               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.3.31.
            COM(2017) 154 final
            2017/0070(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az 1995. évi gabonakereskedelmi egyezmény meghosszabbítása tekintetében az Európai Unió nevében a Nemzetközi Gabonatanácsban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  Az 1995. évi gabonakereskedelmi egyezményt (a továbbiakban: egyezmény) a Közösség a 96/88/EK tanácsi határozattal
                     1
                   kötötte meg 1998. június 30-ig terjedő hatállyal, amelyet azóta rendszeres időközönként meghosszabbítottak. Az egyezmény hatálya minden ilyen alkalommal legfeljebb két évvel hosszabbodik meg. Legutóbb 2015 júniusában, a Nemzetközi Gabonatanács határozatával hosszabbították meg, így 2017. június 30-ig marad hatályban. Az Uniónak érdekében áll az egyezmény újabb, két évig terjedő időszakra történő meghosszabbítása.

                  E javaslat célja az, hogy a Bizottság számára megszerezze a Tanács felhatalmazását arra, hogy a Nemzetközi Gabonatanácsban az Unió nevében az egyezmény 2019. június 30-ig terjedő meghosszabbítása mellett szavazzon. Az egyezmény meghosszabbításáról hivatalos döntés 2017. június 5-én, a Nemzetközi Gabonatanács 45. ülésén születik majd.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Tárgytalan.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Tárgytalan.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke és 218. cikkének (9) bekezdése.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Tárgytalan.

               •Arányosság

                  Tárgytalan.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Tárgytalan.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Az egyezmény meghosszabbítása maga után vonja a Nemzetközi Gabonatanács igazgatási költségvetéséhez való uniós hozzájárulás időtartamának meghosszabbítását is, amely költségvetés egyaránt fedezi az 1995. évi gabonakereskedelmi egyezményt és az Élelmezésisegély-egyezményt. Ez a hozzájárulás az Unió költségvetésében a 05 06 01 jogcímcsoport (Nemzetközi mezőgazdasági megállapodások) alatt szerepel.

               5.EGYÉB ELEMEK

                  Tárgytalan.

               2017/0070 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az 1995. évi gabonakereskedelmi egyezmény meghosszabbítása tekintetében az Európai Unió nevében a Nemzetközi Gabonatanácsban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az 1995. évi gabonakereskedelmi egyezményt a Közösség a 96/88/EK tanácsi határozattal
                  2
                három évre kötötte meg, és azóta az egyezményt további kétéves időszakokra rendszeres időközönként meghosszabbították. Az egyezményt legutóbb 2015 júniusában hosszabbította meg a Nemzetközi Gabonatanács határozata, így 2017. június 30-ig marad hatályban. Az Uniónak érdekében áll a megállapodás további meghosszabbítása.

               (2)Ezért a Nemzetközi Gabonatanácsban az Uniót képviselő Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a meghosszabbítás mellett szavazzon,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió nevében a Nemzetközi Gabonatanácsban képviselendő álláspont az, hogy az 1995. évi gabonakereskedelmi egyezmény 2017. július 1-jétől kezdődően két évig terjedő időtartamra történő újabb meghosszabbítása mellett kell szavazni.

               A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy ezt az álláspontot képviselje a Nemzetközi Gabonatanácsban.

               2. cikk

               Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                        PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

                        FinancSt/17/
                        MK/ig/350345

                        6.221.2017.1

                        agri.ddg3.g.4(2017)613693

                        DÁTUM: 2017.1.19.

                        1.

                        KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL:

                        05 06. alcím – A „MEZŐGAZDASÁG ÉS VIDÉKFEJLESZTÉS” SZAKPOLITIKAI TERÜLET NEMZETKÖZI VONATKOZÁSAI

                        05 06 01 – Nemzetközi mezőgazdasági megállapodások

                        ELŐIRÁNYZATOK:

                        B2017 8 105 849EUR

                        2.

                        CÍM:

                        Javaslat: A Tanács határozata az 1995. évi gabonakereskedelmi egyezmény meghosszabbítása tekintetében az Európai Unió által a Nemzetközi Gabonatanácsban képviselendő álláspont meghatározásáról.

                        .

                        JOGALAP: Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével

                        4.

                        CÉLKITŰZÉSEK:

                        A gabonakereskedelmi egyezmény hatályának újabb két évvel való meghosszabbítása (2017. július 1-jétől 2019. június 30-ig).

                        5.

                        PÉNZÜGYI HATÁSOK

                        12 HÓNAPOS IDŐSZAK

                           (millió euró)

                        FOLYÓ PÉNZÜGYI ÉV

                        2017

                        (millió euró)

                        KÖVETKEZŐ PÉNZÜGYI ÉV

                        2018

                        (millió euró)

                        5.0.

                        KIADÁSOK

                        -
                              AZ EU-KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE
                           (VISSZATÉRÍTÉSEK/BEAVATKOZÁSOK)

                        -
                              NEMZETI HATÓSÁGOK

                        -
                              EGYÉB

                        0,49

                        0,41

                        5.1.

                        BEVÉTELEK

                        -
                              AZ EU SAJÁT FORRÁSAI
                           (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK)

                        -
                              NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK

                        2019

                        5.0.1.

                        KIADÁSI ELŐIRÁNYZAT

                        0,42

                        5.1.1.

                        BEVÉTELI ELŐIRÁNYZAT

                        5.2.

                        SZÁMÍTÁS MÓDJA: Az EU szavazatainak becsült számáról (amely minden évben változik) alkotott feltételezések és a szavazatonként GBP-ben kifizetendő becsült összeg alapján.

                        6.0.

                        FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL?

                        IGEN

                        6.1.

                        FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS ALCÍMEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL?

                        6.2.

                        SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE?

                        6.3.

                        SZÜKSÉG LESZ-E ELŐIRÁNYZATOK BEVEZETÉSÉRE A JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE?

                        IGEN

                        ÉSZREVÉTELEK:

                        Az EU-nak adott szavazatok, a szavazatonként GBP-ben kifizetendő pénzösszeg, valamint az euró és a GBP átváltási árfolyama függvényében a ténylegesen kifizetendő összeg változhat.

                     (1)
                  HL L 21., 1996.1.27., 47. o.

                     (2)
                  A Tanács 96/88/EK határozata (1995. december 19.) az 1995. évi Nemzetközi Gabonaügyi Megállapodást alkotó Gabonakereskedelmi Egyezmény és Élelmiszersegély-egyezmény Európai Közösség által történő jóváhagyásáról (HL L 21., 1996.1.27., 47. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.7.27.
            COM(2017) 388 final
            2017/0167(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodás megkötéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               A 2013. június 26-i 610/2013/EU rendelet
                  1
                (a továbbiakban: a Schengeni határellenőrzési kódex módosítása) módosította a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezményt
                  2
                (Schengeni Egyezmény), az 562/2006/EK rendeletet
                  3
                (Schengeni határellenőrzési kódex) és a 810/2009/EK rendeletet
                  4
                (Uniós Vízumkódex), valamint többek között újradefiniálta a harmadik országbeli állampolgárok schengeni térségben való rövid távú tartózkodásának fogalmát. 2013. október 18-tól a rövid távú tartózkodás céljából a schengeni térségbe beutazni kívánó – akár vízumköteles, akár vízummentes – harmadik országbeli állampolgárok engedélyezett tartózkodásának maximális időtartama „bármely 180 napos időszakban legfeljebb 90 napban” van meghatározva. A 2013. október 18-ig hatályos meghatározáshoz képest („az első beutazás időpontjától számított hat hónapon belül, de legfeljebb három hónapig”) az új meghatározás pontosabb, mivel az időtartamot hónapok helyett napokban állapítja meg. Emellett a meghatározásból törlésre került „az első beutazás időpontjától számított” szövegrész, amely számos bizonytalanság és kérdés forrása volt.

               A Schengeni határellenőrzési kódex módosítása minden szükséges változást bevezetett a vízumügyi és határellenőrzési uniós vívmányokba, vagyis a Schengeni Egyezménybe, a Schengeni határellenőrzési kódexbe, az Uniós Vízumkódexbe és az 539/2001/EK rendeletbe
                  5
               . Ugyanakkor a rövid távú tartózkodás fogalmát az Európai Unió által kötött egyes nemzetközi megállapodások is magukban foglalják. Az Antigua és Barbudával
                  6
               , a Bahamai Közösséggel
                  7
               , a Barbadosszal
                  8
               , a Brazil Szövetségi Köztársasággal
                  9
               , a Mauritiusi Köztársasággal
                  10
               , a Saint Kitts és Nevis Államszövetséggel
                  11
               , valamint a Seychelle Köztársasággal
                  12
                kötött vízummentességi megállapodás a vízummentes tartózkodás időtartamának meghatározásakor még mindig a régi meghatározást („az első beutazást követő hat hónapos időtartam során legfeljebb három hónap”
                  13
               ) alkalmazza.

               A Bizottság 2014. július 16-án ajánlást fogadott el az Európai Unió és a fent említett országok közötti, a rövid idejű tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességre vonatkozó megállapodások módosítására irányuló tárgyalások megkezdésére a Bizottságnak adandó felhatalmazásról szóló tanácsi határozatról
                  14
               , amelyet a Tanács 2014. október 9-én elfogadott
                  15
               . Ennek célja az volt, hogy végrehajtsák e hét ország tekintetében a rövid távú tartózkodás új, a Schengeni határellenőrzési kódex módosításának megfelelő meghatározását. Emellett a vízummentességi megállapodásokban a „rövid távú tartózkodás” hónapok helyett napokban történő meghatározása egyszerűbben ellenőrizhető és számítható digitális/informatikai eszközökkel, ami célszerűbb a központi határigazgatási rendszerek – például a javasolt határregisztrációs rendszer
                  16
                – szempontjából.

               A Tanács felhatalmazását követően a Bizottság megkezdte a vízummentességi megállapodások módosításáról szóló tárgyalásokat az érintett hét országgal (Antigua és Barbuda, Bahamai Közösség, Barbados, Brazil Szövetségi Köztársaság, Saint Kitts és Nevis Államszövetség, valamint Seychelle Köztársaság).

               A tárgyalások a Mauritiusi Köztársasággal sikeresen lezárultak, és 2016. november 11-én a felek parafálták a módosító megállapodást.  Mindkét fél elfogadta, hogy az EU és a Mauritiusi Köztársaság közötti vízummentességi megállapodás egészében a rövid távú tartózkodás új meghatározását alkalmazzák. Emellett a megállapodás tartalmazza néhány technikai részlet módosítását (lásd alább), az utazók szempontjából azonban egyik módosítás sem érdemi.

                  Az Egyesült Királyság és Írország különleges helyzetét a megállapodás preambuluma említi.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               A megállapodáshoz mindkét szerződő fél jóváhagyása szükséges, vonatkozó eljárásaiknak megfelelően. Az Unió részéről ez a megállapodás aláírásáról és megkötéséről szóló tanácsi határozatokat jelenti.

               Ezt a javaslatot a Tanács elé terjesztik annak érdekében, hogy felhatalmazást adjon az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodás megkötésére.

               A megállapodás biztosítja a jogszabályok összhangját és közelítését a tagállamok között, mivel következetesen érvényesíti a rövid távú tartózkodás új – a Schengeni határellenőrzési kódex módosításában foglalt – meghatározását, amely egyértelművé teszi a „rövid távú tartózkodás” értelmezését.

               A javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 77. cikke (2) bekezdésének a) pontja, összefüggésben annak 218. cikkével.

               Az Unió nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy a schengeni vívmányok – köztük a közös vízumpolitika – végrehajtásához társult négy országra nézve kötelező erejű módosításokat vezessen be a vízummentességi megállapodásokba. A schengeni térségben engedélyezett tartózkodás időtartamára vonatkozó rendelkezéseket illetően az összehangolt megközelítés és végrehajtás biztosítása érdekében a megállapodás együttes nyilatkozatot foglal magában arról, hogy egyrészről a Mauritiusi Köztársaság, másrészről Izland, Liechtenstein, Norvégia és Svájc részéről kívánatos a hatályos kétoldalú vízummentességi megállapodásaik megfelelő módosítása.

               A mellékelt javaslat képezi a megállapodás megkötésének jogi eszközét. A Tanács a megállapodásnak a Tanács elnöksége által kijelölt személy általi, az Európai Parlamentnek az EUMSZ 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontja szerinti egyetértését követő, Unió nevében történő aláírása után minősített többséggel fog határozni.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               Amennyiben egy nemzetközi megállapodás egyik szerződő fele az Európai Unió, a tagállamok jogszerűen az érintett megállapodás semmilyen módosítását nem hajthatják végre önállóan. A Mauritiusi Köztársasággal létrejött vízummentességi megállapodást az Európai Unió kötötte meg. Következésképpen uniós szintű fellépésre van szükség.

               Emellett a vízummentességi megállapodások tagállamok általi megkötése hatást gyakorolna a vízumügyi uniós vívmányokra (az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdése).

               •Arányosság

               Ez a javaslat nem lépi túl a kitűzött cél eléréséhez – vagyis a Mauritiusi Köztársaság és az Unió közötti hatályos vízummentességi megállapodás módosításához – szükséges mértéket.

               3.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A javaslatnak nincs költségnövelő hatása az EU költségvetésére.

               4. AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               2014. október 9-én a Tanács a tárgyalási irányelvek elfogadásával felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy a Mauritiusi Köztársasággal megkezdje a két fél közötti vízummentességi megállapodás módosításáról szóló tárgyalásokat. A tagállamokat a vízum-munkacsoport ülésein tájékoztatták a tárgyalások alakulásáról.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •A tárgyalások eredménye

                  A Bizottság úgy véli, hogy a Tanács tárgyalási irányelveiben rögzített célkitűzések megvalósultak, és a megállapodás tervezete elfogadható az Unió számára.

                  A megállapodás végleges tartalma a következőképpen foglalható össze:

                  a) A tartózkodás időtartama

                  A megállapodás vízummentes utazásról rendelkezik az Európai Unió polgárai, illetve a Mauritiusi Köztársaság állampolgárai számára a másik Szerződő Fél területére irányuló, bármely 180 napos időszakban legfeljebb 90 napig tartó utazás esetén (az első beutazást követő hat hónapos időtartam során legfeljebb három hónap helyett). Az új meghatározás az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás egészében alkalmazandó.

                  b) Záró rendelkezés – a megállapodás felfüggesztése (8. cikk (4) bekezdés)

               A megállapodás értelmében a 8. cikk (4) bekezdésének utolsó mondata a következőképpen módosul: „Az e megállapodás alkalmazását felfüggesztő Szerződő Fél haladéktalanul tájékoztatja a másik Szerződő Felet, amennyiben a felfüggesztés okai megszűntek, valamint megszünteti a felfüggesztést.” A „valamint megszünteti a felfüggesztést” szövegrész jelenlegi szövegbe történő beillesztésének köszönhetően a módosított megállapodás egyértelművé teszi, hogy a vízummentesség felfüggesztését a felfüggesztéshez vezető okok megszűnése esetén meg kell szüntetni. E tekintetben a módosítás a Mauritiusi Köztársasággal fennálló vízummentességi megállapodás szövegét az Unió által 2015-ben és 2016-ban aláírt összes többi vízummentességi megállapodás szövegéhez igazítja. 2016. június 14-én konzultáltak a vízum-munkacsoporttal erről a módosításról, és egyetlen tagállam sem emelt kifogást.

                  c) „Közösség” helyett „Unió”

                  A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépése óta az Európai Unió egységes jogi személyiséggel rendelkezik. Mindazonáltal az „Európai Közösség” még mindig szerepel a Lisszaboni Szerződést megelőzően hatályba lépett nemzetközi megállapodásokban, köztük az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásban is. A módosító megállapodás értelmében ezért a vízummentességi megállapodás egészében a „Közösség” kifejezés helyébe az „Unió” kifejezés lép.

                  d) Együttes nyilatkozatok

                  A megállapodáshoz két együttes nyilatkozatot csatolnak:

                  – a bármely 180 napos időszakban legfeljebb 90 nap értelmezéséről, valamint;

                  – Izlandról, Norvégiáról, Svájcról és Liechtensteinről.

                  e) Hatálybalépés

                  A megállapodás a Szerződő Felek megerősítési eljárások befejezéséről szóló kölcsönös értesítésének napját követő hatodik hónap első napján lép hatályba. Annak érdekében, hogy garantált legyen a jogbiztonság, az utazók pedig világosan megérthessék és betarthassák a jogszabály, kellően hosszú átmeneti időszakra van szükség. A megállapodás megerősítését követő hat hónapos időszak lehetővé teszi az utazók számára, hogy még az előtt befejezzék a régi rendszer szerint számított rövid távú tartózkodásaikat, hogy hatályba lépne a rövid távú tartózkodás új meghatározása és az utolsó 180 napra vonatkozó referencia-időszak.

                  A módosító megállapodás nem érinti az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló hatályos megállapodás semmilyen egyéb rendelkezését, így területi hatályát sem.

               6.KÖVETKEZTETÉS

               A fenti eredmények fényében a Bizottság javasolja, hogy a Tanács – az Európai Parlament egyetértésének elnyerését követően – hagyja jóvá az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodást.

               2017/0167 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodás megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben annak 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére
                  17
               ,

               mivel:

               (1)2009. november 30-i határozatával a Tanács megkötötte az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást. A megállapodás vízummentes utazásról rendelkezik az Európai Unió polgárai, illetve a Mauritiusi Köztársaság állampolgárai számára a másik Szerződő Fél területére irányuló, „hat hónapos időtartam alatt legfeljebb három hónapig tartó” beutazás esetén.

               (2)A 610/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  18
                horizontális változásokat vezetett be a vízumügyi és határigazgatási uniós vívmányok terén, és a rövid távú tartózkodást bármely 180 napos időszakban legfeljebb 90 napban határozta meg.

               (3)A rövid távú tartózkodás uniós rendszerének teljes körű harmonizációja érdekében az Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásba bele kell foglalni ezt az új meghatározást.

               (4)A Bizottság az Unió nevében tárgyalásokat folytatott a Mauritiusi Köztársasággal az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás).

               (5)Az (EU) 2017/[…] tanácsi határozattal összhangban a megállapodást aláírták.

               (6)Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal
                  19
                összhangban nem vesz részt. Az Egyesült Királyság ezért nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (7)Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal
                  20
                összhangban nem vesz részt. Írország ezért nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

               (8)A megállapodást ezért jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.

               A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A megállapodás 2. cikkében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg
                  21
               .

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 182., 2013.6.29., 1. o.

                     (2)
                  HL L 239., 2000.9.22., 19. o.

                     (3)
                  HL L 105., 2006.4.13., 1. o.

                     (4)
                  HL L 243., 2009.9.15., 1. o.

                     (5)
                  HL L 81., 2001.3.21., 1. o.

                     (6)
                  HL L 169., 2009.6.30., 3. o.

                     (7)
                  HL L 169., 2009.6.30., 24. o.

                     (8)
                  HL L 169., 2009.6.30., 10. o.

                     (9)
                  Az EU két megállapodást kötött a Brazil Szövetségi Köztársasággal. Egyet a közönséges útlevéllel rendelkező személyekre vonatkozóan (HL L 255., 2012.9.21., 4. o.), egy különálló megállapodást pedig a diplomata-, szolgálati vagy hivatali útlevéllel rendelkező személyekre vonatkozóan (HL L 66., 2011.3.12., 2. o.).

                     (10)
                  HL L 169., 2009.6.30., 17. o.

                     (11)
                  HL L 169., 2009.6.30., 38. o.

                     (12)
                  HL L 169., 2009.6.30., 31. o.

                     (13)
                  Lásd a „Tárgy” és „A tartózkodás időtartama” című részeket a megállapodásokban.

                     (14)
                  COM(2014) 468 final.

                     (15)
                  A Tanács határozata (2014. október 9.) az Európai Unió/Közösség, valamint Antigua és Barbuda, a Bahamai Közösség, Barbados, a Brazil Szövetségi Köztársaság, a Mauritiusi Köztársaság, a Saint Kitts és Nevis Államszövetség és a Seychelle Köztársaság közötti, a rövid idejű tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességre vonatkozó megállapodások módosítására irányuló tárgyalások megkezdésére a Bizottságnak adandó felhatalmazásról.

                     (16)
                  COM(2016) 194 final.

                     (17)
                  […]-i egyetértés.

                     (18)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 610/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1683/95/EK tanácsi rendelet, a 539/2001/EK tanácsi rendelet, valamint a 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 182., 2013.6.29., 1. o.).

                     (19)
                  A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

                     (20)
                  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

                     (21)
                  A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.7.27.
            COM(2017) 388 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodás megkötéséről

               MELLÉKLET

               a következőhöz:

               Javaslat
                  A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodás megkötéséről

               MEGÁLLAPODÁS

               az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság között
                  az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás módosításáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ

               egyrészről, valamint

               A MAURITIUSI KÖZTÁRSASÁG (a továbbiakban: Mauritius)

               másrészről,

               a továbbiakban együtt: a Szerződő Felek,

               TEKINTETTEL az Európai Közösség, valamint a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességtől szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás), amely 2010. március 1-jén lépett hatályba,

               MEGERŐSÍTVE az emberek közötti kapcsolatok elősegítésének jelentőségét,

               NYUGTÁZVA, hogy a megállapodás működése a Szerződő Felek állampolgárainak megelégedésére szolgál,

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy a rövid távú tartózkodás megállapodásban foglalt meghatározása (az első beutazást követő hat hónapos időtartam során legfeljebb három hónap) nem elég pontos, és különösen az „első beutazás” fogalma kapcsán kételyek vagy kérdések merülhetnek fel,

               SZEM ELŐTT TARTVA, hogy a 2013. június 26-i 610/2013/EU rendelet horizontális változásokat vezetett be az EU vízumügyi és határigazgatási „belső” vívmányai terén, és a rövid távú tartózkodást „bármely 180 napos időszakban legfeljebb 90 napban” határozta meg,

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Unió által létrehozandó határregisztrációs rendszer szükségessé teszi a rövid távú tartózkodás egységes és egyértelmű, valamennyi harmadik országbeli állampolgárra alkalmazandó meghatározását,

               AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a Szerződő Felek határátkelőhelyein biztosítsák a zökkenőmentes utasforgalmat,

               MEGERŐSÍTVE, hogy a megállapodás hatálya az Egyesült Királyság és Írország kivételével az Európai Unió valamennyi tagállamának állampolgáraira kiterjed,

               FIGYELEMBE VÉVE az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló jegyzőkönyvet, valamint az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányokról szóló jegyzőkönyvet, és megerősítve, hogy e megállapodás rendelkezései az Egyesült Királyságra és Írországra nem alkalmazandók,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. cikk

               A megállapodás e cikk rendelkezéseinek megfelelően módosul:

               (1)A címben és a 6. cikk (1) bekezdésében a „Közösség” szó helyébe az „Unió” szó lép, a 3. cikk (5) bekezdésében a „közösségi” szó helyébe az „uniós” szó lép, valamint a 8. cikk (7) bekezdésében az „A Közösség” szövegrész helyébe az „Az Unió” szövegrész lép.

               (2)Az 1. cikkben a „hat hónapos időtartam alatt legfeljebb három hónapig” szövegrész helyébe a „bármely 180 napos időszakban legfeljebb 90 napig” szövegrész lép.

               (3)A 4. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „Az Európai Unió polgárai bármely 180 napos időszakban legfeljebb 90 napig tartózkodhatnak Mauritius területén.”

               (4)A 4. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „Mauritius állampolgárai bármely 180 napos időszakban legfeljebb 90 napig tartózkodhatnak a schengeni vívmányokat teljeskörűen alkalmazó tagállamok területén. Ez az időtartam a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó tagállamok területén történő tartózkodástól függetlenül számítandó.

               Mauritius állampolgárai bármely 180 napos időszakban legfeljebb 90 napig tartózkodhatnak minden egyes, a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó tagállam területén, a schengeni vívmányokat teljeskörűen alkalmazó tagállamok területén való tartózkodásra számított időtartamtól függetlenül.”

               (5)A 4. cikk (3) bekezdésében a „három hónapot” szövegrész helyébe a „90 napot” szövegrész lép, valamint a „közösségi” szó helyébe az „uniós” szó lép.

               (6)A 8. cikk (4) bekezdésének utolsó mondata helyébe a következő szöveg lép:

               „Az e megállapodás alkalmazását felfüggesztő Szerződő Fél haladéktalanul tájékoztatja a másik Szerződő Felet, amennyiben a felfüggesztés okai megszűntek, valamint megszünteti a felfüggesztést.”

               2. cikk

               E megállapodást a Szerződő Felek saját belső eljárásaikkal összhangban erősítik meg vagy hagyják jóvá, és e megállapodás azt a napot követő hatodik hónap első napján lép hatályba, amikor az utolsó Fél értesíti a másik Felet arról, hogy az említett eljárások befejeződtek.

               Kelt […]-ban/-ben, a kétezer-tizenhetedik év […] havának […] napján két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, valamint szlovén nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

               az Európai Unió részéről

               a Mauritiusi Köztársaság részéről

               EGYÜTTES NYILATKOZAT IZLANDRÓL, NORVÉGIÁRÓL, SVÁJCRÓL ÉS LIECHTENSTEINRŐL

               Kívánatos, hogy egyrészről Norvégia, Izland, Svájc és Liechtenstein, másrészről Mauritius hatóságai a jelen megállapodásban foglalt feltételeknek megfelelően haladéktalanul módosítsák a rövid távú tartózkodásra vonatkozó vízumok alóli mentességről szóló, hatályos kétoldalú megállapodásokat.

               Együttes nyilatkozat a bármely 180 napos időszakban legfeljebb 90 nap értelmezéséről

               A Szerződő Felek egyetértenek abban, hogy a megállapodás 4. cikkében rögzített, bármely 180 napos időszakban legfeljebb 90 napos időtartam folyamatos tartózkodást vagy több egymást követő látogatást jelent, amelyek időtartama bármely 180 napos időszakban összességében nem haladja meg a 90 napot.

               A „bármely” kifejezés folyamatosan aktualizált 180 napos referencia-időszak alkalmazására utal: a tartózkodás minden napján a megelőző 180 napos időszakra visszatekintve ellenőrzik, hogy továbbra is teljesül-e a bármely 180 napos időszakban 90 napra vonatkozó követelmény. Ez többek között azt jelenti, hogy egy megszakítás nélküli 90 napos távollét legfeljebb 90 napos új tartózkodást tesz lehetővé.

               ________


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.7.3.
            COM(2017) 360 final
            2017/0150(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            Romániának a Chile, Izland és a Bahamai Közösség a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményt (a továbbiakban: az 1980. évi egyezmény) eddig az összes uniós tagállammal együtt 97 ország erősítette meg. Az egyezmény a status quót kívánja helyreállítani a jogellenesen elvitt vagy visszatartott gyermekek mihamarabbi visszajuttatása révén, a Szerződő Felek által kijelölt központi hatóságok közötti együttműködési rendszer keretében.

               Mivel a gyermek jogellenes elvitelének megelőzése a gyermekek jogainak előmozdítását célzó uniós politika fontos része, az Európai Unió nemzetközi szinten tevékenyen fellép az 1980. évi egyezmény alkalmazásának javítása érdekében, és a harmadik államokat az egyezményhez való csatlakozásra ösztönzi.

               Chile 1994. február 23-án letétbe helyezte az 1980. évi egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratot. Az egyezmény 1994. május 1-jén lépett hatályba Chilében.

               Az 1980. évi egyezmény Chile és 27 uniós tagállam között már hatályban van. Csupán Románia nem fogadta még el Chile csatlakozását az egyezményhez.

               Izland 1996. augusztus 14-én letétbe helyezte az 1980. évi egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratot. Az egyezmény 1996. szeptember 1-jén lépett hatályba Izlandon.

               Az 1980. évi egyezmény Izland és 27 uniós tagállam között már hatályban van. Csupán Románia nem fogadta még el Izland csatlakozását az egyezményhez.

               A Bahamai Közösség 1993. október 1-jén letétbe helyezte az 1980. évi egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratot. Az egyezmény 1994. január 1-jén lépett hatályba a Bahamai Közösségben.

               Az 1980. évi egyezmény a Bahamai Közösség és 26 uniós tagállam között már hatályban van. Csupán Dánia és Románia nem fogadta még el a Bahamai Közösség csatlakozását az egyezményhez.

               Az 1980. évi egyezmény 38. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy az egyezmény a csatlakozó ország és azon Szerződő Államok között alkalmazandó, amelyek nyilatkozatot tettek a csatlakozás elfogadásáról.

               A Bizottság kezdeményezésére konzultáltak az Európai Unió Bíróságával, amely megerősítette, hogy valamely harmadik állam 1980. évi egyezményhez való csatlakozásának elfogadása az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik.

               Az Európai Unió Bírósága 2014. október 14-i 1/13. sz. véleményében kimondta, hogy az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik annak elfogadása, hogy valamely harmadik állam csatlakozzon a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez.

               A Bíróság nyomatékosította, hogy – a tagállamok közötti változó geometriát elkerülendő – a kérdést uniós szinten egységesen kell kezelni.

               Mivel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének kérdése az Európai Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartozik, Chile, Izland és a Bahamai Közösség csatlakozásának elfogadásáról uniós szinten, tanácsi határozat útján kell dönteni. Romániának ezért az Európai Unió érdekében nyilatkozatot kell tennie Chile, Izland és a Bahamai Közösség csatlakozásának elfogadásáról.

               A Románia általi elfogadás nyomán az 1980. évi egyezmény a Bahamai Közösség és – Dánia kivételével – valamennyi uniós tagállam között alkalmazandóvá válna. Chilét és Izlandot illetően az 1980. évi egyezmény valamennyi uniós tagállammal alkalmazandóvá válna.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Ami a gyermekek szülő általi jogellenes elvitelét illeti, az 1980. évi Hágai Egyezmény a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó ügyekben folytatott uniós igazságügyi együttműködés sarokkövének számító, Brüsszel IIa. rendelet néven ismert 2201/2003/EK tanácsi rendelet
                     1
                   nemzetközi megfelelője.

                  A rendelet egyik fő célkitűzése az, hogy a gyermekek szokásos tartózkodási helyük szerinti tagállamba történő gyors visszavitelét biztosító eljárások megállapításával visszaszorítsa a gyermekek tagállamok közötti jogellenes külföldre vitelét. E célból a Brüsszel IIa. rendelet 11. cikkében magában foglalja az 1980. évi Hágai Egyezményben megállapított eljárást, és kiegészíti azt bizonyos vonatkozások egyértelműsítése révén, különös tekintettel a kiskorú meghallgatására, a határozat meghozatalának a visszavitel iránti kérelem benyújtásától számított időtartamára és a gyermek visszavitele elutasításának indokaira. A rendelet emellett rendelkezéseket vezet be a különböző tagállamokban hozott, visszavitelt elrendelő vagy a visszavitel elrendelését megtagadó, egymásnak ellentmondó határozatokra vonatkozóan.

                  Nemzetközi szinten az Európai Unió támogatja a harmadik országok csatlakozását az 1980. évi egyezményhez, hogy az uniós tagállamok közös jogi keretre támaszkodhassanak a gyermekek jogellenes külföldre vitelét érintő esetekben.

                  2015 júniusa és 2016 decembere között tíz tanácsi határozatot hoztak annak érdekében, hogy elfogadják 10 harmadik ország (Marokkó, Szingapúr, Oroszországi Föderáció, Albánia, Andorra, Seychelle-szigetek, Örményország, Koreai Köztársaság, Kazahsztán és Peru) csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre viteléről szóló 1980. évi Hágai Egyezményhez
                     2
                  .

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               A mostani javaslat egyértelműen kapcsolódik az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében foglalt, a gyermekek jogainak védelmére vonatkozó általános célkitűzéssel. Az 1980. évi Hágai Egyezmény célja, hogy védelmezze a gyermekeket a szülő általi jogellenes elvitel káros hatásaitól, valamint garantálja, hogy a gyermekek kapcsolatot tarthassanak mindkét szülőjükkel, például a kapcsolattartási jogok hatékony gyakorlásának biztosítása révén.

               Ugyancsak említésre méltó, hogy a javaslat a közvetítés határon átnyúló családi viták rendezésében történő alkalmazásának előmozdításához is kapcsolódik. A polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól szóló irányelv
                  3
                a családjogra is vonatkozik a jog érvényesülésén alapuló közös európai térségen belül. Az 1980. évi Hágai Egyezmény a családi viták békés rendezését is ösztönzi. Az 1980. évi Hágai Egyezmény alapján a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia által kiadott, bevált gyakorlatokról szóló útmutatók egyikének témája a közvetítés igénybevétele az egyezmény alkalmazási körébe tartozó, gyermekeket érintő nemzetközi családi viták rendezésében. Az Európai Bizottság kezdeményezésére ezt az útmutatót angolon és francián kívül az összes uniós nyelvre, valamint arabra is lefordították, hogy megkönnyítsék a párbeszédet azokkal az államokkal, amelyek még nem erősítették meg az egyezményt, továbbá hogy az egyezményt meg nem erősítő országokkal konkrét megoldásokat találjanak a gyermekek jogellenes külföldre viteléből fakadó problémákra
                  4
               .

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Mivel a határozat nemzetközi megállapodásra vonatkozik, az alkalmazandó jogalap az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke, valamint 81. cikkének (3) bekezdése. A Tanács az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően egyhangúlag határoz.

                  A 2201/2003/EK rendelet az Egyesült Királyságra és Írországra nézve kötelező, így azok részt vesznek e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

                  Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               •Arányosság

                  E javaslatot az ugyanebben a kérdésben már elfogadott tanácsi határozatok alapján szövegezték meg, és az nem lépi túl az arra vonatkozó célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket, hogy a gyermekek jogellenes külföldre vitelének tárgyában következetessé váljon az uniós fellépés annak biztosítása révén, hogy Románia meghatározott időkereten belül elfogadja Chile, Izland és a Bahamai Közösség csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez.

               •3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A Bizottság konzultált Romániával arról, hogy készen áll-e elfogadni Chile, Izland és a Bahamai Közösség csatlakozását az 1980. évi egyezményhez, és a tagállam kedvező választ adott.

                  A 2017. április 24-i szakértői találkozó keretében tartott megbeszélések tanúsága szerint ebben a szakaszban a tagállamoknak nincs ellenvetésük azzal kapcsolatban, hogy Románia elfogadja Chile, Izland és a Bahamai Közösség csatlakozását az 1980. évi egyezményhez.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Mivel az egyezmény Chile és Izland tekintetében 27 tagállamban, a Bahamai Közösség tekintetében pedig 26 tagállamban már jelenleg is hatályban van, a Bizottság és a tagállami szakértők úgy vélték, hogy ilyen esetekben nincs szükség a harmadik ország helyzetének külön értékelésére.

                  A tagállami szakértők semmilyen problémáról nem számoltak be az 1980. évi egyezmény Chile, Izland és a Bahamai Közösség tekintetében történő alkalmazásával kapcsolatban.

               •Hatásvizsgálat

                  A 2015-ben és 2016-ban már elfogadott, több harmadik államnak az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásáról szóló tíz tanácsi határozathoz hasonlóan – a jogalkotási aktus jellegére való tekintettel – nem készült külön hatásvizsgálat. Chile, Izland és a Bahamai Közösség helyzetének külön értékelését feleslegesnek találták, figyelembe véve egyrészt azt, hogy az egyezmény 27, illetve 26 tagállamban már jelenleg is hatályban van, másrészt pedig azt, hogy Románia készen áll elfogadni Chile, Izland és a Bahamai Közösség csatlakozását.

               •4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javasolt megállapodásnak nincsenek költségvetési vonzatai.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Mivel a javaslat csupán Romániának a Chile, Izland és a Bahamai Közösség 1980. évi egyezményhez való csatlakozásának elfogadására való felhatalmazását érinti, végrehajtásának figyelemmel kísérése arra korlátozódik, hogy Románia tiszteletben tartja-e a nyilatkozat szövegét, valamint az annak letétbe helyezésére és a Bizottság letétbe helyezésről való tájékoztatására vonatkozóan a tanácsi határozatban megállapított időkeretet.

               2017/0150 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               Romániának a Chile, Izland és a Bahamai Közösség a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 81. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben 218. cikkével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament véleményére
                  5
               ,

               mivel:

               (1)Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében foglaltak szerint az Európai Unió egyik célja, hogy előmozdítsa a gyermekek jogainak védelmét. A gyermekek jogellenes elvitellel vagy visszatartással szembeni védelmét szolgáló intézkedések e politika fontos részét képezik.

               (2)A Tanács elfogadta a 2201/2003/EK rendeletet
                  6
                (a továbbiakban: Brüsszel IIa. rendelet), amelynek célja, hogy megvédje a gyermekeket a jogellenes elvitel vagy visszatartás káros hatásaitól, és eljárásokat állapítson meg a szokásos tartózkodási helyük szerinti államba történő gyors visszatérésük biztosítására, valamint garantálja a kapcsolattartási jogok és a felügyeleti jogok védelmét.

               (3)A Brüsszel IIa. rendelet kiegészíti és megerősíti a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményt (a továbbiakban: az 1980. évi Hágai Egyezmény), amely nemzetközi szintű kötelezettségi és együttműködési rendszert hoz létre a szerződő államok, illetve a központi hatóságok között, és célja a jogellenesen elvitt vagy visszatartott gyermekek gyors visszatérésének biztosítása.

               (4)Az Unió valamennyi tagállama részes fele az 1980. évi Hágai Egyezménynek.

               (5)Az Unió arra ösztönzi a harmadik államokat, hogy csatlakozzanak az 1980. évi Hágai Egyezményhez, és támogatja az 1980. évi Hágai Egyezmény helyes végrehajtását, többek között azáltal, hogy a tagállamokkal együtt részt vesz a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia által rendszeresen szervezett különbizottságokban.

               (6)Az uniós tagállamok és a harmadik államok között alkalmazandó közös jogi keret lehet a legjobb megoldás az érzékeny természetű, a gyermekek jogellenes elvitelét érintő nemzetközi esetekre.

               (7)Az 1980. évi Hágai Egyezmény kimondja, hogy az egyezmény a csatlakozó állam és azon szerződő államok között alkalmazandó, amelyek nyilatkozatot tettek a csatlakozás elfogadásáról.

               (8)Az 1980. évi Hágai Egyezmény nem teszi lehetővé, hogy az olyan regionális gazdasági integrációs szervezetek, mint az Unió, annak szerződő feleivé váljanak. Az Unió ezért nem csatlakozhat az egyezményhez, és nem helyezhet letétbe valamely állam csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatot sem.

               (9)Az Európai Unió Bíróságának 1/13. sz. véleménye értelmében az 1980. évi Hágai Egyezmény alapján tett, elfogadásról szóló nyilatkozatok az Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartoznak.

               (10)Chile 1994. február 23-án letétbe helyezte az 1980. évi egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratot. Az egyezmény 1994. május 1-jén lépett hatályba Chilében.

               (11)Romániát kivéve már valamennyi érintett tagállam elfogadta Chile 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozását. Chile elfogadta Ciprus, Szlovénia, Bulgária, Észtország, Lettország, Litvánia és Málta csatlakozását. A Chilében fennálló helyzet értékelése nyomán megállapítást nyert, hogy Románia az 1980. évi Hágai Egyezményben foglalt feltételek alapján az Unió érdekében el tudja fogadni Chile csatlakozását.

               (12)Izland 1996. augusztus 14-én letétbe helyezte az 1980. évi egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratot. Az egyezmény 1996. szeptember 1-jén lépett hatályba Izlandon.

               (13)Romániát kivéve már valamennyi érintett tagállam elfogadta Izland 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozását. Izland elfogadta Bulgária, Észtország, Lettország, Litvánia és Málta csatlakozását. Az Izlandon fennálló helyzet értékelése nyomán megállapítást nyert, hogy Románia az 1980. évi Hágai Egyezményben foglalt feltételek alapján az Unió érdekében el tudja fogadni Izland csatlakozását.

               (14)A Bahamai Közösség 1993. október 1-jén letétbe helyezte az 1980. évi egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratot. Az egyezmény 1994. január 1-jén lépett hatályba a Bahamai Közösségben.

               (15)Romániát kivéve már valamennyi érintett tagállam elfogadta a Bahamai Közösség 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozását. A Bahamai Közösség elfogadta Bulgária, Ciprus, Észtország, Lettország, Litvánia, Málta és Szlovénia csatlakozását. A Bahamai Közösségben fennálló helyzet értékelése nyomán megállapítást nyert, hogy Románia az 1980. évi Hágai Egyezményben foglalt feltételek alapján az Unió érdekében el tudja fogadni a Bahamai Közösség csatlakozását.

               (16)Romániát ezért fel kell hatalmazni arra, hogy az e határozatban foglalt feltételeknek megfelelően az Unió érdekében letétbe helyezze a Chile, Izland és a Bahamai Közösség csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatát. A Chilének, Izlandnak és a Bahamai Közösségnek az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozását már korábban elfogadó többi uniós tagállamnak nem kell új elfogadási nyilatkozatot letétbe helyeznie, mivel a nemzetközi közjog értelmében a már megtett nyilatkozatok továbbra is érvényesek.

               (17)A Brüsszel IIa. rendelet az Egyesült Királyságra és Írországra nézve kötelező, így azok részt vesznek e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

               (18)Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)
                     Románia felhatalmazást kap arra, hogy az Unió érdekében elfogadja Chile, Izland és a Bahamai Közösség csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményhez (a továbbiakban: az 1980. évi Hágai Egyezmény).

               (2)
                     Románia legkésőbb [tizenkét hónappal e határozat elfogadása után] nyilatkozatot helyez letétbe az alábbi formában arról, hogy az Európai Unió érdekében elfogadja Chile, Izland és a Bahamai Közösség csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez:

               „[TAGÁLLAM teljes neve] kijelenti, hogy az (EU) 2017/...* tanácsi határozattal összhangban elfogadja Chile, Izland és a Bahamai Közösség csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményhez”.

                  7(3)
                     Románia tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a Chile, Izland és a Bahamai Közösség csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozata letétbe helyezéséről, és a letétbe helyezést követően két hónapon belül közli a Bizottsággal a nyilatkozat szövegét.

               2. cikk

               Azon tagállamok, amelyek már ezen határozat elfogadásának napja előtt letétbe helyezték a Chile, Izland és a Bahamai Közösség 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatot, nem helyeznek letétbe újabb nyilatkozatot.

               3. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak Románia a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 338., 2003.12.23., 31. o.

                     (2)
                  Tíz tanácsi határozatot már elfogadtak, amelyek felhatalmazzák a tagállamokat a következő országok 1980. évi egyezményhez való csatlakozásának elfogadására: Andorra (a 2015. június 15-én elfogadott (EU) 2015/1023 tanácsi határozat); Seychelle-szigetek (a 2015. december 10-én elfogadott (EU) 2015/2354 tanácsi határozat); Oroszország (a 2015. december 10-én elfogadott (EU) 2015/2355 tanácsi határozat); Albánia (a 2015. december 10-én elfogadott (EU) 2015/2356 tanácsi határozat); Szingapúr (a 2015. június 15-én elfogadott (EU) 2015/1024 tanácsi határozat); Marokkó (a 2015. december 10-én elfogadott (EU) 2015/2357 tanácsi határozat); Örményország (a 2015. december 10-én elfogadott (EU) 2015/2358 tanácsi határozat); Koreai Köztársaság (a 2016. december 8-án elfogadott (EU) 2016/2313 tanácsi határozat); Kazahsztán (a 2016. december 8-án elfogadott (EU) 2016/2311 tanácsi határozat); valamint Peru (a 2016. december 8-án elfogadott (EU) 2016/2312 tanácsi határozat).

                     (3)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/52/EK irányelve (2008. május 21.) a polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól (HL L 136., 2008.5.24., 3. o.) .

                     (4)

                     https://www.hcch.net/en/publications-and-studies/details4/?pid=5568&dtid=3

                     (5)
                  HL C , ,  o.

                     (6)
                  A Tanács 2201/2003/EK rendelete (2003. november 27.) a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 338., 2003.12.23., 1. o.).

                     (7)
                  HL: kérjük, illesszék be e határozat számát.


				|

		52013PC0252

			Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a polgári repülés biztonságának szabályozásában való együttműködésről szóló, az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség között létrejött megállapodás szerinti Kétoldalú Felügyelőtestületben az Európai Unió által képviselendő, a megállapodás I. mellékletét módosító 0004. sz. határozatra vonatkozó álláspontról /* COM/2013/0252 final - 2013/0132 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A
JAVASLAT HÁTTERE
1.1        Előzmények
Az Egyesült Államok légiközlekedési iparának
képviselői 2007-ben aggodalmukat fejezték ki azzal kapcsolatban, hogy az
Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (a továbbiakban: EASA) által felszámított
tanúsítási és szolgáltatási díjakra vonatkozó uniós szabályok nem tesznek
különbséget az európai tanúsítási projektek és a Szövetségi Légiközlekedési
Hivatal (a továbbiakban: FAA) által az egyesült államokbeli termékekre kiadott
jóváhagyások EASA-érvényesítése között.
Az
ezzel összefüggésben történt egyeztetéseket követően az Európai Bizottság
(a továbbiakban: Bizottság) végül megállapodott abban, hogy az EASA által az
érvényesítésért felszámolt díjak kérdését az Amerikai Egyesült Államok és az
Európai Közösség közötti, a polgári repülés biztonságának szabályozásában való
együttműködésről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás)
keretében indokolt rendezni.
2011 júniusi ülésén
a Kétoldalú Felügyelőtestület úgy döntött, hogy az FAA által az egyesült
államokbeli termékekre vonatkozóan kiadott jóváhagyások érvényesítéséért az
EASA által felszámolt díjakat a megállapodás 1. mellékletében kell
meghatározni.  A Kétoldalú
Felügyelőtestület ennek megfelelően a 2011. december 11-én tartott
ülésén jóváhagyta az érvényesítési díjakkal foglalkozó csoport (Validation Fees
Team, a továbbiakban: VFT) létrehozására vonatkozó megbízást.
A VFT – amely az FAA,
a Bizottság és az EASA képviselőiből áll – egyrészt azt a feladatot
kapta a Kétoldalú Felügyelőtestülettől, hogy vizsgálja felül az
egyesült államokbeli termékek jóváhagyásáért fizetendő tanúsítási és
szolgáltatási díjak megállapítására szolgáló EASA-eljárásokat és -módszereket,
másrészt dolgozzon ki a megállapodás módosítására vonatkozó ajánlásokat az
egyesült államokbeli termékek jóváhagyásáért felszámított EASA-díjak kérdésének
rendezésére.
1.2        Az EASA tanúsítási
díjrendszerének ismertetése
Az EASA által
felszámított valamennyi díj a (módosított) 593/2007/EK bizottsági rendelet
alapján kerül megállapításra, amely rendelet az összes tanúsítási feladat
tekintetében meghatározza az EASA által felszámítandó tanúsítási és
szolgáltatási díjakat.
Ez a rendelet
különböző típusú bizonyítványokra és jóváhagyásokra lebontva jelöli meg a
pontos díjakat (éves összegben kifejezve a többéves projektek esetében),
valamint az óradíjban kiszámlázott vizsgálatokért fizetendő órabért.  A termékek, alkatrészek és
berendezések tanúsításához kapcsolódó valamennyi feladat (beleértve pl. a
javítással összefüggő adatok jóváhagyását is) és a szervezetek (pl.
tervezéssel, termeléssel, karbantartással foglalkozó szervezetek)
jóváhagyásához kötődő tevékenységek költségeit teljes egészében annak
kell viselnie, aki a bizonyítvány/tanúsítvány kiállítását kérelmezi. Emellett
az EASA-nál a termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos
légialkalmasságának biztosítása kapcsán felmerülő költségeket és a
jóváhagyott szervezetek felügyeletével összefüggő költségeket is teljes
mértékben fedezni kell, és ugyanebben a rendeletben kell rendelkezni róluk.
Az 593/2007/EK
rendeletben szereplő díjakat minden évben hozzáigazítják az inflációhoz.
Annak érdekében, hogy a díjakból továbbra is fedezni lehessen az EASA
költségeit, e díjakat időszakos felülvizsgálatnak vetik alá, és a
Bizottság is – ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági
eljárással – felülvizsgálhatja őket.  A díjak megállapítása és
aktualizálása a tanúsítási tevékenységekre vonatkozó valós adatok és a múltban
felmerült költségek, valamint a jövőbeli fejlesztésekhez kapcsolódóan az
üzleti tervben feltüntetett adatok együttes felhasználásával történik.  Az órabérek és az
alkalmazandó átalányösszegű díjak kiszámításának alapjául ezek az adatok
szolgálnak.  A bemutatott
módszer lehetővé teszi, hogy amennyiben a szóban forgó adatok alapján
indokolt, növeljék vagy csökkentsék a megállapított díjakat.
1.3        Csökkentési
együttható megállapodásba foglalása
A VVT megbeszélései
során egyértelművé vált, hogy sem az EASA, sem az FAA nem internalizálta
teljes mértékben a megállapodást.  Annak ellenére, hogy
mindkét műszaki megbízott olyan közös érvényesítési alapelvek kialakításán
dolgozik, amelyekben kifejezésre jut a megállapodás szándéka és szelleme,
nyilvánvaló, hogy a gyakorlatban még nem sikerült kiaknázni a megállapodásban
rejlő valamennyi lehetőséget.
Az EASA díjszabása
néhány területet illetően kiemelt figyelmet fordít az Unión kívüli
tanúsítási tevékenységekre.  Az
„alapvető” minősítési kategóriába sorolt kiegészítő
típusalkalmassági bizonyítványok esetében például a tervmódosítások
összetettségétől függetlenül az egyszerű kiegészítő
típusalkalmassági bizonyítványnak megfelelő átalánydíjat számítja fel.  A nem uniós bizonyítványok folyamatos
légialkalmasságával összefüggő tevékenységekért fizetendő díjak
szintén csökkentett díjszabás szerint kerülnek megállapításra.  A szervezetek számára
kiállított, elfogadott jóváhagyások kérdése kapcsán a 145. rész szerinti
jóváhagyások tekintetében ugyancsak csökkentett díjak vannak érvényben.
Az 593/2007/EK
rendelet mindazonáltal felhatalmazza az EASA-t, hogy olyan díjszabást
alkalmazzon, amely arányban áll a tanúsításhoz kapcsolódó összköltséggel.  A bizonyítványok és
jóváhagyások esetében a díjak kiszámítása elsősorban a hasonló projektek
kapcsán korábban felmerült költségek és az üzleti tervben szereplő adatok
együttes figyelembe vételével történik.  E módszert alkalmazva a
tanúsítási eljárások díjszabása tekintetében az EASA-nak nem áll módjában
különös elbánásban részesíteni kétoldalú partnereit, így az Amerikai Egyesült
Államokat sem.  Amennyiben
– a szóban forgó rendelet alkalmazási körén túllépve – indokolt a különleges
elbánás, azt vagy egy, e jelenleg hatályos rendeletet hatályon kívül helyező
rendelet, vagy a rendelettel szemben elsőbbséget élvező nemzetközi
szerződés formájában kell biztosítani.
Ezek alapján,
valamint a megállapodás 14. cikkében foglaltakkal való még teljesebb összhang
érdekében – amelyek értelmében a kiszabott díjaknak igazságosaknak,
ésszerűeknek és a szolgáltatásokkal arányosaknak kell lenniük – a VFT a
Kétoldalú Felügyelőtestületnek olyan határozat elfogadását ajánlotta,
amely – a megállapodás keretében történő érvényesítési eljárás
hatékonyságának céljából – csökkentési együttható alkalmazását írná elő az
593/2007/EK rendeletben meghatározott díjtáblázatokra.  E csökkentési együtthatónak
az I. melléklet rendelkezéseibe történő beépítésével biztosítani lehetne
az 593/2007/EK rendelettől való szükségszerű eltérésnek a
megállapodáson keresztül történő érvényesítését.
1.4        Eljárási szempontok
A vonatkozó tanácsi határozat és a
megállapodás 2011. május 1-jén, azt követően lépett hatályba, hogy a
szerződő felek egymást értesítették a hatálybalépéshez szükséges
belső eljárásaik befejezéséről.
Az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 218. cikkének (9) bekezdése
értelmében a Tanács, a Bizottság javaslatára, határozatban rendelkezik a
megállapodással létrehozott szervben az Unió által képviselendő
álláspontok kialakításáról, amennyiben a szóban forgó szervnek joghatással bíró
jogi aktusokat kell hoznia.
Az Amerikai Egyesült
Államok és az Európai Közösség közötti, a polgári repülés biztonságának
szabályozásában való együttműködésről szóló megállapodás
megkötéséről szóló 2011/719/EU tanácsi határozat[1] 4.
cikkének (4) bekezdésével összhangban a Tanácsnak kell határoznia a
megállapodás mellékletének minden olyan módosításáról, amely a vonatkozó uniós
jogi aktusok módosítását vonja maga után.
Ezért e javaslathoz
mellékelve található az Európai Unió által a Kétoldalú
Felügyelőtestületben a megállapodás I. mellékletét módosító – a 0004. sz.
határozattervezet szerinti – határozat tekintetében képviselendő
álláspontról szóló tanácsi határozat.
2.
AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK
EREDMÉNYEI
A tagállamok a munkafolyamat során végig
rendszeres tájékoztatást kaptak.
3.
A JAVASLAT JOGI ELEMEI
1.1.        A javaslat összefoglalása
A megállapodás I. mellékletének javasolt
módosítása az EASA által felszámított tanúsítási és szolgáltatási díjakra
alkalmazandó csökkentési együtthatót vezet be az egyesült államokbeli (légi
közlekedési) termékek érvényesítésére vonatkozóan, ezáltal kifejezésre juttatva
a megállapodás szellemét és várt előnyeit.
1.2.        Jogalap
Az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 100. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9)
bekezdésével.
1.3.        A szubszidiaritás elve
A megállapodás olyan kérdésekre vonatkozik,
amelyekben az EU hatáskörrel rendelkezik, és amelyekben az Amerikai Egyesült
Államokkal fennálló kapcsolatokat uniós szinten fenn kell tartani.
1.4.        Az uniós jogszabályokra
gyakorolt hatás
Az 593/2007/EK rendelet hatályos rendelkezései
nem tesznek különbséget az EASA által az (európai) tanúsítási projektekre
felszámított tanúsítási és szolgáltatási díjak és az Unióval kétoldalú
repülésbiztonsági megállapodást kötött harmadik országokból származó termékek
érvényesítési díjai között.  E
megállapodások alapja a kölcsönös bizalom és a szerződő felek által
alkalmazott rendszerek azonos szintű biztonságának elismerése.  Döntő fontosságú a
hatékonyságból eredő előnyök kérdése, hiszen a felek
munkafolyamataiba és eredményeibe vetett bizalom révén csökkenteni lehet az
érvényesítéssel járó munkaterhet és a kapcsolódó költségeket.
A megállapodás I. mellékletébe foglalni
tervezett csökkentési együttható bevezetése – tekintve, hogy a megállapodás
jogi státusza alapján nemzetközi szerződésnek minősül – olyan
rendelkezéseket von majd maga után, amelyek elsőbbséget élveznek az 593/2007/EK
rendelet hatályban lévő rendelkezéseivel szemben.  Annak érdekében, hogy e
rendelkezés alkalmazása ne pusztán az EU és az Egyesült Államok közötti
megállapodáson alapuljon, célzott rendelkezéssel kell kiegészíteni az 593/2007/EK
rendeletet.  Az erre
irányuló eljárás jelenleg is folyamatban van.
A várható költségvetési hatások a 4. pontban
olvashatók.
4.
KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A megállapodáshoz csatolt I. melléklet
módosításának hatálybalépése nyomán az EASA tanúsítási és szolgáltatási
díjakból származó bevételében keletkező hiány a becslések szerint
megközelítőleg 450 000 EUR lesz, amelyet teljes egészében az
ügynökség tanúsítási és szolgáltatási díjaikhoz kapcsolódó költségvetésén
belüli átcsoportosítás fog fedezni.
2013/0132 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS HATÁROZATA
a polgári repülés biztonságának
szabályozásában való együttműködésről szóló, az Amerikai Egyesült
Államok és az Európai Közösség között létrejött megállapodás szerinti Kétoldalú
Felügyelőtestületben az Európai Unió által képviselendő, a
megállapodás I. mellékletét módosító 0004. sz. határozatra vonatkozó
álláspontról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2)
bekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       2011. május 1-jén hatályba
lépett az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség közötti, a polgári
repülés biztonságának szabályozásában való együttműködésről szóló
megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötéséről szóló, 2011.
március 7-i 2011/719/EU tanácsi határozat[2].
(2)       A megállapodás 3. cikke C.
bekezdésének 2. pontja értelmében a 3. cikk A. bekezdésével létrehozott
Kétoldalú Felügyelőtestület módosíthatja a megállapodás mellékleteit a
megállapodás 19. cikkének B. bekezdésével összhangban.
(3)       A 2011/719/EU tanácsi
határozat 4. cikkének (4) bekezdésével összhangban indokolt kialakítani Európai
Unió által a Kétoldalú Felügyelőtestületen belül, a megállapodás I.
mellékletének módosítására vonatkozó külön határozat tekintetében
képviselendő álláspontot,
ELFOGADTA EZT A
HATÁROZATOT:
1. cikk
A polgári repülés biztonságának
szabályozásában való együttműködésről szóló, az Amerikai Egyesült
Államok és az Európai Közösség között létrejött megállapodás 3. cikkének A.
bekezdésében említett Kétoldalú Felügyelőtestületben az Európai Unió által
képviselendő, a megállapodás I. mellékletét módosító
felügyelőtestületi határozat elfogadására vonatkozó álláspont a Kétoldalú
Felügyelőtestület e határozathoz csatolt 0004. sz. határozattervezetén
alapul.
2. cikk
Ez a határozat az elfogadásának napján lép
hatályba.
3. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a
címzettjei.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
MELLÉKLET
A POLGÁRI REPÜLÉS BIZTONSÁGÁNAK
SZABÁLYOZÁSÁBAN VALÓ
EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐL SZÓLÓ,
AZ
AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK
ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ KÖZÖTT
LÉTREJÖTT MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT
KÉTOLDALÚ FELÜGYELŐTESTÜLET
HATÁROZATI
JEGYZŐKÖNYVE
0004. SZ. HATÁROZAT
A polgári repülés biztonságának szabályozásában való
együttműködésről szóló, az Amerikai Egyesült Államok és az Európai
Közösség között létrejött megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) 19.
cikkének B. bekezdésével összhangban, amely előírja, hogy a megállapodás
mellékleteit a megállapodás 3. cikkével létrehozott Kétoldalú
Felügyelőtestület határozatával lehet módosítani, a Kétoldalú
Felügyelőtestület az alábbi határozatot hozta:
1.      A
megállapodás I. mellékletét az alábbi 3.2.11. bekezdéssel kell kiegészíteni:
„3.2.11. a)        2013.
január 1-jétől a műszaki megbízott egy adott naptári évben egy
kérelmezőnek vagy szabályozott szervnek nem számíthat fel magasabb díjat
az adott műszaki megbízott által a 3.2.4. pont alapján az alábbiak
jóváhagyása céljából végzett érvényesítésért:
            i.          valamely légi
járműre, hajtóműre, légcsavarra vagy berendezésre vonatkozó terv;
            ii.          kiegészítő
típusalkalmassági bizonyítvány;
            iii.         a műszaki
végrehajtási eljárásokban meghatározottak alapján a típustervet érintő
egyes jelentősebb módosítások, vagy
            iv.         az akusztikát és
kibocsátást érintő módosítások
mint annak a díjnak a 95%-a, amelyet a
műszaki megbízott ugyanazon naptári év folyamán valamely terv,
kiegészítő típusalkalmassági bizonyítvány, jelentősebb módosítás vagy
akusztikát és kibocsátást érintő módosítások egyenértékű
jóváhagyásának kibocsátásával járó tanúsítási eljárásért az eljárást
kezdeményező félnek vagy szabályozott szervnek felszámítana.
b)         Azon
díjaknak, amelyeket egy műszaki megbízott valamely naptári év folyamán az
általa a 3.2.4. bekezdés alapján végzett érvényesítésért egy kérelmezőnek
vagy szabályozott szervnek felszámít, tükrözniük kell azt a
hatékonyságnövekedést, amely az érvényesítési eljárás alkalmazásával
érhető el a tanúsítási eljáráshoz képest.  E hatékonyságnövekedést és
a kapcsolódó díjcsökkentéseket vonatkozó adatokkal kell alátámasztani.  A Kétoldalú
Felügyelőtestület ennek érdekében rendszeres időközönként
felülvizsgálja és megfelelő módon határozattal kiigazítja a fent
meghatározott százalékos értéket.”
2.         Az újonnan beillesztett 3.2.11. bekezdés b) pontjában
említett időszakos felülvizsgálatot legfeljebb kétévente kell elvégezni.  A megállapodás 1.
mellékletének 2.2.1. bekezdésében foglaltaknak megfelelően a Kétoldalú
Felügyelőtestületet a Tanúsítási Felügyelőtestület segíti a
felülvizsgálatok lefolytatásában és bármely indokolt határozat meghozatalában.  A felülvizsgálatnak és a
döntéshozatalnak a műszaki megbízott által szolgáltatott adatokon kell
alapulnia.
A módosítás az utolsó aláírás napján lép hatályba.
A
Kétoldalú Felügyelőtestület részéről:
 SZÖVETSÉGI LÉGIKÖZLEKEDÉSI HIVATAL KÖZLEKEDÉSI MINISZTÉRIUM AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK ||   || EURÓPAI BIZOTTSÁG EURÓPAI UNIÓ
   ÁLTAL: ||     ||   ||   ÁLTAL: ||
     TITULUS: ||     A repülésbiztonságért felelős megbízott tisztviselő ||   ||     TITULUS: ||     A Mobilitáspolitikai és Közlekedési Főigazgatóságnak a repülésért és a nemzetközi légi közlekedésért felelős igazgatója
   DÁTUM: ||     ||   ||   DÁTUM: ||
   HELY: ||   Washington, DC ||   ||   HELY: ||   Brüsszel, Belgium
[1]               HL L 291., 2011.11.9., 1. o.
[2]               HL L 291.,
2011.11.9., 1. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.10.18.
            COM(2017) 599 final
            2017/0261(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a tagállamok által az Európai Fejlesztési Alapba fizetendő, a 2017. évi harmadik részletet is magában foglaló pénzügyi hozzájárulásról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A javaslat a tagállamok által 2017-ben az Európai Fejlesztési Alapba (a továbbiakban: EFA) fizetendő pénzügyi hozzájárulás harmadik részletéről szóló tanácsi határozattervezetre vonatkozik.

                  A 11. EFA-t és a többi még nyitva lévő EFA-forrást (például a 8., a 9. és a 10. EFA) a következő szabályok szerint kezelik:

                  – Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti jelenlegi partnerségi megállapodás (a továbbiakban: AKCS–EU partnerségi megállapodás) legutóbb módosított változata
                     1
                  ;

                  – Belső megállapodás
                     2
                   az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az AKCS–EU partnerségi megállapodással összhangban a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó európai uniós támogatás finanszírozásáról, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról (a továbbiakban: a 11. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás);

                  – A Tanács (EU) 2015/323 rendelete
                     3
                   a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról (a továbbiakban: a 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat).

                  A fent említett dokumentumok a tagállamoknak az EFA-költségvetés pénzügyi támogatására irányuló, többéves kötelezettségvállalásait tartalmazzák. A 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat arról rendelkezik, hogy a tagállamoknak előre meghatározott pénzügyi kötelezettségvállalások alapján rendszeresen hozzá kell járulniuk az EFA költségvetéséhez. A rendszeres hozzájárulásokra technikai jellegű tanácsi határozatok útján kerül sor, melyek a korábban eldöntött pénzügyi hozzájárulásokat hajtják végre.

                  Ezért az indokolás bizonyos fejezetei nem alkalmazandók az olyan rendszeres hozzájárulás-lehívásokra, mint például ez.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Lásd az 1. pontot. A javaslat indokai és céljai.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Lásd az 1. pontot. A javaslat indokai és céljai.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 21. cikkének (7) bekezdése szerint külön meg kell határozni a Bizottság, illetve az Európai Beruházási Bank (a továbbiakban: EBB) által kezelt összeget.

                  Az EBB a 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 52. cikkével összhangban megküldte a Bizottságnak az általa kezelt eszközök kötelezettségvállalásaira és kifizetéseire vonatkozó aktualizált becsléseket.

                  A 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 22. cikkének (1) bekezdése szerint a hozzájárulások lehívása során először a korábbi EFA-k rendelkezésre álló összegeit kell felhasználni egymás után. A Bizottság esetében az összes forrást felhasználták a korábbi EFA-kból, így az e javaslatban szereplő lehívások a 11. EFA összegeire vonatkoznak.

                  A 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 21. cikkének (5) bekezdése szerint a Tanács legkésőbb 21 naptári nappal a bizottsági javaslat benyújtását követően határoz erről a javaslatról.

                  Az (EU) 2017/1206 tanácsi határozat
                     4
                   2. cikkével összhangban a tagállamok hozzájárulásainak a 8. és a 9. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 1. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti összegeit csökkenteni kell. A csökkentést a tagállami hozzájárulások 2017. évi harmadik részletének és/vagy a 2018. évi első részletének befizetése alkalmával kell végrehajtani az adott tagállam által választott kiigazítási opció szerint.

                  A 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 23. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy amennyiben a befizetendő hozzájárulások egy adott részletét határidőre nem fizeti be, az érintett tagállamnak a be nem fizetett összeg után kamatot kell fizetnie; a kamat fizetésére vonatkozó rendelkezéseket ugyanaz a cikk részletezi.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Lásd az 1. pontot. A javaslat indokai és céljai.

               •Arányosság

                  Lásd az 1. pontot. A javaslat indokai és céljai.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Lásd az 1. pontot. A javaslat indokai és céljai.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Nem releváns

               •Konzultáció az érdekelt felekkel

                  Nem releváns

               •Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

                  Nem releváns

               •Hatásvizsgálat

                  Nem releváns

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Nem releváns

               •Alapvető jogok

                  Nem releváns

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Nem releváns

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Nem releváns

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Nem releváns

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  Nem releváns

               2017/0261 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a tagállamok által az Európai Fejlesztési Alapba fizetendő, a 2017. évi harmadik részletet is magában foglaló pénzügyi hozzájárulásról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az AKCS–EU partnerségi megállapodással összhangban a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó európai uniós támogatás finanszírozásáról, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodásra
                  5
                (a továbbiakban: belső megállapodás) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2015. március 2-i (EU) 2015/323 tanácsi rendeletre
                  6
                (a továbbiakban: a 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat) és különösen annak 21. cikke (5) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 21. cikkének (5) bekezdésében meghatározott eljárás alapján a Bizottság 2017. október 10-ig javaslatot terjeszt elő, amelyben feltünteti a) a 2017. évre vonatkozó hozzájárulás harmadik részletének összegét, valamint b) a 2017. évre vonatkozó hozzájárulásnak a felülvizsgált éves összegét, amennyiben az összeg eltér a tényleges igényektől.

               (2)Az Európai Beruházási Bank a 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 52. cikkével összhangban megküldte a Bizottságnak az általa kezelt eszközök kötelezettségvállalásaira és kifizetéseire vonatkozó aktualizált becsléseket.

               (3)A 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 22. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a hozzájárulások lehívása során először a korábbi EFA-kra meghatározott összegeket kell felhasználni. Következésképpen a 11. EFA-ból forrásokat kell lehívni az Európai Bizottság javára.

               (4)Az (EU) 2016/2026 határozattal a Tanács az Európai Bizottság javaslata alapján 2016. november 11-én határozatot fogadott el, amely a 2017. évi tagállami EFA-hozzájárulások éves összegét az Európai Bizottság esetében 3 850 000 000 EUR-ban, az Európai Beruházási Bank esetében pedig 150 000 000 EUR-ban állapította meg
                  7
               .

               (5)A Tanács elfogadta a hozzájárulás 8. és 9. EFA-ból visszavont 200 000 000 EUR összeggel való csökkentését
                  8
               .

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Fejlesztési Alaphoz történő, 2017. évre szóló hozzájárulások harmadik részleteként az Európai Bizottságnak és az Európai Beruházási Banknak a tagállamok által fizetendő egyes összegeket az e határozat mellékletében található táblázat tartalmazza.

               E hozzájárulások befizetése kombinálható a hozzájárulások 8. és 9. EFA-ból visszavont 200 000 000 EUR összeggel való csökkentésének végrehajtása keretében, az egyes tagállamok által benyújtott kiigazítási terv alapján végzett kiigazításokkal.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

                     (2)
                  HL L 210., 2013.8.6., 1. o.

                     (3)
                  HL L 58., 2015.3.3., 17. o.

                     (4)
                  HL L 173., 2017.7.6., 15. o.

                     (5)
                  HL L 210., 2013.8.6., 1. o.

                     (6)
                  HL L 58., 2015.3.3., 17. o.

                     (7)
                  HL L 313., 2016.11.19., 25. o.

                     (8)
                  HL L 173., 2017.7.6., 15. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.10.18.
            COM(2017) 599 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS  HATÁROZATA
            a tagállamok által az Európai Fejlesztési Alapba fizetendő, a 2017. évi harmadik részletet is magában foglaló pénzügyi hozzájárulásról

               MELLÉKLET

                        TAGÁLLAMOK

                        10. EFA-ra vonatkozó kulcs (%)

                        11. EFA-ra vonatkozó kulcs (%)

                        2017. évi 3. részlet (EUR)

                        Összesen

                        Bizottság

                        EBB

                        11. EFA

                        10. EFA

                        BELGIUM

                        3,53

                        3,24927

                        27 618 795,00

                        0,00

                        27 618 795,00

                        BULGÁRIA

                        0,14

                        0,21853

                        1 857 505,00

                        0,00

                        1 857 505,00

                        CSEH KÖZTÁRSASÁG

                        0,51

                        0,79745

                        6 778 325,00

                        0,00

                        6 778 325,00

                        DÁNIA

                        2,00

                        1,98045

                        16 833 825,00

                        0,00

                        16 833 825,00

                        NÉMETORSZÁG

                        20,50

                        20,57980

                        174 928 300,00

                        0,00

                        174 928 300,00

                        ÉSZTORSZÁG

                        0,05

                        0,08635

                        733 975,00

                        0,00

                        733 975,00

                        ÍRORSZÁG

                        0,91

                        0,94006

                        7 990 510,00

                        0,00

                        7 990 510,00

                        GÖRÖGORSZÁG

                        1,47

                        1,50735

                        12 812 475,00

                        0,00

                        12 812 475,00

                        SPANYOLORSZÁG

                        7,85

                        7,93248

                        67 426 080,00

                        0,00

                        67 426 080,00

                        FRANCIAORSZÁG

                        19,55

                        17,81269

                        151 407 865,00

                        0,00

                        151 407 865,00

                        HORVÁTORSZÁG

                        0,00

                        0,22518

                        1 914 030,00

                        0,00

                        1 914 030,00

                        OLASZORSZÁG

                        12,86

                        12,53009

                        106 505 765,00

                        0,00

                        106 505 765,00

                        CIPRUS

                        0,09

                        0,11162

                        948 770,00

                        0,00

                        948 770,00

                        LETTORSZAG

                        0,07

                        0,11612

                        987 020,00

                        0,00

                        987 020,00

                        LITVÁNIA

                        0,12

                        0,18077

                        1 536 545,00

                        0,00

                        1 536 545,00

                        LUXEMBURG

                        0,27

                        0,25509

                        2 168 265,00

                        0,00

                        2 168 265,00

                        MAGYARORSZÁG

                        0,55

                        0,61456

                        5 223 760,00

                        0,00

                        5 223 760,00

                        MÁLTA

                        0,03

                        0,03801

                        323 085,00

                        0,00

                        323 085,00

                        HOLLANDIA

                        4,85

                        4,77678

                        40 602 630,00

                        0,00

                        40 602 630,00

                        AUSZTRIA

                        2,41

                        2,39757

                        20 379 345,00

                        0,00

                        20 379 345,00

                        LENGYELORSZÁG

                        1,30

                        2,00734

                        17 062 390,00

                        0,00

                        17 062 390,00

                        PORTUGÁLIA

                        1,15

                        1,19679

                        10 172 715,00

                        0,00

                        10 172 715,00

                        ROMÁNIA

                        0,37

                        0,71815

                        6 104 275,00

                        0,00

                        6 104 275,00

                        SZLOVÉNIA

                        0,18

                        0,22452

                        1 908 420,00

                        0,00

                        1 908 420,00

                        SZLOVÁKIA

                        0,21

                        0,37616

                        3 197 360,00

                        0,00

                        3 197 360,00

                        FINNORSZÁG

                        1,47

                        1,50909

                        12 827 265,00

                        0,00

                        12 827 265,00

                        SVÉDORSZÁG

                        2,74

                        2,93911

                        24 982 435,00

                        0,00

                        24 982 435,00

                        EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

                        14,82

                        14,67862

                        124 768 270,00

                        0,00

                        124 768 270,00

                        EU-28 ÖSSZESEN

                        100,00

                        100,00

                        850 000 000,00

                        0,00

                        850 000 000,00