rulírozó alapként). Az újrabefektetés bevett gyakorlat a kockázati tőkével és a hitelfinanszírozással összefüggő műveleteknél. A régi kölcsönökből és befektetésekből visszafolyó bevételek így újra befektethetők. Ekként további előnyöket biztosítanak a megcélzott kedvezményezetteknek, és növelik a támogatás hatását. E kérdés tisztázása már csak azért is fontos és sürgős, mivel hasonló intézkedésekre a nemsokára működésbe lépő szomszédsági beruházási eszköz keretében is sor kerülhet.Másodszor a javasolt módosítás lehetővé teszi az EBB számára, hogy az euro-mediterrán beruházási hitel és partnerség (FEMIP) keretében újra befektesse a MEDA, illetve az Algeriával, Ciprussal, Egyiptommal, Görögországgal, Jordániával, Libanonnal, Máltával, Marokkóval, Szíriával, Tunéziával és Törökországgal kötött korábbi pénzügyi jegyzőkönyvek alapján finanszírozott korábbi műveletek pénzügyi hozadékát. E jövedelmek tőketörlesztésből és befektetések hozamából származnak (kamatok, osztalék, részesedések értékesítéséből származó nyereség/veszteség, illetve banki bírságok és büntetések). Az újrabefektetéseket ez a rendelet szabályozza.2006-ban végrehajtották a FEMIP felülvizsgálatát. E felülvizsgálat kiterjedt az EBB kölcsönökre, továbbá az EBB által kezelt azon uniós költségvetési forrásokra, amelyeket kockázati tőkéhez, technikai segítségnyújtáshoz, kamattámogatáshoz és speciális kölcsönökhöz használnak fel. A Bizottság a szabad források leghatékonyabb felhasználása érdekében a FEMIP-közleményben[1] azt javasolta, hogy ezen jövedelmeket újabb kockázatitőke-műveletekhez használják fel. Ezt a javaslatot az Ecofin Tanács (2006 novemberében) jóváhagyta és hangúlyozta, hogy szükség van a FEMIP továbbfejlesztésére és megerősítésére. Mivel a korábbi rendeletek nem rendelkeznek kifejezetten a források újrabefektetésének lehetőségéről, e „visszafolyó jövedelmek” jelenleg visszakerülnek a közösségi költségvetésbe röviddel azután, hogy azokat a kedvezményezettek visszatérítették az EBB-nek. A javasolt módosítás révén az EBB lehetőséget kap az ilyen források FEMIP keretében történő újrabefektetésére addig, ameddig a Bizottság határozatot nem hoz a művelet befejezéséről.A „visszafolyó jövedelmek” visszafizetésének befagyasztása érdekében, és hogy a javasolt módosítás vitájának ideje alatt megakadályozza a FEMIP keretében a jövőbeni műveletekhez rendelkezésre álló források elszivárgását,, a Bizottság e javaslat elfogadását követően azonnal felkéri az EBB-t a közösségi költségvetésbe irányuló visszafizetések felfüggesztésére, valamint arra, hogy a forrásokat a javasolt módosítás költségvetési hatóság általi elfogadásáig kamatozó számlán helyezze el. A módosítás elfogadását követően az EBB engedélyt kap a források újrabefektetésére. A módosítások elutasítása esetén az EBB-forrásokat (és az utánuk járó kamatokat) azonnal visszautalnák a közösségi költségvetésbe2008/0095 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló 2006/1638/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 179. és 181a. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak[2] megfelelően,mivel:1.  Az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló, 2006. október 24-i 2006/1638/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet létrehozza a szomszédos országoknak és Oroszországnak nyújtott közösségi támogatások keretét.2.  Az infrastrukturális beruházások támogatása és a magánszektor fejlesztése érdekében fontos, hogy a közösségi támogatás hatékony formában felhasználható legyen olyan inztézkedésekhez, mint az Európai Beruházási Bank vagy más pénzügyi közvetítők által kezelt kölcsönfinanszírozás, tőkebefektetések, garanciaalapok vagy befektetési alapok.3.  Ezen intézkedések eredményessége növelhető lenne, ha a pénzügyi közvetítők egedélyt kapnának arra, hogy az ilyen intézkedésekből származó visszafolyó bevételeket új műveletek során újra befetethessék.4.  Az euro-mediterrán beruházási hitel és partnerség (FEMIP) sikeresen gyűjti össze és irányítja a forrásokat a mediterrán régióba a magánvállalatoknak nyújtott kölcsönök, illetve az üzleti környezet javítására irányuló infrastrukturális beruházások révén.5.  A FEMIP további megerősítése érdekében az EBB-nek engedélyt kell kapnia azon tőkejövedelmek földközi-tengeri, tagsággal nem rendelkező országokban történő újbóli befektetésére, amelyek a mellékletben felsorolt rendeletek és határozatok alapján végrehajtott műveletekből származnak.6.  E rendelet alkalmazásában a kapott hitelkamatokat, a befektetések utáni osztalékot, a részesedések értékesítéséből származó nyereséget/veszteséget, valamint a banki bírságokat és büntetéseket úgy kell tekinteni, mint az Európai Beruházási Bank által realizált bevételeket.7.  A 2006/1638/EK rendeletet ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 2006/1638/EK rendelet a következőképpen módosul:(1) A 23. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:2. A Bizottságnak eseti alapon kell elfogadnia az (1) bekezdés végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket, különösen a kockázatmegosztás, a végrehajtással megbízott közvetítő fél díjazása, az alapból származó nyereség felhasználása, újbóli befektetése és visszaigénylése, valamint a művelet befejezése tekintetében.(2) A 23. cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:3. A Bizottság hozhat olyan határozatot, hogy az Európai Beruházási Banknál a mellékletben felsorolt rendeletek és határozatok alapján keletkező tőkejövedelmeket és bevételeket az Európai Beruházási Bank újból fektesse be az e rendelet hatálya alá tartozó mediterrán országokban.2. cikkHatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök[…][…]MellékletAz (5) preambulumbekezdésben és az 1. cikk (2) bekezdésében hivatkozott rendeletek és határozatokElső pénzügyi jegyzőkönyvekA Tanács 1978. szeptember 26-i 2210/78/EGK rendelete az Európai Gazdasági Közösség és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti együttműködési megállapodás megkötéséről (HL L 263., 1978.9.27., 1. o.).A Tanács 1978. szeptember 26-i 2211/78/EGK rendelete az Európai Gazdasági Közösség és a Marokkói Királyság közötti együttműködési megállapodás megkötéséről (HL L 264., 1978.9.27., 1. o.).A Tanács 1978. szeptember 26-i 2212/78/EGK rendelete az Európai Gazdasági Közösség és a Tunéziai Köztársaság közötti együttműködési megállapodás megkötéséről (HL L 265., 1978.9.27., 1. o.).A Tanács 1978. szeptember 26-i 2213/78/EGK rendelete az Európai Gazdasági Közösség és az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti együttműködési megállapodás megkötéséről (HL L 266., 1978.9.27., 1. o.).A Tanács 1978. szeptember 26-i 2214/78/EGK rendelete az Európai Gazdasági Közösség és a Libanoni Köztársaság közötti együttműködési megállapodás megkötéséről (HL L 267., 1978.9.27., 1. o.).A Tanács 1978. szeptember 26-i 2215/78/EGK rendelete az Európai Gazdasági Közösség és a Jordán Hasimita Királyság közötti együttműködési megállapodás megkötéséről (HL L 268., 1978.9.27., 1. o.).A Tanács 1978. szeptember 26-i 2216/78/EGK rendelete az Európai Gazdasági Közösség és a Szíriai Arab Köztársaság között létrejött együttműködési megállapodás megkötéséről (HL L 269., 1978.9.27., 1. o.).Második pénzügyi jegyzőkönyvekA Tanács 1982. november 22-i 3177/82/EGK rendelete az Európai Gazdasági Közösség és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 337., 1982.11.29., 1. o.).A Tanács 1982. november 22-i 3178/82/EGK rendelete az Európai Gazdasági Közösség és az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 337., 1982.11.29., 8. o.).A Tanács 1982. november 22-i 3179/82/EGK rendelete az Európai Gazdasági Közösség és a Jordán Hasimita Királyság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 337., 1982.11.29., 15. o.).A Tanács 1982. november 22-i 3180/82/EGK rendelete az Európai Gazdasági Közösség és a Libanoni Köztársaság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 337., 1982.11.29., 22. o.).A Tanács 1982. november 22-i 3181/82/EGK rendelete az Európai Gazdasági Közösség és a Marokkói Királyság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 337., 1982.11.29., 29. o.).A Tanács 1982. november 22-i 3182/82/EGK rendelete az Európai Gazdasági Közösség és a Szíriai Arab Köztársaság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 337., 1982.11.29., 36. o.).A Tanács 1982. november 22-i 3183/82/EGK rendelete az Európai Gazdasági Közösség és a Tunéziai Köztársaság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 337., 1982.11.29., 43. o.).Harmadik pénzügyi jegyzőkönyvekA Tanács 1987. december 21-i 88/30/EGK határozata az Európai Gazdasági Közösség és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 22., 1988.1.27., 1. o.).A Tanács 1987. december 21-i 88/31/EGK határozata az Európai Gazdasági Közösség és az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 22., 1988.1.27., 9. o.).A Tanács 1987. december 21-i 88/32/EGK határozata az Európai Gazdasági Közösség és a Jordán Hasimita Királyság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 22., 1988.1.27., 17. o.).A Tanács 1987. december 21-i 88/33/EGK határozata az Európai Gazdasági Közösség és a Libanoni Köztársaság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 22., 1988.1.27., 25. o.).A Tanács 1987. december 21-i 88/34/EGK határozata az Európai Gazdasági Közösség és a Tunéziai Köztársaság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 22., 1988.1.27., 33. o.).A Tanács 1988. június 30-i 88/453/EGK határozata az Európai Gazdasági Közösség és a Marokkói Királyság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 224., 1988.8.13., 32. o.).A Tanács 1992. november 16-i 92/549/EGK határozata az Európai Gazdasági Közösség és a Szíriai Arab Köztársaság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 352., 1992.12.2., 21. o.).Negyedik pénzügyi jegyzőkönyvekA Tanács 1991. december 19-i 92/44/EGK határozata az Európai Gazdasági Közösség és a Tunéziai Köztársaság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 18., 1992.1.25., 34. o.).A Tanács 1992. március 16-i 92/206/EGK határozata az Európai Gazdasági Közösség és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 94., 1992.4.8., 13. o.).A Tanács 1992. mácius 16-i 92/207/EGK határozata az Európai Gazdasági Közösség és az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 94., 1992.4.8., 21. o.).A Tanács 1992. mácius 16-i 92/208/EGK határozata az Európai Gazdasági Közösség és a Jordán Hasimita Királyság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 94., 1992.4.8., 29. o.).A Tanács 1992. mácius 16-i 92/209/EGK határozata az Európai Gazdasági Közösség és a Libanoni Köztársaság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 94., 1992.4.8., 37. o.).A Tanács 1992. november 16-i 92/548/EGK határozata az Európai Gazdasági Közösség és a Marokkói Királyság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 352., 1992.12.2., 13. o.).A Tanács 1994. január 24-i 94/67/EK határozata az Európai Gazdasági Közösség és a Szíriai Arab Köztársaság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 32., 1994.2.5., 44. o.).Ciprus, Görögország, Málta és TörökországA Tanács 1978. november 23-i 2760/78/EGK rendelete az Európai Gazdasági Közösség és a Ciprusi Köztársaság közötti pénzügyi együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 332., 1978.11.29., 1. o.).A Tanács 1984. március 26-i 787/84/EGK rendelete az Európai Gazdasági Közösség és a Ciprusi Köztársaság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 85., 1984.3.28., 37. o.).A Tanács 1990. február 26-i 90/153/EGK határozata az Európai Gazdasági Közösség és a Ciprusi Köztársaság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 82., 1990.3.29., 32. o.).A Tanács 1995. október 30-i 95/485/EK határozata az Európai Közösség és a Ciprusi Köztársaság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 278., 1995.11.21., 22. o.).A Tanács 1999. március 30-i 1999/258/EK határozata azon időszak meghosszabbítására vonatkozó jegyzőkönyv elfogadásáról, amely alatt az Európai Közösség és a Ciprusi Köztársaság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló negyedik jegyzőkönyvben meghatározott források leköthetők (HL L 100., 1999.4.15., 25.o.).A Tanács 1978. július 25-i 78/666/EGK határozata az Európai Gazdasági Közösség és Görögország közötti pénzügyi együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 225., 1978.8.16., 25. o.).A Tanács 1976. április 23-i 939/76/EGK rendelete az Európai Gazdasági Közösség és Málta közötti pénzügyi jegyzőkönyv, valamint az EGK és Málta közötti társulási megállapodáshoz kapcsolódó egyes rendelkezéseket megállapító jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 111., 1976.4.28., 1.o.).A Tanács 1986. július 7-i 2458/86/EGK rendelete az Európai Gazdasági Közösség és a Máltai Köztársaság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 216., 1986.8.5., 1. o.).A Tanács 1989. június 12-i 89/378/EGK határozata az Európai Gazdasági Közösség és Málta közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 180., 1989.6.27., 46. o.).A Tanács 1995. október 30-i 95/484/EK határozata az Európai Közösség és a Máltai Köztársaság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 278., 1995.11.21., 14. o.).A Tanács 1999. március 30-i 1999/259/EK határozata azon időszak meghosszabbítására vonatkozó jegyzőkönyv elfogadásáról, amely alatt az Európai Közösség és a Máltai Köztársaság közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló negyedik jegyzőkönyvben meghatározott források leköthetők (HL L 100., 1999.4.15., 31.o.).A Tanács 1979. március 5-i 79/281/EGK határozata az Európai Közösség és Törökország közötti pénzügyi együttműködésről szóló jegyzőkönyv elfogadásáról (HL L 67., 1979.3.17., 14. o.).Horizontális rendeletekA Tanács 1986. december 22-i 3973/86/EGK rendelete az Európai Gazdasági Közösség és Algéria, Marokkó, Tunézia, Egyiptom, Libanon, Jordánia, Szíria, Málta és Ciprus közötti pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyvek alkalmazásáról (HL L 370., 1986.12.30., 5. o.).A Tanács 1992. június 29-i 1762/92/EGK rendelete a Közösség és a mediterrán harmadik országok között létrejött, a pénzügyi és műszaki együttműködésről szóló jegyzőkönyvek végrehajtásáról (HL L 181., 1992.7.1., 1. o.).A Tanács 1992. június 29-i 1763/92/EGK rendelete a tagsággal nem rendelkező összes mediterrán országgal folytatott pénzügyi együttműködésről (HL L 181., 1992.7.1., 22. o.).A Tanács 1996. július 23-i 1488/96/EK rendelete az euro-mediterrán partnerség (MEDA) keretében végrehajtott gazdasági és társadalmi szerkezeti reformokat kísérő pénzügyi és műszaki intézkedésekről (HL L 189., 1996.7.30., 1. o.). A legutóbb a 2112/2005/EK rendelettel módosított rendelet.PÉNZÜGYI KIMUTATÁS A KIZÁRÓLAG A BEVÉTELI OLDALRA KORLÁTOZÓDÓ KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSSAL JÁRÓ JAVASLATOKHOZ1. A JAVASLAT CÍME:Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz létrehozására vonatkozó általános rendelkezések meghatározásáról szóló 2006/1638/EK rendelet módosításáról2. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK:8.1. alcím – A Bizottság által nyújtott kölcsönök, 8.1.0. jogcímcsoport – A földközi-tengeri, tagsággal nem rendelkező országokkal folytatott pénzügyi együttműködés keretében nyújtott különleges kölcsönök és kockázati tőke tőketörlesztése és kamataiAz érintett évre (2008) a költségvetésben elkülönített összeg: 26 070 788 EUR.3. PÉNZÜGYI HATÁS( A javaslatnak nincsenek pénzügyi vonzatai.X A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a kiadásra, viszont van a bevételre – a hatás a következő:(millió EUR egy tizedesjegyig)(millió EUR egy tizedesjegyig)Költségvetési tétel |8. cím | Hitelfelvételi és -hitelfolyósítási műveletek |8.1. alcím | A Bizottság által nyújtott kölcsönök |8.1.0. jogcímcsoport | A földközi-tengeri, tagsággal nem rendelkező országokkal folytatott pénzügyi együttműködés keretében nyújtott különleges kölcsönök és kockázati tőke tőketörlesztése és kamatai | 35 EUR (becslés) |Az intézkedés utáni helyzet |[n+1] | [n+2] | [ulter. -] |8.1.0. jogcímcsoport | p.m. | p.m. | p.m. |* A fenti táblázat számadatai hozzávetőleges becslésnek tekinthetők. 2008-ban az ezen javaslat elfogadása előtt befolyt semmiféle bevétel nem kerül újbóli befektetésre a FEMIP keretében. Megjegyzendő, hogy a pontos becslés rendkívül nehéz, mivel a kockázatitőke-műveletekből származó bizonyos bevételek ezen eszköz kockázatos jellege miatt igen változékonyak.A 23. cikk (3) bekezdéssel történő javasolt kiegészítése feljogosítaná a Bizottságot, hogy döntést hozhasson az EBB számára annak engedélyezésével kapcsolatban, hogy az újból befektethesse a MEDA és a mediterrán országokkal kötött korábbi pénzügyi együttműködési jegyzőkönyvek keretében végrehajtott műveletek bevételeit. Ennek következtében ezen bevételek közösségi költségvetésbe történő visszautalása későbbi időpontban történik majd, így a forrásokat továbbra is a mediterrán régióban történő infrastrukturális beruházások és magánszektorbeli fejlesztések támogatására használják majd.4. CSALÁSELLENES INTÉZKEDÉSEKA Közösség pénzügyi érdekeinek védelme, valamint a csalások és szabálytalanságok elleni küzdelem szerves részét képezi az ENPI-rendeletnek.Az ezen módosítás hatálya alá tartozó intézkedések tekintetében az ENPI forrásainak felhasználására vonatkozó igazgatási ellenőrzés a Támogatási és Együttműködési Főigazgatóság (DG AIDCO) feladata lesz. Amennyiben nem létezik ilyen értelmű megállapodás, ilyen megállapodást kell kötni a közösségi forrásokat kezelő közvetítő pénzintézetekkel az ENPI-rendelet új 23. cikkének (2) bekezdésében foglalt valamennyi kérdéskör tekintetében.Az említett megállapodás kifejezett rendelkezéseket tartalmaz az intézkedések alapján engedélyezett kiadások ellenőrzésére és a Bizottság által végzendő pénzügyi ellenőrzésre nézve, ideértve az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és a Számvevőszék által adott esetben a helyszínen végrehajtott ellenőrzéseket. A közvetítő pénzintézeteket felszólítják, hogy engedélyezzék a Bizottságnak (az OLAF-nak) a helyszíni vizsgálatokat és ellenőrzéseket az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel összhangban.[1] A Bizottság közleménye a Tanácsnak – Az euro-mediterrán beruházási hitel és partnerség (FEMIP) értékelése és jövőbeni lehetőségek (Com (2006) 592 végleges, 2006.10.17.).[2] Az Európai Parlament xxxx.xx.xx-i véleménye és a Tanács xxxx.xx.xx-i határozata.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0625

Javaslat az Európai Parlament és Tanács rendelete az oktatással és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos statisztikák előállításáról és kidolgozásáról  /* COM/2005/0625 végleges - COD 2005/0248 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 6.12.2005COM(2005) 625 végleges2005/0248 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS TANÁCS RENDELETEaz oktatással és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos statisztikák előállításáról és kidolgozásáról.(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |A javaslat alapja és célkitűzései A 2005. tavaszi ülésén az Európai Tanács egyetértett abban, hogy újraindítja a lisszaboni stratégiát. A következtetések között szerepelt, hogy a fő hangsúlyt a tudásra, az innovációra és a humántőke optimalizálására helyezve Európa versenyképességének alapjait meg kell újítani, erősíteni kell növekedési potenciálját és termelékenységét, és meg kell erősíteni a társadalmi kohéziót. E tekintetben az Európai Tanács kiemelte, hogy „a humántőke Európa legnagyobb kincse”. Az Európai Uniónak egyre inkább szüksége van az oktatással, a képzéssel és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos, összehasonlítható statisztikákra és mutatókra, mivel ezek az oktatás és a képzéspolitika terén elősegítik a nyílt koordinációs módszer használatát. Fontosak továbbá a humántőke, az innováció, a növekedés és a versenyképesség tárgyában a foglalkoztatási, kutatási, innovációs és gazdaságpolitika keretében folytatott viták szempontjából is. Az oktatással és a képzéssel kapcsolatos statisztikák kidolgozására a múlt évtizedben került sor; ezek alapjául az országok között a kérdést illető megállapodás (szóbeli egyezség) szolgált, amely az oktatással és képzéssel kapcsolatos statisztikák Európai Unión belüli előmozdításáról szóló, 1994. december 5-i tanácsi állásfoglalás nyomán jött létre. Mindazonáltal a lisszaboni Európai Tanács óta növekvő igény mutatkozik – továbbá mind a tagországok, mind a Bizottság elismeri, hogy szükség van – arra, hogy ezen igényt jogalap formájában pontosítsák és formalizálják annak érdekében, hogy a minőségi javuláshoz, valamint adott esetben az új felmérések lebonyolításához szükséges források tervezhetők legyenek. |Általános háttér Annak érdekében, hogy hozzájáruljanak a lisszaboni stratégia megvalósításához, az oktatási miniszterek 2001 folyamán elfogadták az „oktatási és képzési rendszerek jövőbeli célkitűzéseiről szóló jelentést”, amelynek kapcsán első alkalommal született megegyezés a 2010-re megvalósítandó közös célkitűzésekről. Egy évvel később az Oktatási Tanács és a Bizottság jóváhagyott egy 10 évre szóló (az „Oktatás és képzés 2010” néven ismert) munkaprogramot, amelynek végrehajtásában a nyílt koordinációs módszert alkalmazzák. A 2002. március 15–16-i barcelonai Európai Tanács jóváhagyta a munkaprogramot, amely magában foglalja a tizenhárom konkrét célkitűzés végrehajtása felé történő előrelépés nyílt koordinációs módszerrel való méréséhez használandó indikatív mutató-listát is annak érdekében, hogy az európai oktatási és képzési rendszerek „2010-re világszerte követendő például” szolgáljanak. Ezek a megállapodások képezik az oktatás és a képzés terén megvalósuló együttműködés új és koherens közösségi stratégiai keretét. Az európai átlagteljesítmény mutatói és referenciaszintjei („referenciaértékek”) a nyílt koordinációs módszer eszközei közé tartoznak. Az oktatási miniszterek 2003 májusában fontos lépést tettek azáltal, hogy megállapodtak öt, 2010-re megvalósítandó európai referenciaérték tekintetében; mindemellett hangsúlyozták, hogy e referenciaértékek nem fektetnek le nemzeti célkitűzéseket, továbbá nem írnak elő nemzeti kormányok[1] által hozandó határozatokat sem. A Bizottság és a Tanács 2004 februárjában közös időközi jelentést fogadott el, amely hangsúlyozta, hogy szükség van a jelenlegi mutatók minőségének és összehasonlíthatóságának javítására, különösen az egész életen át tartó tanulás vonatkozásában. 2004 novemberében sor került egy bizottsági munkadokumentum elfogadására, amely a Tanács által kifejezésre juttatott igényeknek megfelelően meghatározza az oktatással és a képzéssel kapcsolatos új mutatók kidolgozásának stratégiáit. |A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések Az oktatással és a képzéssel kapcsolatos statisztikák Európai Unión belüli előmozdításáról szóló, 1994. december 5-i tanácsi állásfoglalás (94/C 374/02) A vállalkozásoknál zajló szakképzésekhez kapcsolódó statisztikákról szóló 1552/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet Ez egy felmérésre vonatkozó rendelet, amely a vállalkozásoknál zajló képzésnek mindössze egy adott részére terjed ki. Mivel a Tanács és az Európai Parlament szintjén megegyezés született, hamarosan sor kerül e rendelet közzétételére. |Összhang az Unió egyéb politikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazható. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |Nem releváns |A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |Az érintett tudományos- vagy szakterületek Konzultációt folytattak a nemzeti statisztikai rendszerek szakértőivel, akik nemzeti statisztikai hivatalokat, oktatási minisztériumokat és egyéb, az oktatással, a képzéssel és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos statisztikák előállításában érintett szerveket képviselnek. |Alkalmazott módszer Írásos konzultáció és munkacsoport-értekezleteken folytatott eszmecserék. |A legfontosabb szervezetek/szakértők, amelyekkel/akikkel konzultáció zajlott A javasolt szöveg első tervezetét 2004 novemberében juttatták el az oktatási és képzési statisztikákkal (ETS) foglalkozó munkacsoport (a munkacsoport a nemzeti oktatással és képzéssel kapcsolatos statisztikák koordinátorokból áll), a felnőttoktatással kapcsolatos felmérésekkel foglalkozó munkacsoport (a felnőttoktatással kapcsolatos felmérések kidolgozásában résztvevő tagállami képviselők), valamint az UOE-alcsoport (az oktatási rendszerekhez kapcsolódó közigazgatási adatok gyűjtésében résztvevő tagállami képviselők) tagjai számára. Ezt követően elkészült a második tervezet, amelyet 2004 decemberében juttattak el a feleknek annak érdekében, hogy második alkalommal írásbeli észrevételeket tegyenek. A javaslattervezet megvitatására 2005 januárjában került sor az ETS-munkacsoport éves ülésén, amelyen elviekben elfogadták a szöveg tervezetét, ugyanakkor annak javítása érdekében további javaslatokat fűztek hozzá. A nemzeti ETS-koordinátorokhoz 2005. március 2-án eljuttatták a tervezet új változatát annak érdekében, hogy megtegyék végső észrevételeiket. A felülvizsgált javaslatot a statisztikai programbizottság 2005. május 25–27-i koppenhágai ülésén nyújtották be véleményezésre; a nemzeti statisztikai hivatalok főigazgatói kifejezésre juttatták kedvező véleményüket. |A beérkezett és felhasznált vélemények összefoglalása Nem merült fel visszafordíthatatlan körülményekkel járó, potenciálisan komoly kockázat eshetősége. |Az eljárás során beérkezett észrevételek többségét figyelembe vették, ezek hozzájárultak a javasolt szöveg egyértelműbb, pontosabb és egyszerűbb kialakításához. |A szakértői vélemények nyilvános hozzáférhetőségének biztosítása Azok a csoportok, amelyekkel konzultációt folytattak, minden egyes kérdésre kiterjedő választ kaptak észrevételeikre; ezek adott esetben szerepeltek a vonatkozó ülések jegyzőkönyvében is. |Hatásvizsgálat A legkézenfekvőbb alternatívát az jelentené, ha a munka továbbra is szóbeli egyezség alapján folyna az oktatással és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos statisztikák előállítása vonatkozásában. Ennek eredményeként azonban nem állna rendelkezésre egy statisztikai adatok előállítására szolgáló fenntartható rendszer, továbbá nem lehetne biztosítani az EU-szintű politikák kialakításához, valamint a nyílt koordinációs módszer keretén belül zajló hatékony, tényeken alapuló eszmecserék megvalósításához szükséges statisztikák és mutatók hozzáférhetőségét. A második fontolóra vett alternatíva valamennyi meglévő vagy tervezett statisztikai tevékenységre (felmérés vagy adatgyűjtés) vonatkozó konkrét jogszabályok kidolgozását jelenthetné. Ebből adódóan a konkrét intézkedéseket oly módon dolgoznák ki és valósítanák meg, hogy egyúttal figyelemmel kísérik az egyes meghatározott célkitűzések és a javasolt rendeletben egyértelműen megállapított általános célkitűzés közötti kapcsolatot. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |A javasolt intézkedés összefoglalása E jogalap célja, hogy keretrendszert hozzon létre valamennyi, az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos statisztikák körébe tartozó jelenlegi és tervezett intézkedés számára, a vállalkozásoknál zajló (beleértve a CVTS-felmérést) szakképzés kivételével, amely vonatkozásában az Európai Parlament és a Tanács hamarosan rendeletet fogad el. Az intézkedések elsősorban módszertani fejlesztéseket foglalnak magukban, egyúttal összpontosítva a koherens fogalmakhoz és összehasonlítható adatokhoz kapcsolódó keret kidolgozásának jelentőségére, valamint különösen az oktatási rendszerekre és a felnőttoktatásra vonatkozó konkrét adatok gyűjtésére, csakúgy mint az oktatással kapcsolatos adatok minőségének és terjesztésének javításához fűződő általános célkitűzésekre. A szándék az, hogy olyan, az oktatással kapcsolatos adatok előállításának fenntartható rendszerét szolgáló jogalapot hozzanak létre, amely kiindulópontot jelenthet a különböző területeket érintő, uniós szintű politikai eszmecserékhez. |Jogalap A közösségi statisztikák jogalapját a 285. cikk határozza meg. A Tanács az együttdöntési eljárással összhangban intézkedéseket fogad el statisztikák készítésére vonatkozóan, amennyiben ez a Közösség tevékenységeinek ellátásához szükséges. Ez a cikk a közösségi statisztikák készítésére vonatkozó követelményeket fogalmaz meg, és előírja a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyilagosság, a tudományos függetlenség, a költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelésének tiszteletben tartását. |A szubszidiaritás elve Érvényesül a szubszidiaritás elve, mivel a javaslat nem esik a Közösség kizárólagos hatáskörébe. |A javaslat célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítő mértékben megvalósítani a következő ok(ok) miatt. |Az EK-Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás elvével összhangban a javasolt intézkedés célja – konkrétan az oktatásra és az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó közösségi statisztikák rendszeres előállítása – nem valósítható meg kielégítően a tagállamok önálló tevékenysége révén, és ezért azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók. Habár a Bizottságnak áll leginkább módjában megszervezni a közösségi statisztikák összegyűjtését, a nemzeti statisztikai rendszerek megszervezésében és működtetésében a tagállamok illetékesek. A javaslat csak azokra az oktatással, képzéssel és egész életen át tartó tanulással kapcsolatos statisztikákra vonatkozik, amelyeket közösségi statisztikák előállítása céljából kell a Bizottságnak benyújtani. A javaslat a nemzeti célokra előállított statisztikákra nem gyakorol közvetlen hatást. A közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendelet megfelelő szabályokat határoz meg. |A javaslat célkitűzései közösségi fellépés révén jobban megvalósíthatók a következő ok(ok) miatt. |Az oktatással, a képzéssel és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos összehangolt közösségi statisztikák továbbfejlesztésének egyrészt választ kell nyújtania a közösségi politikai szükségletekre, másrészt figyelembe kell vennie a vonatkozó nemzetközi gyakorlatot, tevékenységeket és besorolásokat, csakúgy mint a fogalommeghatározások egyes tagállamok egyedi helyzetének megfelelő alkalmazásának gyakorlati vonzatait. Ez az Európai Unió szintjén konzultációt, koordinációt és tervezést igényel, amelynek megvalósítására a Bizottság a legalkalmasabb. A kérdéses statisztikák javarészt az Eurostat meglévő éves oktatásra vonatkozó adatgyűjtésén, valamint a tanulási programokban a felnőttek részvételével kapcsolatos egyedi adatok újonnani gyűjtésén alapulnak. Szükség szerint rendelkezésre áll azonban az egyéb források alkalmazásának és további statisztikai eszközök kifejlesztésének a lehetősége a felmerülő, egyértelműen meghatározott információs szükségletek kielégítése érdekében. |Alapvető jelentőséggel bír, hogy az EU egészére vonatkozó információk hozzáférhetők legyenek annak érdekében, hogy figyelemmel lehessen kísérni a lisszaboni célkitűzések megvalósítása felé történt előrelépést, valamint hogy az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram keretén belül lehetőség nyíljon a nyílt koordinációs módszer támogatására. |Ez a jogszabály alapvetően fontos intézkedésnek tekinthető az összehasonlítható közösségi statisztikák hozzáférhetőségének javítására egy olyan témakörben, amely mind európai, mind tagállami szinten elsőrendű prioritásnak számít. Amennyiben a rendelet és az azt követő végrehajtási intézkedések bevezetése kudarcot vall, ez komoly negatív hatást gyakorolhat a politika fejlődésére és az ellenőrzésre. |A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő ok(ok) miatt. |Az arányosság elvével összhangban e rendelet a célja eléréséhez szükséges minimumra korlátozódik, és nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. Meghatározza az elvégezendő munka területeit, valamint a szükséges lépéseket, rendelkezésre bocsátva azokat a hasznos információkat, amelyek meghatározzák alkalmazási körét, egyúttal az elfogadását követően kidolgozandó végrehajtási jogi aktusokra hagyva az adatigények részletes meghatározását minden olyan adatgyűjtési tevékenység tekintetében, amelyhez erre szükség van. A cél a közösségi és nemzeti közigazgatások támogatása erőforrásaik felhasználásának kidolgozásában, olyan stabil keret alapján, amelyen belül lehetőség nyílik az előírt egyedi tevékenységek részletesebb meghatározására. Nemzeti szinten az oktatással, a képzéssel és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos statisztikák számos, különféle szerv felelősségi körébe tartoznak. Nyilvánvaló, hogy bizonyos tagállamok esetében a jogszabály fejlesztéseket eredményezhet a meglévő tevékenységek vonatkozásában, például kiegészítő változók gyűjtésében, vagy az adatok hozzáférhetőségi határidejének lerövidítésében. Az Eurostat folytatja a szoros együttműködést a felelős nemzeti hatóságokkal, és arra törekszik, hogy minimalizálja a keretrendelet, majd a bizottsági végrehajtási intézkedések miatt esetleg felmerülő nehézségeket. |A rendelet pontosan körvonalazott keretet hoz létre az oktatással és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos közösségi statisztikák előállítása céljából, ekképpen elősegítve a források hozzáférhetőségét, tervezését és hatékonyabb alkalmazását mind a közösségi, mind az egyéb érintett szintek (nemzeti, regionális, helyi) vonatkozásában. |A jogi eszközök megválasztása |Javasolt jogi eszközök: rendelet. |Más eszközök nem megfelelőek a következő ok(ok) miatt: A megfelelő típusú európai parlamenti/tanácsi jogi aktus kiválasztása a jogalkotás céljának függvénye. Tekintetbe véve az európai szintű információs igényeket, a közösségi statisztikák esetében alap-jogiaktusként sokkal jellemzőbb a rendeletek, mint az irányelvek alkalmazása. A rendelet előnyt élvez, mivel a Közösség egészének vonatkozásában állapítja meg ugyanazt a törvényt, és következésképpen nem hagy teret a tagállamok számára, hogy azt csupán részleteiben vagy szelektíven alkalmazzák; továbbá közvetlenül alkalmazandó, ami azt jelenti, hogy nincs szükség a nemzeti jogba történő átültetésre. Ezzel ellentétben az irányelvek, amelyek célja a nemzeti jogok összehangolása, célkitűzésüket tekintve kötelezők a tagállamokra nézve, ugyanakkor a nemzeti hatóságoknak lehetőségük nyílik a közösségi szinten megállapított célkitűzés megvalósításához alkalmazott forma és módszerek kiválasztására; továbbá az irányelveket át kell ültetni a nemzeti jogba. |KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK |A becslések szerint a 2007–2012 közötti időszakban a költségvetési vonatkozások 5,4 millió eurót tesznek ki, ami elsősorban az első alkalommal 2011-re tervezett felnőttoktatási felmérés végrehajtásának társfinanszírozását teszi lehetővé. Ezen időszak folyamán a rendelet végrehajtásához szükséges alkalmazottakkal kapcsolatos költségek 6,8 millió euróra tehetők. Ugyanakkor a szükséges előirányzatokat a Közösség 2003-tól 2007-ig terjedő időszakra vonatkozó statisztikai programjáról szóló, 2002. december 16-i 2367/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban[2], valamint a következő öt éves közösségi statisztikai programban előirányzott összegek révén fedezik. |TOVÁBBI INFORMÁCIÓK |Európai Gazdasági Térség A javasolt jogi aktus EGT-vonatkozással bír, ezért ki kell terjednie az Európai Gazdasági Térségre. |1.  2005/0248 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS TANÁCS RENDELETEaz oktatással és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos statisztikák előállításáról és kidolgozásáról (EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 285. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[3],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[4],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően,mivel:2.  Az oktatással és a képzéssel kapcsolatos statisztikák Európai Unión belüli előmozdításáról szóló, 1994. december 5-i tanácsi állásfoglalás[5] felkérte a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az érintett területen tegyenek lépéseket a statisztikák fejlesztése érdekében.3.  A 2005. tavaszi ülésén az Európai Tanács egyetértett abban, hogy újraindítja a lisszaboni stratégiát. A következtetések között szerepelt, hogy a fő hangsúlyt a tudásra, az innovációra és a humántőke optimalizálására helyezve Európa versenyképességének alapjait meg kell újítani, erősíteni kell növekedési potenciálját és termelékenységét, és meg kell erősíteni a társadalmi kohéziót. E tekintetben a polgárok foglalkoztathatósága, alkalmazkodóképessége és mobilitása alapvető fontosságú Európa számára.4.  Az egész életen át tartó tanulás meghatározó szerepet játszik a szakképzett, hozzáértő és alkalmazkodóképes munkaerő fejlesztésében. A 2005-ös tavaszi Európai Tanács hangsúlyozta, hogy „a humántőke Európa legnagyobb kincse”[6]. A Tanács által 2005. július 12-én jóváhagyott, a növekedésre és foglalkoztatásra vonatkozó integrált iránymutatás[7] célja – beleértve a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatást – hogy fokozottabb hozzájárulást biztosítson a lisszaboni stratégiához, továbbá hogy létrehozza az egész életen át tartó tanulás átfogó stratégiáit.5.  „Az oktatási és képzési rendszerek célkitűzései” című tanácsi jelentés 2001 februárjában, valamint az ezen jelentés nyomán kidolgozott, a jelen évtizedre szóló munkaprogram 2002 februárjában történt elfogadása jelentős előrelépést jelent a tagállamok oktatási és képzési rendszereinek korszerűsítésével és minőségi javításával kapcsolatos vállalás megvalósításában. Az európai átlagteljesítmény mutatói és referenciaszintjei („referenciaértékek”) a nyílt koordinációs módszer eszközei közé tartoznak, amelyek jelentős szerepet játszanak az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram[8] szempontjából is. Az oktatási miniszterek 2003 májusában fontos lépést tettek azáltal, hogy megállapodtak öt, 2010-re megvalósítandó európai referenciaérték tekintetében; mindemellett hangsúlyozták, hogy e referenciaértékek nem nemzeti célkitűzéseket fektetnek le, továbbá nem írják elő azt sem, hogy a nemzeti kormányok határozatokat hozzanak[9].6.  A Tanács 2005 júniusában következtetéseket fogadott el „Az oktatás és képzés új mutatóiról”[10]. E következtetéseiben a Tanács felkéri a Bizottságot arra, hogy a Tanács számára stratégiákat és javaslatokat nyújtson be az oktatás és a képzés kilenc konkrét területét érintő új mutatók kidolgozására.7.  A Tanács 2004 novemberében következtetéseket fogadott el továbbá a szakoktatást és a szakképzést érintő európai együttműködésről, és megegyezett arról, hogy európai szinten elsőbbséget élvez „a szakoktatással és a szakképzéssel kapcsolatos statisztikák alkalmazási körének, precizitásának és megbízhatóságának javítása annak érdekében, hogy az előrelépés értékelése lehetővé váljon”[11].8.  A közösségi szinten összehasonlítható statisztikai információ alapvetően fontos az oktatással és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos stratégiák kidolgozása, valamint a megvalósításuk terén tett előrelépés figyelemmel kísérése szempontjából. A statisztikák előállításának a koherens fogalmak és összehasonlítható adatok együttesén kell alapulnia, az oktatással, a képzéssel és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos integrált európai statisztikai információs rendszer létrehozása céljából.9.  A Bizottság (Eurostat) „a vállalkozásoknál zajló szakképzéshez kapcsolódó statisztikákról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletnek”[12] megfelelően adatokat gyűjt a vállalkozásoknál folyó szakképzésről. Ugyanakkor szélesebb jogi keretre van szükség az oktatással és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos statisztikák fenntartható előállításának és fejlesztésének biztosítása érdekében, amely legalább a meglévő és tervezett lépések mindegyikére vonatkozik. A Bizottság (Eurostat) már gyűjti az oktatással kapcsolatos éves adatokat az önkéntes alapon együttműködő tagállamoktól az OECD-vel és az UNESCO Statisztikai Intézetével (UIS) közösen folytatott, a hivatkozásokban rendszerint „UOE adatgyűjtésként” szereplő tevékenység keretén belül. A Bizottság (Eurostat) emellett egyéb, az európai háztartásokban folytatott vizsgálatok alapján is gyűjt az oktatással, a képzéssel és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos adatokat: ilyenek az Európai Unió munkaerővel kapcsolatos felmérése[13], a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó európai uniós statisztikák[14], valamint azok ad hoc moduljai.10.  Mivel e rendelet célkitűzését – nevezetesen az összehangolt adatok előállítását lehetővé tevő közös statisztikai szabványok létrehozását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben megállapított arányosság elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.11.  Az egyes közösségi statisztikák előállítására a közösségi statisztikákról szóló, 1997. február 17-i 322/97/EK tanácsi rendeletben[15] meghatározott szabályok vonatkoznak.12.  A statisztikai adatok bizalmas kezelésének kötelezettsége alá tartozó adatok továbbítására a 322/97/EK tanácsi rendeletben, valamint a statisztikai adatok bizalmas kezelésének hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló, 1990. június 11-i 1588/90/EGK, Euratom tanácsi rendeletben[16] meghatározott szabályok vonatkoznak.13.  A bizalmas adatokhoz való tudományos célú hozzáférés tekintetében a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2002. május 17-i 831/2002/EK bizottsági rendelet[17] megállapította azokat a feltételeket, amelyek értelmében hozzáférés biztosítható a közösségi hatóságnak továbbított bizalmas adatokhoz.14.  Az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló, 1989. június 19-i 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat 3. cikkével összhangban konzultáció zajlott a statisztikai programbizottsággal,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkTárgyE rendelet létrehozza az oktatás és az egész életen át tartó tanulás területére vonatkozó közösségi statisztikák szisztematikus előállításának közös keretét.2. cikkFogalommeghatározásokE rendelet alkalmazásában:a) „közösségi statisztikák” : a 322/97/EK rendelet 2. cikke első francia bekezdésében meghatározott közösségi statisztikák;b) „statisztikák előállítása” : a 322/97/EK rendelet 2. cikke második francia bekezdésében meghatározott statisztikák előállítása;c) „nemzeti hatóságok” : a 322/97/EK rendelet 2. cikke harmadik francia bekezdésében meghatározott nemzeti hatóságok;d) „oktatás” : tanulást eredményező szervezett és tartós kommunikáció[18];e) „egész életen át tartó tanulás” : az életciklus alatt folytatott valamennyi tanulási tevékenység, amelynek célja a tudás, a készségek és a szaktudás személyes, állampolgári, társadalmi és/vagy foglalkoztatáshoz kapcsolódó perspektíván belüli javítása[19].3. cikkTerületekE rendelet a statisztikák előállítása vonatkozásában három területen alkalmazandó:15.  Az 1. terület az oktatási és a képzési rendszerekkel kapcsolatos statisztikákat foglalja magában;16.  A 2. terület a felnőttek egész életen át tartó tanulásban való részvételével kapcsolatos statisztikákat foglalja magában;17.  A 3. terület az oktatással és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos egyéb statisztikákat foglalja magában, így a humántőkével, az oktatás társadalmi és gazdasági előnyeivel kapcsolatos statisztikákat, amelyekre az 1. és a 2. terület nem terjed ki.E területeket illetően a statisztikák előállítása a melléklettel összhangban történik.4. cikkStatisztikai intézkedések1. Az oktatás és az egész életen át tartó tanulás területével kapcsolatos közösségi statisztikák előállítását önálló statisztikai intézkedések révén kell végrehajtani, az alábbiak szerint:- az 1. és a 2. terület vonatkozásában a tagállamok rendszeres, az előírt határidőkön belüli adatszolgáltatása az oktatással és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos statisztikák tekintetében;- egyéb statisztikai információs rendszerek és felmérések alkalmazása annak érdekében, hogy az oktatással és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatosan további, a 3. területnek megfelelő statisztikai változók és mutatók álljanak rendelkezésre;- a statisztikai keretekre, fogalmakra és módszerekre vonatkozó szabványok és kézikönyvek kidolgozása, fejlesztése és frissítése;- az adatminőség javítása, különös tekintettel az összehasonlíthatóságra, a pontosságra és a naprakészségre;- a statisztikai információk terjesztésének, hozzáférhetőségének és dokumentációjának javítása.A Bizottság figyelembe veszi a tagállamok szabad kapacitását az adatok gyűjtése és feldolgozása, valamint a fogalmak és a módszerek kidolgozása kapcsán.Adott esetben különleges figyelmet szentelnek a gyűjtött adatok regionális, illetve nemek szerinti vetületének.2. Lehetőség szerint a Bizottság (Eurostat) törekszik a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezettel (OECD), az UNESCO Statisztikai Intézetével (UIS) és az egyéb nemzetközi szervezetekkel folytatott együttműködésre annak érdekében, hogy biztosítsa az adatok nemzetközi összehasonlíthatóságát, valamint hogy elkerülje a párhuzamos munkavégzést, különösen a statisztikai fogalmak és módszerek kidolgozása és javítása, csakúgy mint a tagállamok statisztikai adatszolgáltatása terén.3. Amennyiben jelentős új adatigények vagy a nem megfelelő adatminőség lehetősége merül fel bármely adatgyűjtést megelőzően, a Bizottság (Eurostat) kísérleti tanulmányokat folytat, amelyekben a tagállamok önkéntes alapon vesznek részt. Az ilyen kísérleti tanulmányok célja a vonatkozó adatgyűjtés megvalósíthatóságának felmérése, figyelembe véve az adatok hozzáférhetősége által biztosított előnyöket a gyűjtés költségeinek és a válaszadók terheinek viszonylatában.5. cikkAz egyénekkel kapcsolatos mikroadatok továbbításaAmennyiben a közösségi statisztikák előállítása szempontjából szükséges, a tagállamok az egyénekkel kapcsolatos mikroadatokat a Bizottság (Eurostat) számára a 322/97/EK rendeletben, valamint az 1588/90/EGK, Euratom rendeletben megállapított, a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó adatokra vonatkozó rendelkezésekkel összhangban továbbítják. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a továbbított adatok ne tegyék lehetővé a statisztikai egységek (az egyének) közvetlen azonosítását.6. cikkVégrehajtási intézkedések18.  Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket, beleértve az adatok gyűjtésével, továbbításával és feldolgozásával kapcsolatos gazdasági és műszaki fejlődést figyelembe vevő intézkedéseket, a 7. cikk (2) bekezdésében hivatkozott eljárással összhangban kell elfogadni.19.  A 4. cikk (1) bekezdésében előírt statisztikai intézkedéseket érintő végrehajtási intézkedések az alábbiakra vonatkoznak:a) az egyes területeket érintő vizsgálat tárgyainak kiválasztása, pontosítása, kiigazítása és módosítása, továbbá azok jellemzői;b) a jellemzők bontása;c) az eredmények továbbításának gyakorisága és határideje.20.  Amikor sor kerül ezen intézkedések elfogadására, fokozottan figyelembe kell venni az alábbiakat:a) az 1. terület vonatkozásában az UIS, az OECD és a Bizottság (Eurostat) között létrejött, a fogalmakat, a fogalommeghatározásokat, a gyűjtendő adatok formátumát és az adatfeldolgozást érintő legújabb megállapodásokat;b) a 2. terület vonatkozásában a 2005–2007-es első felnőttoktatással kapcsolatos felmérés eredményeit és a további fejleményeket;c) a 3. terület vonatkozásában a szükséges statisztikák igényének és meglévő forrásokon belül mutatkozó hozzáférhetőségük hiányának részletes vizsgálatát követően a felhasznált forrásokhoz kapcsolódó végrehajtás konkrét hátterét.7. cikkProgrambizottság1. A Bizottság munkáját a statisztikai programbizottság segíti.2. Abban az esetben, ha e bekezdésre történik hivatkozás, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időszak három hónap.3. A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.8. cikkHatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.Az Európai Parlament részéről A Tanács részérőlAz elnök Az elnökMELLÉKLETTerületek1. TERÜLET: OKTATÁSI ÉS KÉPZÉSI RENDSZEREK1. CélEzen adatgyűjtés célja, hogy összehasonlítható adatokat nyújtson az oktatási és a képzési rendszerek fő vetületeiről, pontosabban az oktatási programokban való részvételről és azok befejezéséről, továbbá az oktatásra és a képzésre fordított források költségéről és típusáról.2. Alkalmazási körAz adatgyűjtésnek ki kell terjednie valamennyi hazai oktatási tevékenységre (állami vagy magánintézmények, nemzeti vagy külföldi intézmények), tekintet nélkül az érintett intézmények státuszára vagy finanszírozásának módjára, továbbá függetlenül az oktatás megvalósulásának mechanizmusától. Ennek megfelelően az adatgyűjtésnek ki kell terjednie a tanulók valamennyi típusára és az összes korcsoportra.3. A vizsgálat tárgyaAz adatgyűjtést a tanulók, a személyzet és a kiadások vonatkozásában kell elvégezni, ami lehetővé teszi az oktatási és a szakképzési rendszerek befektetett eszközökkel, folyamatokkal és eredményekkel kapcsolatos mutatóinak kiszámítását.A megfelelő információt (metaadatok) a tagállamok továbbítják, jellemezve nemzeti oktatási és képzési rendszereik sajátosságait és azok nemzetközi besorolásoknak való megfelelését, továbbá feltűntetve az adatigényekkel kapcsolatos előírásoktól való bármely eltérést és minden további információt, amely alapvető jelentőséggel bír az adatok értelmezése és az összehasonlítható mutatók kidolgozása szempontjából.4. RendszerességEltérő rendelkezés hiányában az adatokat és a metaadatokat évente kell rendelkezésre bocsátani, a Bizottság (Eurostat) és a nemzeti hatóságok közötti megállapodás alapján megállapított határidőkön belül.2. TERÜLET: A FELNŐTTEK EGÉSZ ÉLETEN ÁT TARTÓ TANULÁSBAN VALÓ RÉSZVÉTELE1. CélEzen adatgyűjtés célja, hogy összehasonlítható adatokat biztosítson a felnőttek egész életen át tartó tanulásban való részvételéről, illetve annak hiányáról.2. Alkalmazási körAz egyén képezi a statisztikai egységet, amely magában foglalja legalább a 25 és 64 év közötti lakosságot. Amennyiben az információk gyűjtése felmérés révén zajlik, a közvetett válaszokat lehetőség szerint kerülni kell.3. A vizsgálat tárgyaA tanulási tevékenységekben való részvétellel és e tanulási tevékenységek jellemzőivel kapcsolatos mikroadatokat továbbítani kell a Bizottságnak (Eurostat). Gyűjtést kell folytatni továbbá a szocio-demográfiai információk terén is. Információkat kell gyűjteni továbbá a készségekről (önértékelés alapján), valamint a társadalmi és kulturális tevékenységekben való részvételről, elsősorban azért, mert ezek magyarázó változóknak számítanak, amelyek hasznosnak bizonyulnak a résztvevők és a nem résztvevők jellemzőinek további elemzése kapcsán.4. RendszerességAz adatokat ötévente kell rendelkezésre bocsátani.3. TERÜLET: AZ OKTATÁSSAL ÉS AZ EGÉSZ ÉLETEN ÁT TARTÓ TANULÁSSAL KAPCSOLATOS EGYÉB STATISZTIKÁK1. CélEzen adatgyűjtés célja, hogy további összehasonlítható adatokat biztosítson az oktatásról és az egész életen át tartó tanulásról annak érdekében, hogy támogassa azokat a közösségi szintű konkrét politikákat, amelyekre nem terjed ki az 1. és a 2. terület.2. Alkalmazási körAz oktatással és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos egyéb statisztikák elsősorban az alábbi szempontokra vonatkoznak:a) az oktatással és a gazdasággal kapcsolatos statisztikák, amelyekre közösségi szinten van szükség az oktatásra, kutatásra, versenyképességre és növekedésre vonatkozó politikák ellenőrzése érdekében;b) az oktatással és a munkaerőpiaccal kapcsolatos statisztikák, amelyekre közösségi szinten van szükség a foglalkoztatási politikák ellenőrzése érdekében;c) az oktatással és a társadalmi integrációval kapcsolatos statisztikák, amelyekre közösségi szinten van szükség a szegénységre és a társadalmi integrációra vonatkozó politikák ellenőrzése érdekében.Az e szakaszban felsorolt területek vonatkozásában a szükséges adatokra elsősorban a meglévő statisztikai vagy egyéb adatforrások (pl. társadalmi és gazdasági statisztikák) révén tesznek szert.JOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS1. A JAVASLAT CÍMEJavaslat az oktatással és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos statisztikák előállításáról és kidolgozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre.2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERETÉrintett politikai terület(ek) és kapcsolódó tevékenység(ek):Oktatás és kultúra OktatásFoglalkoztatási és szociális ügyek Foglalkoztatás és az Európai Szociális AlapStatisztikák Statisztikai információk előállítása3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási (volt B.A.) tételek) beleértve a következő megnevezéseket:29 02 01. – Statisztikai adatszolgáltatási politika3.2. A tevékenység és a pénzügyi hatás időtartama:A javaslat értelmében nem tervezik a tevékenység lezárását. A javaslat előirányozza ugyanakkor az oktatási és a képzési rendszerekkel kapcsolatos statisztikák évente történő előállítását, valamint a felnőttek egész életen át tartó tanulásban való részvételével kapcsolatos statisztikák ötévente történő előállítását 2011-től kezdődően. A tagállamok számára nyújtható támogatás a felnőttek egész életen át tartó tanulásban való részvételével kapcsolatos felmérés első alkalommal történő végrehajtására korlátozódik.3.3. Költségvetési jellemzők (további sorok hozzáadása lehetséges):Költségvetési tétel | Kiadás fajtája | Új | EFTA-hozzájárulás | Felvételt kérő országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |29 0201 | nem kötelező | differenciált | NEM | IGEN | NEM | 3. belső politikák |29 0101 | nem kötelező | nem differenciált | NEM | NEM | NEM | 3. belső politikák |29 0102 | nem kötelező | nem differenciált | NEM | NEM | NEM | 3. belső politikák |4. A FORRÁSOK ÖSSZEFOGLALÁSA4.1. Pénzügyi forrásokIndikatív pénzügyi kimutatás. A szükséges források összegét a Bizottság öt éves statisztikai programja tartalmazza (a Közösség 2003-tól 2007-ig terjedő időszakra vonatkozó statisztikai programjáról szóló, 2002. december 16-i 2367/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat, HL L 358., 1. o.)4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a fizetési előirányzatok összefoglalásamillió EUR (három tizedesjegyig)Kiadás típusa | Szakasz száma | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Összesen |Működési kiadások[20] |Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1 | a | 0,200 | 0,300 | 0,300 | 0,200 | 4,200 | 0,200 | 5,400 |Fizetési előirányzatok | b | 0,100 | 0,250 | 0,300 | 0,250 | 2,125 | 2,375 | 5,400 |Referenciaösszegen belüli igazgatási kiadások[21] |Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDA) | 8.2.4 | c | 0 |TELJES REFERENCIAÖSSZEG |Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 0,200 | 0,300 | 0,300 | 0,200 | 4,200 | 0,200 | 5,400 |Fizetési előirányzatok | b+c | 0,100 | 0,250 | 0,300 | 0,250 | 2,125 | 2,375 | 5,400 |A referenciaösszegben nem szereplő igazgatási kiadások[22] |Humán erőforrások és kapcsolódó kiadások (NDA) | 8.2.5 | d | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 6,804 |Referenciaösszegen kívüli, humán erőforrásoktól és kapcsolódó költségektől eltérő igazgatási költségek (NDE) | 8.2.6 | e | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,510 |A beavatkozás teljes indikatív pénzügyi költségeTELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT beleértve a humán erőforrások költségét | a+c+d+e | 1,419 | 1,519 | 1,519 | 1,419 | 5,419 | 1,419 | 12,714 |TELJES FIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT beleértve a humán erőforrások költségét | b+c+d+e | 1,319 | 1,469 | 1,519 | 1,469 | 3,344 | 3,594 | 12,714 |A társfinanszírozás részleteiAmennyiben a javaslat tartalmazza a tagállamok vagy más szervek (kérjük, nevezze meg) által biztosított társfinanszírozást, a társfinanszírozás becsült szintjét a lent szereplő táblázatban meg kell jelölni (további sorok hozzáadása lehetséges, ha a társfinanszírozás biztosítására különböző szerveket irányoztak elő):millió EUR (három tizedesjegyig)Társfinanszírozó szerv | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Összesen |Tagállamok | F | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 4,000 | 0,000 | 4,000 |TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a társfinanszírozást | a+c+d+e+f | 1,419 | 1,519 | 1,519 | 1,419 | 9,419 | 1,419 | 16,714 |4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség( A javaslat összeegyeztethető a meglévő pénzügyi programozással és a következő pénzügyi programozással (a Bizottság 2004 februárjában kiadott, a 2007–2013 közötti időszakra szóló pénzügyi tervről szóló közleménye COM (2004) 101).( A javaslat megkívánja a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átprogramozását.( A javaslat megkövetelheti az intézményközi megállapodás[23] rendelkezéseinek alkalmazását (azaz rugalmassági eszköz vagy a pénzügyi terv módosítása).4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás( A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a bevételre( A javaslatnak van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:NB: A bevételre gyakorolt hatás számítási módszerével kapcsolatos minden részletet és észrevételt külön mellékletben kell bemutatni.millió EUR (egy tizedesjegyig)Az intézkedést megelőzően[Év n-1] | Az intézkedés utáni helyzet |A humán erőforrás teljes létszáma | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 |5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEKA javaslat hátterének részleteit az indokolásban kell feltüntetni. A jogalkotási pénzügyi kimutatás e szakaszának a következő konkrét kiegészítő információkat kell tartalmaznia:5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükségletA Bizottság politikai döntéshozatala és a politikák nyomon követése támasztotta igények kielégítése az oktatással és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos statisztikák előállítása révén5.2. A Közösség részvétele által létrejövő hozzáadott érték és a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és lehetséges szinergiájaA Közösség részvétele nélkül nem kerülne sor ezen statisztikák előállítására5.3. A javaslat célkitűzései, várt eredményei és kapcsolódó mutatói a tevékenységalapú irányítási keret összefüggésében1- Az oktatási rendszerekkel kapcsolatos statisztikák évente történő előállítása2- A felnőttoktatással kapcsolatos statisztikák ötévente történő előállítása3- Az EU-politikák szempontjából lényeges, az oktatással és az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos egyéb statisztikák előállítása5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)Központosított irányítás, közvetlenül a Bizottság által6. ELLENŐRZÉS ÉS ÉRTÉKELÉS6.1. Ellenőrző rendszerE rendelet végrehajtása a rendelet 6. cikkében előirányzott komitológiai eljárás keretén belül zajlikA megfelelő ellenőrzési rendszer biztosítása érdekében az előállított adatok rendszeres, szabványosított, minőségről szóló beszámolókban fognak szerepelni, amelyek a fő minőségbeli jellemzők alapján mutatják be az adatokat: relevancia, precizitás, naprakészség és időbeli pontosság, hozzáférhetőség és egyértelműség, összehasonlíthatóság, koherencia, továbbá költségek és terhek képezik azokat a minőségi szempontokat, amelyek kötelezőek és elengedhetetlenek.6.2. Értékelés6.2.1. Előzetes értékelésA 2. célkitűzést (a felnőttoktatással kapcsolatos statisztikai adatok előállítása) előzetes belső értékelésnek vetették alá, amelyet az Eurostat 2004 folyamán végzett el. A főbb következtetések értelmében a felnőttoktatással kapcsolatos adatgyűjtés kívánatos és megvalósítható; a kísérleti projektnek 2005–2007 folyamán kellene kezdetét vennie, amelyet 2008-ban értékelés követne a 2011. évi adatgyűjtésre történő felkészülés érdekében. Az előzetes értékelés rámutatott továbbá, hogy az adatgyűjtés keretét középtávon egy megfelelő rendeletben kellene megállapítani.A két másik célkitűzés már meglévő cselekvések – oktatási rendszerekkel kapcsolatos adatgyűjtés – folytatása, amelyeket a tagállamok jelenleg önkéntes alapon végeznek (1. célkitűzés), illetve amelyekre egyéb meglévő rendelet keretén belül kerül sor (3. célkitűzés).6.2.2. Az időközi/utólagos (ex-post) értékelés nyomán hozott intézkedések (a múltbeli hasonló tapasztalatokból leszűrt tanulság)Nincs adat6.2.3. A jövőbeli értékelés szabályai és gyakoriságaA 2. célkitűzés (a felnőttoktatással kapcsolatos statisztikai adatok előállítása) előkészítését célzó kísérleti projekt értékelésére 2008-ban kerül sor, ennek célja, hogy előkészítse a soron következő adatgyűjtést, továbbá hogy a fő minőségbeli jellemzők alapján mutassa be az adatokat: relevancia, precizitás, naprakészség és időbeli pontosság, hozzáférhetőség és egyértelműség, összehasonlíthatóság, koherencia, továbbá költségek és terhek képezik azokat a minőségi szempontokat, amelyek kötelezőek és elengedhetetlenek.A 6.1 pontban említetteknek megfelelően, az előállított adatok rendszeres (4–5 évenkénti), szabványosított, minőségről szóló beszámolókban fognak szerepelni, amelyek a fő minőségbeli jellemzők alapján mutatják be az adatokat: relevancia, precizitás, naprakészség és időbeli pontosság, hozzáférhetőség és egyértelműség, összehasonlíthatóság, koherencia, továbbá költségek és terhek képezik azokat a minőségi szempontokat, amelyek kötelezőek és elengedhetetlenek.7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEKA Bizottság pénzügyi irányítással kapcsolatos reformkezdeményezését követően egy felülvizsgált belső irányítási és ellenőrzési rendszert vezettek be. A rendszer megerősített belső ellenőrzési kapacitást foglal magában.A Bizottság belső ellenőrzési szabványainak végrehajtása terén történt előrelépés éves ellenőrzésének célja, hogy biztosítsa a csalás és a szabálytalanságok megelőzése és feltárása érdekében folytatott eljárások megfelelő működését.Új szabályokat és eljárásokat fogadtak el az elsődleges költségvetési folyamat vonatkozásában: ajánlati felhívások, támogatások, kötelezettségvállalások, szerződések és kifizetések. A felelősségek pontosítása, a munkafolyamat egyszerűsítése és a fő ellenőrzési szempontok bemutatása céljából az eljárásokat ismertető kézikönyvek mindazok számára hozzáférhetők, akik pénzügyi eljárásokban vesznek részt. Rendelkezésre állnak továbbá a kézikönyvek alkalmazásával kapcsolatos szakképzések. A kézikönyveket rendszeresen felülvizsgálják és aktualizálják.8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségeiKötelezettségvállalási előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig)2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |Tisztviselők[24] (29 01 01) | A*/adminisztrátor | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |B*, C*/asszisztens | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 |A 29 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyzet[25] | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 |A 29 01 04/05 jogcímcsoportból finanszírozott egyéb személyzet[26] | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |ÖSSZESEN | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 |A táblázatban szereplő állások már léteznek, jelenleg azon feladatokra kijelölve, amelyekre a javasolt rendelet vonatkozik.8.2.2. Az intézkedés értelmében teljesítendő feladatok leírásaA feladatok hagyományos statisztikai tevékenységgel kapcsolatosak, amelyek magukban foglalják az alábbiakat:- Módszertani fejlesztés a fogalmak összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében- Kísérleti és megvalósíthatósági tanulmányok- Kérdőívek és iránymutatások kidolgozása- Adatgyűjtés a tagállamoktól- Adatellenőrzés és -hitelesítés- Adatterjesztés és közzététel- Minőségelemzés8.2.3. Humán erőforrás forrása (jogszabályban meghatározott)(Amennyiben egynél több forrást tüntet fel, kérjük, jelölje meg az egyes forrásokból származó állások számát)( A program irányítására jelenleg kijelölt állások, amelyeket újra be kell tölteni vagy a szerződést meg kell hosszabbítani( Az n évre a politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már kiosztott állások( A következő politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárás keretében kérelmezendő állások( Az irányítási szolgálaton belül meglévő források felhasználásával újraelosztott állások (belső áthelyezés)( Az n évben szükséges állások, amelyeket ugyanakkor a politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem irányoztak elő a szóban forgó évre8.2.4. Referenciaösszegen belüli egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05 – Igazgatási kiadások)millió EUR (három tizedesjegyig)Költségvetési tétel (szám és tétel) | n év | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év és később | ÖSSZESEN |Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |intra-muros |extra-muros |Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás |8.2.5. A humán erőforrások és kapcsolódó költségek pénzügyi költségei, amelyek nem szerepelnek a referenciaösszegbenmillió EUR (három tizedesjegyig)A humán erőforrás típusa | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (29 01 01) | 0,702 | 0,702 | 0,702 | 0,702 | 0,702 | 0,702 |A 29 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyzet (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett nemzeti szakértők, szerződéses alkalmazottak, stb.) | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 |A humán erőforrások összköltsége és a kapcsolódó költségek (a referenciaösszegben NEM szerepel) | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 |Számítás- Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottakAdott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozni.Átlagosan 0,108 millió EUR/fő/évSzámítás – A(z) XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyzetAdott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozni.Átlagosan 0,108 millió EUR/fő/év8.2.6. A referenciaösszegben nem szereplő egyéb igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) |2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | ÖSSZESEN |29 01 02 11 01 Kiküldetések | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,150 |29 01 02 11 02 Ülések és konferenciák | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,360 |29 01 02 11 03 Bizottságok[28] |29 01 02 11 04 Tanulmányok és konzultációk |29 01 02 11 05 Információs rendszerek |2. Összes egyéb irányítási kiadás (XX 01 02 11) |3 Egyéb igazgatási jellegű kiadások (nevezze meg, beleértve a költségvetési tételt is) |Összes igazgatási kiadás, a humán erőforráson és kapcsolódó költségeken kívül (a referenciaösszegben NEM szereplő) | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,510 |Számítás - A referenciaösszegben nem szereplő egyéb igazgatási kiadások[1] A Tanács 2003. május 5-i következtetései az oktatáshoz és a képzéshez kapcsolódó európai átlagteljesítmény referenciaszintjeiről (referenciaértékek). HL C 134., 2003.6.7.[2] HL L 358., 2002.12.31.[3] HL C […]., […]., [...]. o.[4] HL C […]., […]., [...]. o.[5] HL C 374., 1994.12.30., 4–6. o.[6] 7619/05. sz. dokumentum, 34. bekezdés.[7] HL L 205., 2005.8.6., 21–27. o.[8] A 2003. márciusi brüsszeli Európai Tanács hangsúlyozta „a referenciaértékek jelentőségét a legjobb gyakorlat meghatározása és a humán erőforrásokba történő hatékony és eredményes beruházás biztosítása” vonatkozásában.[9] A Tanács 2003. május 5-i következtetései az oktatáshoz és a képzéshez kapcsolódó európai átlagteljesítmény referenciaszintjeiről (referenciaértékek). HL C 134., 2003.6.7.[10] HL 141., 2005.6.10., 7–8. o.[11] 13832/04/EDUC 204 SOC 499, 6.o.[12] HL C […]., […]., [...]. o.[13] A 2104/2002/EK bizottsági rendelet (HL L 324., 2002.11.29., 14. o.).[14] Az 1983/2003/EK bizottsági rendelet (HL L 298., 2003.11.17., 34. o.).[15] HL L 52., 1997.2.22., 61. o.[16] HL L 151., 1990.6.15., 1. o. A legutóbb a 322/97/EK rendelettel módosított rendelet.[17] HL L 133., 2002.5.18., 7. o.[18] Az Oktatás Nemzetközi Osztályozási Rendszere (ISCED) 1997. évi változata szerint.[19] Az egész életen át tartó tanulásról szóló tanácsi állásfoglalás, 2002.6.27., HL C 163/1., 2002., 1. o.[20] Olyan kiadás, amely nem tartozik az érintett xx cím xx 01 alcímébe.[21] Kiadások a(z) xx cím xx 01 04 jogcímcsoportján belül.[22] A(z) xx 01 alcímbe tartozó, a(z) xx 01 04 vagy a(z) xx 01 05 jogcímcsoporton kívüli kiadások.[23] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.[24] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[25] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[26] Amelynek költsége szerepel a referenciaösszegben.[27] Az érintett végrehajtó hivatal(ok) esetében hivatkozni kell az adott jogalkotási pénzügyi kimutatásra.[28] Nevezze meg a bizottság típusát, és azt a csoportot, amelyhez tartozik.


|

52011PC0903

Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az európai demográfiai statisztikákról  /* COM/2011/0903 végleges - 2011/0440 (COD) */

	INDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTERE-  A javaslat célkitűzéseiE javaslat célja, hogy kidolgozzon egy demográfiai statisztikákra vonatkozó rendeletet, amely szabályozza a népességre vonatkozó adatok, valamint a népesség alapvető eseményeinek harmonizációját és szolgáltatását.-  Háttér-információkAz egyre növekvő és összetett demográfiai kihívások miatt egyértelművé vált, hogy európai szintű közös jogszabályok elfogadására van szükség a demográfiai statisztikákat illetően. Az Európai Bizottságnak jó minőségű információkra van szüksége a népességről és az uniós népesség alapvető eseményeiről. Csaknem valamennyi olyan szakpolitikai területen, ahol az EU aktív – legyen az gazdasági, szociális vagy környezeti – jó minőségű demográfiai statisztikákra van szükség a működési célkitűzések megfogalmazásához és a haladás értékeléséhez, például a tagállamok megalapozott összehasonlításához. Az adatok lehetnek közvetlenül felhasználhatók vagy szolgálhatnak különböző típusú mutatók kiszámításának alapjául (demográfiai mutatók és „egy főre eső” mutatók).Az Unió demokratikus működése a lehető legmagasabb színvonalú éves népesség-előrejelzést követeli meg. Az Eurostat által évente összegyűjtött és közzétett tagállami össznépességi adatokat az uniós döntéshozatali folyamat során is felhasználják (minősített többségi szavazás a Tanácsban). Jelenleg az egyik kritérium értelmében – ha valamely tagállam ezt kéri – a minősített többséghez le kell ellenőrizni, hogy az adott tagállamok összesített népessége eléri-e az EU népességének 62 %-át, amit a népességi adatok alapján számítanak ki. A népességi adatok jelentősége még jobban megnő majd, amikor az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikkének (4) bekezdése értelmében 2014. november 1-jétől a minősített többséghez a Tanács tagjainak legalább 55 %-ára és legalább tizenöt tagállamra lesz szükség, amelyek együtt az EU népességének legalább 65 %-át képviselik (kettős többség).A tagállamok államháztartási egyensúlya fenntartásának hosszú távú értékelését többek között az Eurostat népesség-előrejelzései alapján végzik, amelyek összeállításához időszerű, pontos, megbízható és konzisztens idősorokra van szükség a népességről, a születésekről és az elhalálozásokról, valamint megalapozott feltételezésekre a termékenység, a várható élettartam és a migrációs áramlások alakulásának vonatkozásában.Az Európai Tanács 2001-es göteborgi ülésén elindított és 2006-ban felülvizsgált fenntartható fejlődési stratégiát az Eurostat monitoringjelentésének segítségével értékelik, amely az uniós időskorú eltartottak arányára, termékenységi arányszámokra és várható élettartamra vonatkozó idősorokat használ.Az EU-nak a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megvalósításában elért haladásának mérése egy olyan jelentés alapján történik, amely többek között az Eurostat regionális demográfiai adatain alapul.-  Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területenA javaslat által érintett területen nincsenek hatályos rendelkezések.-  Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzésévelAz EU jogszabályai a lehető legmagasabb színvonalú népességi adatokat követelik meg az Eurostattól. Emellett számos európai uniós szakpolitika területén a működési célkitűzések megfogalmazásának és a haladás értékelésének elősegítése érdekében információkra van szükség az uniós népesség alapvető eseményeiről. Az adatoknak időszerűnek, pontosnak, teljesnek, koherensnek és uniós szinten összehasonlíthatónak kell lenniük, és gyakran regionális szinten, változók szerinti bontásban és olyan minőségben kell rendelkezésre állniuk, melyet kizárólag egy demográfiai statisztikákra vonatkozó európai uniós jogszabály garantálhat.A javasolt európai demográfiai statisztikákról szóló rendelet rögzíti az európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzat azon elveit, amelyek a minőség biztosítására vonatkozó kötelezettségvállalással, a megbízható módszertannal, a költséghatékonysággal, a relevanciával, a pontossággal és megbízhatósággal, valamint a koherenciával és összehasonlíthatósággal kapcsolatosak.A közösségi statisztikai programról szóló (2008–2012), 2007. december 11-i 1578/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[1] megállapítja, hogy a demográfiai statisztikák fő célja, hogy rendelkezésre bocsássák az európai demográfiai változások hatásainak értékeléséhez szükséges átfogó adatállományt és elemzéseket.Az e javaslat által érintett adatokat néhány éve már gyűjtik önkéntes alapon. Ennek során a tagállamok sokféle demográfiai fogalommeghatározást, elvet és módszert alkalmaznak, amelyek miatt az érintett adatok nagy eséllyel heterogének, összehasonlíthatatlanok, nem konzisztensek és nem időszerűek. Továbbá a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról, valamint a külföldi állampolgárságú munkavállalókra vonatkozó statisztikák összeállításáról szóló 311/76/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. július 11-i 862/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[2], valamint a nép- és lakásszámlálásról szóló, 2008. július 9-i 763/2008/EK rendelet[3] elfogadását követően a jelenlegi javaslat célja a népességet érintő adatok harmonizációjának kiegészítése.2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT-  A Bizottság szolgálatai közötti belső eszmecserék/egyeztetésekA kidolgozási folyamatban leginkább érintett bizottsági szolgálatok az SG, EMPL, REGIO, SANCO, ECFIN és AGRI főigazgatóságok voltak. Az előkészítő szakaszban (előzetes értékelés) írásos konzultáció keretében hivatalosan kikérték a javaslatról alkotott véleményüket. A kidolgozási folyamat során gyakori és rendszeres egyeztetés zajlott, beleértve a kétoldalú egyeztetéseket és a demográfiai munkacsoportban való rendszeres részvételt is. Valamennyi megkérdezett szolgálat kedvező véleményt alkotott a projektről, de kihangsúlyozták igényeiket és azok jogi és politikai alapját is.-  Konzultáció az érdekeltekkelA tagállamok egy ideje már tudták, hogy az Eurostat jogalkotási kezdeményezést tervez a demográfiai adatok területén. A Bizottság éves statisztikai munkaprogramjában 2007 óta többféle előkészítő munka folyik éves demográfiai statisztikákról szóló keretrendelet-tervezetre vonatkozóan.2008 márciusa óta az Eurostat aktívan információkat nyújt a tagállamoknak a demográfiai munkacsoportban. 2009 novemberében a demográfiai munkacsoport megállapította, hogy európai jogszabályra van szükség a demográfiai adatok gyűjtésére vonatkozóan. Ez alkalommal bemutatták a javaslat előzetes értékelését és megvitatták a rendelettervezet első változatával egyetemben. Az első változat kapcsán a tagállamoktól kapott megjegyzéseket beépítették a felülvizsgált tervezetbe, amelyet 2010 végén újra elküldtek a tagállamoknak véleményezésre. A második áttekintést követően kapott megjegyzéseket beépítették a rendelet második változatába, amelyet a demográfiai munkacsoport 2011 áprilisában vitatott meg. A szociális statisztikákkal foglalkozó európai igazgatók rendszeres tájékoztatást kaptak a haladásról.A javaslatot 2011. november 17-én az európai statisztikai rendszer bizottságának is bemutatták.A rendszeres megbeszéléseken kívül az információkat egy kifejezetten erre a célra kialakított CIRCA weboldalon is terjesztették.-  Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaA javasolt fogalommeghatározások az Egyesült Nemzeteknek a népszámlálásokra és lakásösszeírásokra, valamint a népességstatisztikára vonatkozó nemzetközi ajánlásaiból származnak.-  A hatások és következmények elemzéseA javasolt európai uniós demográfiai statisztikai keret biztosítja, hogy az adatok időszerűek, koherensebbek, összehasonlíthatók, konzisztensek és ezáltal relevánsabbak az európai és nemzeti felhasználók számára egyaránt, különösen azt a célt illetően, hogy minden lakos/születés/elhalálozás csak egyszer szerepeljen a statisztikákban.3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI-  A javaslat összefoglalásaE rendelet célja, hogy az európai uniós demográfiai statisztikák rendszeres előállításához közös keretet teremtsen, amely szabályozza a népességre és az alapvető eseményekre vonatkozó harmonizált európai statisztikáknak a tagállamok általi gyűjtését, összeállítását, feldolgozását és továbbítását.-  JogalapAz európai statisztikák jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 338. cikke. Az Európai Parlament és a Tanács a rendes jogalkotási eljárással intézkedéseket fogad el statisztikák készítésére vonatkozóan, amennyiben ez az Unió tevékenységeinek elvégzéséhez szükséges. Az említett cikk meghatározza az európai statisztikák előállítására vonatkozó követelményeket, és előírja a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyilagosság, a tudományos függetlenség, a költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelése normáinak való megfelelést. Kimondja továbbá, hogy az uniós statisztikák készítése nem róhat túlzott terheket a gazdasági szereplőkre.-  A szubszidiaritás elveMivel a javaslat nem tartozik az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe, a szubszidiaritás elve érvényesül.A javaslat célkitűzéseit a tagállamok a következő miatt nem tudják kielégítően megvalósítani:a statisztikai adatok minőségénél két központi szempont a koherencia és az összehasonlíthatóság. Mivel a népességre és az alapvető eseményekre vonatkozó adatok felhasználása az európai uniós szabályozásnak való megfelelést, az európai uniós szakpolitikák értékelését és/vagy a nemzeti szakpolitikák eredményeinek európai szintű összehasonlítását segítik elő, egyértelmű, hogy az alapul szolgáló adatoknak európai szinten összehasonlíthatónak kell lenniük. Világosan meghatározott uniós keret – vagyis a közös statisztikai elveket és minőségi követelményeket meghatározó európai jogszabály – nélkül a tagállamok ezt az eredményt nem tudják a szükséges mértékben elérni. Ezért a demográfiai statisztikákra vonatkozó rendeletjavaslat elfogadását javasoljuk. A közös uniós keret használatával gyűjtött és összeállított statisztikák nélkül a demográfiai statisztikák nemzeti rendszerei kevésbé lennének relevánsak és hatékonyak.Ha csak a tagállamok lépnének fel e téren, az a következő okból érintené hátrányosan a tagállami érdekeket:A közös elveket és fogalommeghatározásokat alkalmazó közös uniós keret hiánya veszélyeztetné vagy teljesen kizárná a jó minőségű demográfiai statisztikák használatának lehetőségét. Az elmúlt évek tapasztalatai egyértelműen azt mutatják, hogy egy nem hivatalos megegyezés kölcsönösen elfogadott, világosan meghatározott és ellenőrzött keret nélkül nem biztosít olyan minőségű statisztikai adatokat, mint amilyenekre a jövőben szükség lesz.A javaslat célkitűzései uniós szintű fellépéssel a következők miatt valósíthatók meg hatékonyabban:A javaslat céljait európai szinten jobban meg lehet valósítani egy európai uniós jogi aktus alapján, hiszen kizárólag a Bizottság képes koordinálni a statisztikai adatok uniós szintű harmonizációját. A demográfiai adatok gyűjtését, illetve az összehasonlítható statisztikák összeállítását viszont a szükséges információszolgáltatáshoz legmegfelelőbb források és módszerek alkalmazásával a tagállamok is meg tudják szervezni. Az EU ezért a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban megfelelő intézkedéseket hozhat.A releváns, időszerű, összehasonlítható és koherens közösségi statisztikák érdekében a javaslat arra törekszik, hogy harmonizálja az elveket, a statisztikák tárgyát, az előírt információk jellemzőit, a lefedettséget, a minőségi kritériumokat, valamint az adatszolgáltatásra szabott határidőket és az adatszolgáltatás eredményeit.A tagállamok az adatokat saját nemzeti forrásaikat és gyakorlatukat használva állítják össze, de kötelesek gondoskodni a továbbított adatok és metaadatok minőségéről és arról, hogy a választott adatforrások és módszertan megfeleljenek a közös fogalommeghatározásoknak. A tagállamok jelentést készítenek a kötelezettség teljesítésekor felhasznált adatforrásokról, fogalommeghatározásokról és becslési módszerekről, valamint kötelesek bármilyen ezekben bekövetkezett változást jelenteni. A statisztikai információk minőségének értékeléséhez szükséges valamennyi információt az Eurostat rendelkezésére bocsátják.A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.-  Az arányosság elveA javaslat megfelel az arányosság elvének a következő miatt:A rendelet a céljának eléréséhez szükséges minimumra korlátozódik, és nem lép túl azon, ami ehhez szükséges. A nemzeti jogszabályoknak és elveknek megfelelő adatforrások szabad megválasztásának, valamint a becslési technikák és statisztikai módszerek használatának lehetősége csökkenti a válaszadókra, a nemzeti, regionális és helyi hatóságokra, valamint a polgárokra nehezedő pénzügyi és adminisztratív terhet.-  A jogi aktus típusának megválasztásaJavasolt aktus: európai parlamenti és tanácsi rendelet.Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt:A megfelelő eszköz kiválasztása a jogalkotási céltól függ. Az európai szintű információigény miatt az európai statisztika terén az a tendencia, hogy alapjogszabályként irányelvek helyett rendeleteket alkalmaznak. A rendelet azért élvez előnyt, mivel az EU egészére nézve állapítja meg ugyanazt a szabályt, és nem hagy teret a tagállamoknak arra, hogy ne teljes körűen, vagy csupán részleteiben alkalmazzák a jogszabályt. A rendelet közvetlenül alkalmazandó, vagyis nem kell átültetni a nemzeti jogba. Ezzel ellentétben az irányelv a nemzeti jogszabályok harmonizálására irányul, és célkitűzéseit tekintve ugyan kötelező a tagállamokra nézve, ám a nemzeti hatóságoknak meghagyja a választás lehetőségét abban, hogy e célkitűzések elérésére milyen formát kívánnak alkalmazni. Ráadásul az irányelvet át is kell ültetni a nemzeti jogba. A rendelet alkalmazása összhangban áll más, 1997 óta elfogadott, európai statisztikai jogi aktusokkal is.4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKA javaslatnak nincsenek az Unió költségvetését érintő vonzatai.5. KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK-  Meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezéseA javaslat elfogadása nem eredményezi meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezését.-  Európai Gazdasági TérségA javasolt aktus érinti az Európai Gazdasági Térséget, ezért arra is ki kell terjeszteni.2011/0440 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz európai demográfiai statisztikákról(EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,a javaslat nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,rendes jogalkotási eljárás keretében,mivel:1.  Az Európai Unióról szóló szerződés 16. cikke (4) bekezdésének megfelelően 2014. november 1-jétől a minősített többséget a tagállamok népessége alapján állapítják meg.2.  A Gazdasági és Pénzügyi Tanács rendszeresen megbízza a Gazdaságpolitikai Bizottságot, hogy az Eurostat népesség-előrejelzései alapján értékelje az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságát és minőségét.3.  A statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló, 2003. május 26-i 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[4] megfelelően a Bizottságnak továbbított, területi egységekre lebontott valamennyi tagállami statisztikának a NUTS-osztályozást kell használnia. Következésképpen a regionális statisztika összehasonlíthatósága végett a területi egységeket a NUTS-osztályozás szerint kell meghatározni.4.  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 175. cikke értelmében a Bizottság háromévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a gazdasági, társadalmi és területi kohézió elérése terén elért előrehaladásról. E jelentések elkészítéséhez, valamint az uniós régiók – beleértve a különböző régiókat, mint a határokon átnyúló régiókat, nagyvárosi régiókat, vidéki régiókat, hegyvidéki és szigeti régiókat – demográfiai változásainak és lehetséges jövőbeli demográfiai kihívásainak rendszeres ellenőrzéséhez NUTS 3. szintű éves regionális adatokra van szükség. Mivel a népesség elöregedése régiónként jelentősen eltérő, az Eurostat feladata, hogy rendszeresen regionális előrejelzéseket készítsen abból a célból, hogy teljes kép alakuljon ki az Európai Unió NUTS 2. régióinak demográfiai helyzetéről.5.  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 159. cikkének megfelelően a Bizottság évente jelentést készít a 151. cikk célkitűzéseinek megvalósításában elért előrehaladásról, beleértve az Unión belüli demográfiai helyzetet.6.  A Bizottság „Szolidaritás az egészségügyben: az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentése az Európai Unióban” című közleményében[5] támogatta a az életkorra, nemre, társadalmi-gazdasági státuszra és földrajzi dimenzióra vonatkozó adatok és az egészség terén mutatkozó egyenlőtlenséget jelző mutatók további fejlesztését, illetve gyűjtését.7.  Az Európai Tanács 2001-es göteborgi ülésén elindított és 2006-ban felülvizsgált fenntartható fejlődési stratégia célja a ma és a holnap generációi életminőségének folyamatos javítása. A kétévente kiadott Eurostat monitoringjelentés az EU fenntartható fejlődési mutatói alapján tárgyilagos statisztikai képet nyújt az előrelépésekről.8.  Az éves demográfiai statisztikai adatok elengedhetetlenek számos szakpolitika – különösen a nemzeti és regionális szintű szociális és gazdasági témák – tanulmányozásához és meghatározásához. A népességstatisztika szintén számos szakpolitikai mutató alapját képezi.9.  A népességstatisztikák nélkülözhetetlen elemei az össznépesség számának a számlák európai rendszerének (ESA) keretében való megbecslésének.10.  Annak érdekében, hogy biztosítható legyen a tagállamok által szolgáltatott adatok minősége és különösen az összehasonlíthatósága, és európai uniós szinten megbízható összegzések készüljenek, a felhasznált adatoknak ugyanazokon az elveken kell alapulniuk és ugyanarra a referencia-időpontra vagy referencia-időszakra kell vonatkozniuk.11.  A demográfiai adatoknak konzisztensnek kell lenniük a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról, valamint a külföldi állampolgárságú munkavállalókra vonatkozó statisztikák összeállításáról szóló 311/76/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. július 11-i 862/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[6], valamint a nép- és lakásszámlálásról szóló, 2008. július 9-i 763/2008/EK rendelet[7] értelmében gyűjtött adatokkal.12.  Az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[8] referenciakeretet biztosít az európai demográfiai statisztikákhoz. A rendelet különösen a szakmai függetlenség, a pártatlanság, a tárgyilagosság, a megbízhatóság, a statisztikai adatok bizalmas kezelése és a költséghatékonyság elvének való megfelelést követeli meg.13.  Az európai statisztikák kidolgozása, készítése és közzététele során a nemzeti és európai statisztikai hatóságoknak az európai statisztikai rendszer bizottsága által 2011. szeptember 28-án felülvizsgált és naprakésszé tett európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzatnak megfelelően kell eljárniuk.14.  E rendelet biztosítja a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához, valamint a személyes adatok védelméhez való jogot, az Európai Unió alapjogi chartájának 7. és 8. cikkében[9] előírtak szerint.15.  Mivel e rendelet célkitűzését – nevezetesen az európai demográfiai statisztikák szisztematikus tagállami előállítására irányuló közös jogi keret megteremtését – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a fellépés nagyságrendje vagy hatásai miatt európai szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl a fenti célkitűzés megvalósításához szükséges mértéket.16.  E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[10] szerint kell gyakorolni.ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:1. cikkTárgyE rendelet közös keretrendszert hoz létre a népességre és az alapvető eseményekre vonatkozó európai statisztikák kidolgozásához, készítéséhez és közzétételéhez.2. cikkFogalommeghatározásokE rendelet alkalmazásában:17.  „országos”: ugyanazt jelenti, mint a 763/2008/EK rendelet 2. cikkének f) pontjában; az ebben a pontban szereplő „terület” meghatározása megegyezik az 1059/2003/EK rendelet referenciaidő alatt hatályos változatában szereplő meghatározással;18.  „regionális”: ugyanazt jelenti, mint a 763/2008/EK rendelet 2. cikkének g) pontjában; az európai uniós tagsággal nem rendelkező országok esetében az országok és a Bizottság (Eurostat) közötti megegyezés alapján a referenciaidő alatt hatályos változat szerinti 1., 2. és 3. szintű statisztikai régiókat jelenti;19.  „szokásos lakóhellyel rendelkező népesség”: minden olyan személy, aki a referenciaidő alatt szokásos lakóhellyel rendelkezett valamely tagállamban;20.  „szokásos lakóhely”: ugyanazt jelenti, mint a 763/2008/EK rendelet 2. cikke d) pontjának első bekezdésében; kizárólag azok a személyek tekinthetők a szóban forgó földrajzi területen szokásos lakóhellyel rendelkezőknek, akik:i. a referenciaidőt megelőzően legalább 12 hónapig folyamatosan a szokásos lakóhelyükön éltek; vagyii. a referenciaidőt megelőző tizenkét hónap során azzal a szándékkal érkeztek a szokásos lakóhelyükre, hogy legalább 12 hónapig ott tartózkodjanak.A „szokásos lakóhely” fogalmának alkalmazásakor a tagállamok az egyedi eseteket az 1201/2009/EK bizottsági rendelet[11] mellékletének megfelelően kezelik.21.  „élveszületés”: olyan gyermek világra jövetele, amely lélegzik vagy más életjelet – például szívverést, a köldökzsinór lüktetését vagy harántcsíkos izmok határozott mozgását – mutat, a gesztációs kortól függetlenül;22.  „elhalálozás”: az élet minden jelének végleges elmúlása az élveszületés után bármely időpontban;23.  „alapvető események”: az e) és f) pontban meghatározott élveszületések és elhalálozások;24.  „hitelesített adatok”: olyan adatok, amelyek megfelelnek bizonyos, az adatok összeállítására – beleértve a közzétételre szánt vagy már közzétett adatok valamennyi minőség-ellenőrzésére – vonatkozó minőségi kritériumnak.3. cikkA népességre és az alapvető eseményekre vonatkozó adatok(1) A tagállamok a 2. cikk c) és d) pontjában meghatározott népességről a referenciaidőre vonatkozóan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak (Eurostat). Amennyiben a 2. cikk c) és d) pontjának i. és ii. alpontjában megadott körülményeket nem lehet megállapítani, a tagállamok a referencia-időszakban jogszerű lakóhelyükön vagy bejegyzett lakóhelyükön tartózkodó népességről szolgáltatnak adatokat a Bizottságnak (Eurostat); ebben az esetben megfelelő erőfeszítéseket tesznek, hogy a kiszámított adatok a 2. cikk c) és d) pontjában említett népességet a lehető legnagyobb mértékben megközelítsék.(2) A tagállamok adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak (Eurostat) a referenciaidő alatt bekövetkezett alapvető eseményekről, tekintet nélkül az események megtörténtének helyére. A tagállamok a népesség fogalmának ugyanazon meghatározását használják, mint az (1) bekezdésben említett adatok esetében.(3) A tagállamok a népesség fogalmának a 2. cikk a) és b) pontjában leírt meghatározását használják valamennyi országos és regionális szint esetében.(4) Az (1) és (2) bekezdésben említett adatok bontására, valamint a gyakoriságra, az adatok határidejére és felülvizsgálatára vonatkozóan egységes feltételeket kell elfogadni a 9. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálati eljárásnak megfelelően.4. cikkÖssznépesség speciális uniós célokraA Tanácsban alkalmazott minősített többségi szavazás miatt a tagállamok a 2. cikk c) pontjában meghatározott népességről országos szintű adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak (Eurostat) a referenciaidőre vonatkozóan, a referenciaév végétől számított 8 hónapon belül. E cikk céljaira a tagállamok a referencia-időszakban jogszerű lakóhelyükön vagy bejegyzett lakóhelyükön tartózkodó népességről nem szolgáltatnak adatokat.5. cikkReferenciaidő(1) A népességi adatok referencia-időpontja december 31. éjfél.(2) Az alapvető események adatainak referenciaideje az a naptári év, amely során az esemény történt.(3) Ennek a rendeletnek az alkalmazásában az első referenciaidő 2013. Az utolsó referenciaidő 2027.6. cikkAdatok és metaadatok szolgáltatásaA tagállamok az ebben a rendeletben előírt adatokat és metaadatokat a Bizottság (Eurostat) által meghatározott adatcsere- és metaadatcsere-standardoknak megfelelően továbbítják a Bizottságnak (Eurostat). A tagállamok egypontos adatbeviteli rendszeren keresztül adják át a Bizottságnak az adatokat és metaadatokat vagy teszik azokat elérhetővé olyan módon, hogy a Bizottság (Eurostat) ki tudja azokat elektronikus úton nyerni.7. cikkAdatforrásokAz adatok a tagállam által a nemzeti jogszabályoknak és gyakorlatnak megfelelően kiválasztott adatforrásokon alapulnak. Szükség esetén tudományosan megalapozott és jól dokumentált statisztikai becslési módszerek is alkalmazhatók.8. cikkMinőségi követelmények(1) A tagállamok biztosítják a továbbított adatok minőségét.(2) E rendelet alkalmazásában a továbbítandó adatokra a 223/2009/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében említett minőségi kritériumok alkalmazandók.(3) A tagállamoknak jelentést kell készíteniük a Bizottság (Eurostat) számára a referencia-metaadatokról az Euro SDMX metaadat-szerkezetnek megfelelően, különös tekintettel az első referenciaévben használt adatforrásokra, fogalommeghatározásokra és becslési módszerekre, és tájékoztatniuk kell a Bizottságot (Eurostat) az ezekben bekövetkezett változásokról.(4) A Bizottság (Eurostat) kérésére a tagállamok a statisztikai információk minőségének értékeléséhez szükséges minden tájékoztatást megadnak.(5) A tagállamok biztosítják, hogy az e rendelet 3. cikkében előírt népességi adatok konzisztensek legyenek a 862/2007/EK rendelet 3. cikke által előírt adatokkal.9. cikkA bizottság(1) A Bizottság munkáját a 223/2009/EK rendelettel létrehozott európai statisztikai rendszer bizottsága segíti. Az említett bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottságnak tekintendő.(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.10. cikkHatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Ez a rendelet 2027. december 31-én hatályát veszti.Kelt […]-ban/-ben, […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök [1] HL L 344., 2007.12.28., 15. o.[2] HL L 199., 2007.7.31., 23. o.[3] HL L 218., 2008.8.13., 14. o.[4] HL L 154., 2003.6.21., 1. o.[5] COM(2009)567.[6] HL L 199., 2007.7.31., 23. o.[7] HL L 218., 2008.8.13., 14. o.[8] HL L 87., 2009.3.31., 164. o.[9] HL C 303., 2007.12.14., 1. o.[10] HL L 55., 2011.2.28., 13. o.[11] HL L 329., 2009.12.15., 29. o.