				|

		52014PC0032

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az 1308/2013/EU és az 1306/2013/EU rendeleteknek a gyümölcsök és zöldségek, a banán és a tej oktatási intézményekben való kínálatához kapcsolódó támogatási program tekintetében történő módosításáról /* COM/2014/032 final - 2014/0014 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
Háttér-információk
Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU
rendelete (egységes közös piacszervezésről szóló rendelet)[1] az iskolatej- és az
iskolagyümölcs program égisze alatt egyes mezőgazdasági termékeknek az
iskolás gyermekek körében történő kiosztását meghatározó jogi- és pénzügyi
keretet fektet le.
A két program egymástól függetlenül és
különböző időszakokban jött létre. A ténylegesen 1977 óta
megvalósítás alatt álló iskolatej program a tejpiac közös szervezésének 1968-as
bevezetéséig nyúlik vissza. Az iskolagyümölcs program egy olyan újabb program,
amely a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezésének 2007. évi reformja
keretében jelent meg egyfajta politikai kötelezettségvállalásként. A jelenlegi
programok eltérő jogi- és pénzügyi kereteken belül működnek.
Felépítésükben és működésükben is jelentős különbségek vannak köztük.
Mindkét iskolaprogram létrehozása azt a célt
szolgálta, hogy elősegítse az európai mezőgazdaság jelentős
ágazatait képviselő, az Európai Unió mezőgazdasági termelése
értékének 15–15%-át jelentő gyümölcsök és zöldségek, illetve tejtermékek
fogyasztását. E termékek gazdasági jelentőségük mellett a népegészségügy
szempontjából is hasznosak, és alkalmasak arra, hogy az iskolás gyermekek
körében kiosztásra kerüljenek.
A két iskolaprogram felállításához vezető
indokok a gyümölcsök, zöldségek és a tejtermékek körében tapasztalt
csökkenő fogyasztás miatt még most is napirenden vannak. A fogyasztás
növelésére irányuló legkülönfélébb, az egészségügy és a mezőgazdaság
területén jelentkező nemzeti és EU szintű ösztönző
erőfeszítések ellenére sem sikerült a csökkenő tendenciát
visszafordítani, főként nem a friss gyümölcsök, zöldségek és a fogyasztói
tej esetében. E helyzetet – számos tényező mellett – csak súlyosbítja a
magasan feldolgozott, hozzáadott cukrot, sót és zsírokat gyakran nagymértékben
tartalmazó és a fiatalabb korosztály körében igencsak közkedvelt élelmiszerek
irányába mutató modern fogyasztási tendencia.
A jelenleg futó iskolaprogramok pozitív beágyazottsága
és létjogosultságuk elismertsége ellenére a különböző jelentésekből
és külső értékelésekből levont következtetések a programok
konstrukciójának bizonyos gyengeségeire és működésének hiányosságaira
utalnak.
A KAP 2020 már eleve tartalmaz egyes
meghatározott problémákra várhatóan megoldást nyújtó fontos elemeket,
főként az iskolai gyümölcsprogram finanszírozásában és az oktatásban való
elterjedtségének megszilárdításában bekövetkező jelentős változások
révén. Az iskolatej programban kitűzött újabb követelmény – miszerint a
résztvevő tagállamoknak stratégiát kell felállítaniuk – hozzájárul a
program összpontosított megvalósításához, ahogy az az iskolagyümölcs programban
már meg is történt. A KAP 2020-ra irányuló bizottsági javaslat azonban még a jelenlegi
programok külső értékeléseinek véglegesítése és az Európai
Számvevőszék jelentése előtt került elfogadásra.
A javaslat
célkitűzései
A javaslat - a programok hatékonyságának és
eredményességének fokozása érdekében - nem csupán a programok működésében
rejlő belső problémákat szándékozik kezelni, hanem egységesebb
szakpolitikai választ is kíván adni ahhoz, hogy e programok elérhessék a hosszú
távú célokat és hathatósan reagáljanak a külső kihívásokra. Ez összhangban
van az Európai Számvevőszék azon ajánlásával, miszerint „nagyobb
koordinációt és szinergiát kell kialakítani a két program között ahhoz, hogy
globális méretekben is következetesen lehessen kezelni az élelmezés kérdését,
és hogy hatékony program lebonyolítás valósulhasson meg”. E javaslatával a
Bizottság a rendelet 225. cikk (c) bekezdésében foglalt, az iskolaprogramok
olívaolajra és étkezési-olajbogyóra való kiterjesztésének
lehetőségéből eredő jelentési kötelezettségnek is eleget tesz.
A javaslat először is a hosszú távú
célkitűzések irányába kívánja elmozdítani a jelenlegi sémát, a két program
oktatási dimenzióinak megerősítését szem előtt tartva, valamint hozzá
kíván járulni ahhoz, hogy a fiatalok újból kapcsolatba lépjenek az
élelmiszerrel és annak forrásával, ezáltal pedig fokozódjon bennük a
mezőgazdaságot és a mezőgazdasági termékeket, valamint a KAP-ot és az
EU-t illető tudatos észlelés. Jelenleg komoly szakadék van a programok
konstrukciója és ezen célkitűzések között, mivel a két program
eltérően kezeli a célokat. Az oktatási dimenzió már a kezdetektől
fogva szerepelt az iskolagyümölcs programban, ugyanakkor az iskolatej program
nem kötelezi a tagállamokat arra, hogy egyedi oktatási eszközöket
alkalmazzanak, ez pedig gyér kapcsolatot eredményez a kiosztott termékek és a
program között. Az iskolatej program értékelési- és monitoring rendszere
mindemellett még gyenge is, az iskolagyümölcs program rendszere pedig
fejlesztésre szorul. Mindezek fontos szempontok a programok közép- és hosszú
távú eredményességének mérésében.
A javaslat másodrendű célja a jelenleg
önálló jogi- és pénzügyi keretrendszerek egységesítése és összevonása, valamint
az EU beavatkozás láthatóságának fokozása ahhoz, hogy az iskolai kiosztást
illetően globálisan is konzisztens KAP politika legyen biztosítható és
maximálisan hatékonnyá lehessen tenni a programok lebonyolítását. Miután a
jelenlegi programok egymástól függetlenül és időben is eltérően
alakultak, kölcsönös együttműködés és összefüggés még annak ellenére sem
áll fenn közöttük, hogy hasonló célokat tűztek ki maguk elé és hasonló
célcsoportokat határoztak meg. A jelenlegi szétaprózott rendszer számos
különböző olyan módszert és üzenetet fogalmaz meg, amelyek azonban
összességükben negatívan befolyásolhatják a rendszer eredményességét. Ez a
probléma az eltérő jogi- és pénzügyi keretrendszerekből, az érintett
termékek körében jellemző piaci különbségekből és a két program
megvalósítására vonatkozó tagállami szintű döntésekből adódik.
Végül, de nem utolsósorban a
mezőgazdasági termékek iskolai fogyasztásának előmozdítására szánt
kiadások hatékonyságát is növelni szükséges, hiszen ezáltal jobban rá
lehet irányítani a programok pénzügyi lehetőségeit arra, hogy maximális
hatást érjenek el és a kiosztás költséghatékonyságát is fokozni lehet. A
jelenlegi hiányosságok között vannak közösek (mint például a jelentős
adminisztratív és szervezési terhek), de némelyikük csak az iskolagyümölcs
program (nevezetesen a lehetőségek kb. 30%-os kihasználatlansága, valamint
hatalmas különbségek a kiosztásban érintett termékek költségei között) vagy az
iskolatej program (esetleges holtteher-hatás, alacsony költség-haszon arány)
esetében áll fenn.
2.           AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI, HATÁSVIZSGÁLATOK
Az iskolaprogramok ellenőrzése 2012
októberében kezdődött el.
A hatásvizsgálat során nyilvános konzultációra
került sor. Erre az ellenőrzést hozzászólásaikkal kiegészítő
érdekelteket hívtak meg. A nyilvános konzultáció egy olyan konzultációs
dokumentumra épült, amely nagyjából kilenc eldöntendő kérdést fogalmazott
meg. A konzultáció 12 héten át tartott és online kérdőív formájában
zajlott. Emellett további megbeszélések és meghallgatások egészítették ki a
folyamatot. Ilyen volt például a 2013. március 15-én tartott részvényesi
gyűlés is.
A hatásvizsgálat során kidolgozott három
forgatókönyv: 1) „status quo” változat, amely az iskolai kiosztás esetében
fenntartja a külön kereteket, de beépíti a KAP 2020 révén az iskolai
programokban elért fejlesztéseket, 2) „korrekciós” forgatókönyv, ami azt
hivatott felmérni, hogy az ellenőrzés céljait el lehet-e érni a jelenlegi
különálló sémákkal, de a jelenlegi programok oktatási dimenzióiban
fellelhető szakadék áthidalását célzó intézkedésekkel/változtatásokkal, a
két program közötti szinergiák fokozásával, a programok – KAP 2020-on túlmutató
– további egyszerűsítésével és fejlesztésével, és 3) „új keretrendszer”
forgatókönyv, ami - korlátozott számú termékek kiosztására vonatkozó közös
jogi- és pénzügyi keretrendszer formájában, a hosszú távú célok felé
történő, a program megerősített oktatási dimenzióján keresztül
megvalósuló orientációval kiegészítve - jelentős politikai változást
tartalmaz.
A hatásvizsgálat a jelenlegi szakpolitikai
keretrendszerek értékelései, valamint a jövőbeli kihívások és igények
elemzése alapján értékeli e három alternatív szakpolitikai forgatókönyv
hatásait és veti azokat össze az egyes célok elérhetőségével, illetve az
átfogó célkitűzések eredményességének, hatékonyságának és koherenciájának
szempontjából nézve:
–
A megerősített iskolagyümölcs programmal
kiegészített „status quo” forgatókönyv tovább mélyítené az iskolagyümölcs
program és az iskolatej program között - azok oktatási dimenziójában -
meglévő szakadékot, miközben a lebonyolítás hatékonyságát illetően
nem sok előnnyel járna. Mindemellett csak korlátozottan járulna hozzá az
egységes és látható EU beavatkozás biztosításához. Bár költségvetését tekintve
semlegesnek mondható, mégis némi költségvetési bizonytalanságot tartalmaz,
hiszen az iskolatej program finanszírozása nincs korlátok közé szorítva. Az
előnyökhöz képest továbbra is magas szinten maradnak az adminisztratív
terhek (alacsony költség-haszon arány). A hatékonyságban jelentős
eltérések mutatkoznak az iskolagyümölcs programban szereplő termékek
költségei közötti nagyfokú különbségek és az iskolatej program továbbra is
potenciális holtteher-hatása okán. Kétséges, hogy ez a változat megfelelő
válaszként tud-e szolgálni a fogyasztási mintákhoz és a friss
mezőgazdasági termékek iránti kereslethez kapcsolódóan felmerülő
egyes kihívásokra. Bizonyított, hogy csak korlátozottan tud hozzájárulni a jobb
szabályozás és az egyszerűsítés formájában megfogalmazott horizontális
célokhoz, ugyanakkor előnyösebbnek tűnik a népegészségügyi célokhoz
(egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentése a nemzeti stratégiák és
orientálás segítségével) való lehetséges hozzájárulásában.
–
Ezzel szemben a „korrekciós” változat legfőbb
hatásai várhatóan beváltják az iskolatej program oktatási dimenziójának
erősítéséhez és a két program megvalósításában létrejött szinergiákhoz
fűzött reményeket úgy, hogy eközben megmarad a jelenlegi külön felállás.
Mindez pedig jobban hozzá tud járulni az olyan hosszú távú célokhoz, mint az
érintett mezőgazdasági termékek iránti kereslet fenntartható növelése,
illetve egészségesebb táplálkozási szokások kialakítása. E változatnak
mindenképp pozitív hatása van a fokozott szinergiák miatt, bár ezek a programok
közötti eltérő pénzügyi sémák okán csupán korlátozottan érvényesülnek. A
kevesebb adminisztratív teher több előnnyel és - a szinergiák, illetve közös
eljárások okán - kisebb fokú összetettséggel jár.
–
Az „új keretrendszer” változat a programok hosszú
távú céljait jobban kielégítő intézkedésekkel kialakított rendszer felé
tolja el a jelenlegi iskolai rendszer irányítottságát, ugyanakkor áthidalja a
két program konstrukciója között jelenleg meglévő szakadékokat. A
fentieken túl nagyobb rugalmasságot biztosít a tagállamoknak az iskolai program
lebonyolításában és eljárásaik elsődleges igények szerinti célzottságában,
a különböző pénzügyi jogosultságok közötti működésre és a változó
helyzetekre való reagálásra kiterjedő szükséges költségvetési rugalmasság
mellett. Emellett meghatározott költségvetési kereten belül a lehető
legnagyobb hatást hivatott gyakorolni az iskolai intervenciókra. Kiküszöböli az
EU költségvetéshez fűződő bizonytalanságokat, hiszen - az
aktuális (2020. évi KAP) abszorpciós potenciált tükröző - éves rögzített
határértéket szab meg az iskolai intervenciók esetében. Továbbfejlesztett
pénzügyi megoldások és részvételi feltételek esetén a jelenlegi lehetőség
nagyobb hatékonysággal lenne kihasználható.
A fentiek alapján a hatásvizsgálat azt
állapította meg, hogy az „új keretrendszer” forgatókönyv a
legkiegyensúlyozottabb változatot jelenti az iskolai programok hosszú távú
célok felé fokozatosan igazított irányítottságában, hiszen a programok így
jobban tudnak reagálni a csökkenő gyümölcs-, zöldség- és tejfogyasztással,
illetve az egyre terjedő elhízottsággal jellemezhető általános
problémákra, és kritikus kapcsolatot tudnak kialakítani a mezőgazdasággal,
illetve annak legkülönfélébb termékeivel.
Az egyszerűsítés fontos szempont volt a
folyamat során, ezt azonban még többféle módszerrel tovább kell fokozni. E
módszerek legtöbbje a - bizonyos követelmények összevonását, illetve
megszüntetését magában foglaló - bizottsági jogi aktusok alapján történő
egyszerűsítésre irányul.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A javaslat szerint egy olyan közös jogi- és
pénzügyi keretrendszert kell felállítani a gyümölcsök, zöldségek és a tej
iskolás gyermekek részére történő kiosztását illetően, amelyet a
mezőgazdasággal és annak különféle termékeivel fennálló kapcsolat
megerősítését, valamint a szélesebb körben érvényesülő ügyeket (pl.
népegészségügy, környezetvédelem) lehetővé tevő, kellően alátámasztott
oktatási intézkedések támogatnak. Az új keretrendszer a költségvetését
illetően semleges lenne és a 2020. évi KAP szerint az iskolai programokra
előirányzott költségvetésen belül valósulna meg. Szerkezetét illetően
az új program nagy részben a két program meglévő, jól működőnek
és hatékonynak minősülő elemein nyugszik.
A javaslat a szerződés 42. cikkére és 43.
cikke (2) bekezdésére épül. Megfelel a szubszidiaritás és az arányosság
elvének, miután a cselekvési keret és az alapelvek meghatározása EU szinten
történik, ugyanakkor a tagállamoknak továbbra is megvan a mozgásterük arra,
hogy prioritásaik alapján és a nemzeti/regionális sajátosságoknak
megfelelően alakítsák a programot, illetve, hogy ők maguk határozzák
meg a céljaikat és azok megvalósítási módjait.
Az új javaslat legfőbb elemei az
alábbiak:
–
A kiosztás súlypontjának áthelyezése: a javaslat
szerint a termékek iskolákban történő kiosztását kizárólag két
"alaptermékre", a friss gyümölcsökre és zöldségekre (köztük banánra).
illetve a fogyasztói tejre kell átirányítani úgy, hogy a fogyasztói tej
zsírtartalmát az országos egészségügyi hatóságoknak kell meghatározniuk. Ez a
súlypont áthelyezés több szempontból is előnyös lehet. Főként azért,
mert a kiosztás egy rögzített költségvetési kereten belül valósulna meg,
csökkentené az iskolákat sújtó szervezési terheket és még összhangban is van
azzal az igénnyel, hogy hozzájáruljon e két termékcsoportban tapasztalt
csökkenő fogyasztási tendenciák visszafordításához. Emellett az általános
gyakorlatnak is megfelelne, hiszen a friss gyümölcs és zöldség. illetve a
fogyasztási tej jelenti a most futó programokban legnagyobb mennyiségben
kiosztásra kerülő termékeket. A tagállamok azonban ennek ellenére még
változatosabban vonhatnák be a különféle mezőgazdasági termékeket a
tematikus oktatási intézkedések körébe.
–
A pénzügyi rendelkezések egységesítése, a pénzügyi
feltételek javítása a kiadások hatékonyságának javítása érdekében:
–
Tekintettel a termékek és ellátási láncaik közötti
különbségekre, illetve a tagállamokban jellemző eltérő fogyasztási
helyzetre, a zöldségek és gyümölcsök (köztük a banán) és a tej esetében külön
"csomagokat" lehet hozzárendelni az egyes tagállamokhoz. Egy csomag a
gyümölcsökhöz és zöldségekhez, a 2020. évi KAP szerinti költségvetéssel
összhangban (150 millió EUR), és egy csomag a tejhez, a pénzalapok elvárt
felhasználásának megfelelően (80 millió EUR). Bizonyos rugalmasság is
biztosítható annyiban, hogy a tagállamok a hozzájuk rendelt juttatások egy
meghatározott részét a szükségleteiknek megfelelően áthelyezhetik az egyes
csomagok között (beavatkozás stratégia alapú priorizálása). A fentiekben leírt
csomagokon belül küszöbértékeket kell meghatározni a támogató tevékenységekhez
és az egyéb támogatható intézkedésekhez (pl. értékelés, monitoring és
kommunikáció) kapcsolódóan.
–
Az eddigi tapasztalatok szerint az EU - termékek
árához való - hozzájárulási szintje az egy adagnyi gyümölcsre és zöldségre,
illetve tejre jutó maximális EU támogatásnak, nem pedig az iskolagyümölcs
programban eddig érvényes EU társfinanszírozási szinteknek megfelelően
lenne korlátozva. Ez egy olyan új elem lenne a gyümölcsök és zöldségek
esetében, ami hozzájárulhatna a kiosztásra kerülő termékek árában
jelentkező óriási különbségek enyhítéséhez és a bonyolítás terén is
egyszerűsítést eredményezne. A tej EU támogatási szintjét meg kellene
emelni ahhoz, hogy visszaszorítható legyen a holtteher-hatás (a teljesen vagy
csaknem térítésmentes kiosztás engedélyezésével) és emelhető legyen a
kiosztás költség-haszon aránya. A javaslat itt vázolt elemei összhangban vannak
a Bizottság részéről[2]
- a Tanács 1370/2013/EU[3]
rendeletének elfogadásával - vállalt azon kötelezettséggel, miszerint felül
kell vizsgálni a jelenlegi programok pénzügyi rendszerét, úm. a tejosztást
elősegítő támogatást, valamint az iskolagyümölcs program költségeinek
társfinanszírozását. A tagállamoknak lehetőségük lesz arra, hogy továbbra
is biztosítsák a keretek nemzeti szintű feltöltését vagy magántőket
vonjanak be és így bővítsék az iskolai programokban való részvételük
sokrétűségét és/vagy intenzitását.
–
Az oktatási dimenzió erősítése: az oktatási
intézkedések támogatása a tejosztás esetében is követelmény lenne, ami pedig
áthidalná a jelenlegi programok közötti szakadékot. Ezen intézkedések esetében
erős lenne az oktatási dimenzió - a mezőgazdaság, a táplálkozás/egészség
(kiegyensúlyozott étrend) és a környezetvédelem előtérbe helyezésével.
Emellett az intézkedések kritikus eszközként is szolgálnának ahhoz, hogy a
gyermekek (újból) kapcsolatba lépjenek az élelmiszerekkel, a mezőgazdasági
termeléssel és a gazdákkal. Az oktatási intézkedéseknek a tanulókra kell
irányulniuk, lehetőleg a család és a közösség bevonásával, és az iskolák
jelenlegi kínálatában szereplő egészséges élelmiszerek és italok szélesebb
körével kell foglalkozniuk. Ez mindenképpen hasznos, hiszen a gyakorlat azt
mutatja, hogy sok gyermek anélkül nő fel, hogy tudná, honnan jön az
élelmiszer, hol és hogyan állítják azt elő és mik az egyes szezonális
termékek. Ennek megfelelően a tagállamok olyan tematikus oktatási
intézkedéseket is választhatnának, amelyek néha a két alapterméken kívül egyéb
mezőgazdasági termékekre (így például joghurtokra, feldolgozott
gyümölcsökre és zöldségekre, mézre, olíva olajra és egyebekre) is irányulnak. A
program keretein belül juttatott termékek teljes körű listáját és a
termékek táplálkozási szempontjait az országos egészségügyi hatóságoknak kell
jóváhagyniuk. A támogató oktatási intézkedéseknek közvetlen kapcsolatban kell
lenniük a program mezőgazdasági céljaival és összhangban kell lenniük az
egészséges étrend előmozdítására irányuló célkitűzéssel.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
A javaslat - a „status quo” változathoz képest
- a költségvetésre nézve semleges hatással van. A javaslat a gyümölcsök és
zöldségek esetében fenntartja az 1308/2013/EU rendeletben aktuálisan meghatározott
költségvetési felső határt (150 millió EUR tanévenként). A tej esetében a
javaslat tanévenként 80 millió EUR összegű csomagot tartalmaz, ami
megfelel a költségvetés várható végrehajtásának és összhangban van a 2014-2020
közötti többéves pénzügyi keretben figyelembe vett piaci kiadások és közvetlen
támogatások teljes összegével.
A kiadások elosztását illetően a
legnagyobb támogatásban a kiosztási és támogató oktatási intézkedések fognak
részesülni. Az egyéb költségek (pl. értékelés, monitoring, kommunikáció) is
csak korlátozottabb mértékben lesznek támogathatók. A támogató oktatási
intézkedések költségei és az egyéb kapcsolódó költségek felső határát a
Bizottság fogja meghatározni a jelenlegi programok során szerzett tapasztalatok
fényében.
A költségvetési és
pénzügyi vonzatok részletes ismertetése a javaslathoz csatolt pénzügyi
kimutatásban található.
2014/0014 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
az 1308/2013/EU és az 1306/2013/EU
rendeleteknek a gyümölcsök és zöldségek, a banán és a tej oktatási
intézményekben való kínálatához kapcsolódó támogatási program tekintetében
történő módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 42. cikkére és
43. cikkének (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[4],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[5],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       Az Európai Parlament és a
Tanács 1308/2013/EU rendelete II. része I. címe II. fejezetének 1. szakasza[6] iskolagyümölcs és
-zöldség (ezen belül banán) programról és iskolatej programról rendelkezik.
(2)       A jelenlegi programok
alkalmazása során szerzett tapasztalatok, valamint a különböző
szakpolitikai lehetőségek külső értékeléseiből és későbbi
elemzéséből levont következtetések arra engednek következtetni, hogy a két
iskolaprogram létrehozását alátámasztó érvek továbbra is helytállók. A
gyümölcsök és zöldségek (köztük a banán), valamint a tejtermékek fogyasztása
napjainkban csökkenő tendenciát mutat – melyet többek között a magasan
feldolgozott, ráadásul gyakran hozzáadott cukorban, sóban és zsírban is gazdag
élelmiszerek fogyasztása felé elmozduló modern tendenciák csak még jobban
súlyosbítanak. Ezért továbbra is érvényben kell tartani az uniós támogatást,
amely az egyes mezőgazdasági termékeknek az oktatási intézményekben tanuló
gyermekek részére történő kiosztását finanszírozza..
(3)       A különböző
szakpolitikai lehetőségek elemzése arra mutat rá, hogy a közös jogi- és
pénzügyi keretrendszeren belül alkalmazott egységes módszer megfelelőbb és
eredményesebb megoldást jelent a közös agrárpolitikában kitűzött konkrét
céloknak az iskolai programok révén történő elérésében. Ezáltal a
tagállamoknak lehetőségük nyílna arra, hogy állandó költségvetés mellett
maximális szintre emeljék a kiosztás hatását és közben fokozzák a lebonyolítás
hatékonyságát. A gyümölcsök és zöldségek (köztük a banán) és a tejtermékek,
illetve ezek ellátási láncai közötti különbségek számításba vételéhez azonban
bizonyos elemeket, így pl. az egyes költségvetési csomagokat külön egységként
kell meghagyni. A jelenlegi programok során szerzett tapasztalatok fényében
továbbra is önkéntes legyen a tagállamok programban való részvétele. Az egyes
tagállamokban kialakult különböző fogyasztási helyzeteket figyelembe véve
lehetőséget kell biztosítani a résztvevő tagállamoknak arra, hogy ők
maguk dönthessék el, hogy az oktatási intézményekben tanuló gyermekeknek
kiosztásra engedélyezett termékek teljes körét vagy azok közül csak egyet
kívánnak-e kiosztani.
(4)       Főként a friss
gyümölcsök és zöldségek (köztük a banán) és a fogyasztói tej körében
csökkenő fogyasztásra utaló tendencia került megállapításra. Ennek
megfelelően helytálló, hogy az iskolaprogramokban ezen termékekre kell a
kiosztás súlypontját helyezni. Ez egyben hozzájárulna még az iskolákat sújtó
szervezési terhek csökkentéséhez, növelné a korlátozott költségvetési keretek
közötti kiosztás hatását és összhangban lenne a jelenlegi gyakorlattal, hiszen
ezek a leggyakrabban kiosztásra kerülő termékek.
(5)       A kiosztást támogató oktatási
intézkedésekre azért van szükség, mert ezek segítségével a program eredményessé
tud válni az egyes mezőgazdasági termékek fogyasztásának növelésével és az
egészségesebb étrend kialakításával fémjelzett rövid- és hosszú távú céljai
elérésében. Jelentőségüknél fogva ezen intézkedéseknek mind a gyümölcsök
és zöldségek (köztük a banán), mind a tej kiosztását támogatniuk kell. Legyenek
támogathatók az uniós támogatások keretein belül. Támogató intézkedések
minőségében kritikus eszközként működnek abban, hogy a gyermekek
ismét kapcsolatba lépjenek a mezőgazdasággal és annak különféle
termékeivel, és a program kitűzött céljainak elérése érdekében
engedélyezni kell a tagállamoknak azt, hogy többféle mezőgazdasági
terméket vonhassanak be tematikus intézkedéseikbe. Az egészséges étkezési
szokások elősegítése érdekében azonban az országos egészségügyi
hatóságokat is be kell vonni ebbe a folyamatba, hiszen nekik kell jóváhagyniuk
ezen termékek listáját és a kiosztásra engedélyezett két termékcsoportot,
valamint dönteniük ezek táplálkozási szempontjairól.
(6)       A megfelelő
költségvetési gazdálkodás biztosítása érdekében - a támogató oktatási
intézkedések és a kapcsolódó költségek mellett - az uniós támogatáshoz egy
rögzített felső értékhatárt kell meghatározni a gyümölcsök és zöldségek
(köztük a banán) és a tej kiosztása vonatkozásában. E felső értékhatárnak
a jelenlegi helyzetet kell tükröznie. Az eddig megszerzett tapasztalatok
fényében és a lebonyolítás egyszerűsítését szem előtt tartva a
pénzügyi modelleket egymáshoz kell közelíteni és az Unió pénzügyi
hozzájárulásának szintjét tekintve egységes módszerre kell alapozni. Ennek
megfelelően helytálló, ha mind a gyümölcsök és zöldségek (köztük a banán),
mind a tej esetében a termékek árához hozzájáruló uniós támogatás szintje
egyfajta adagonkénti maximális uniós támogatásra korlátozódik, és ha eltörlésre
kerül a gyümölcsök és zöldségek (köztük a banán) körében kötelező
társfinanszírozás alapelve. Tekintettel a szóban forgó termékek áringadozására
a törvényhozási jogkört a Bizottságra kell ruházni az uniós támogatás
szintjeinek - a termékek adagonkénti ára szerinti - beállításáról
rendelkező intézkedések és az adag fogalmának meghatározása
vonatkozásában.
(7)       Az uniós pénzalapok hatékony
és célzott felhasználásának biztosítása érdekében a törvényhozási jogkört a
Bizottságra kell ruházni az uniós támogatás minden egyes tagállam közötti
indikatív elosztását meghatározó intézkedések és a támogatásnak a beérkezett
támogatási kérelmek alapján a tagállamok közötti szétosztási módja
vonatkozásában. Az indikatív elosztásokat - a kiosztásra jellemző önkéntességgel
megegyezően - külön-külön kell meghatározni a gyümölcsök és zöldségek
(köztük a banán) és a tej esetében. A gyümölcsökre és zöldségekre (köztük a
banánra) vonatkozó allokációs kulcs a tagállamok jelenlegi felosztásait
hivatott tükrözni a 6-10 éves korosztályba tartozó gyermekek számával, mint a
lakosságon belüli aránnyal meghatározott objektív kritérium alapján, az
érintett régiók fejlettségi szintjét is számításba véve. Ahhoz, hogy a
tagállamok fenntarthassák a jelenlegi programok nagyságrendjét és azzal a
céllal, hogy mások is bátorítást kapjanak a tejosztás vállalásához, a két
kulcsot (nevezetesen a pénzalapok múltbeli felhasználása a tagállamokban az
iskolatej program keretein belül, valamint a 6-10 éves korosztályba tartozó
gyermekek számával, mint a lakosságon belüli aránnyal meghatározott objektív
kritériumok a gyümölcsök és zöldségek, köztük a banán esetében) együttesen kell
használni a tejre szánt pénzalapok felosztásában. Az itt jelzett két kulcs
megfelelő arányának beállításához a törvényhozási jogkört a Bizottságra
kell ruházni a két kritérium közötti egyensúlyra vonatkozó kiegészítő
szabályok meghozatala érdekében. Emellett a tagállamok régióiban a demográfiai,
illetve fejlettségi helyzetben újból és újból bekövetkező változásokat
figyelembe véve a törvényhozási jogkört a Bizottságra kell ruházni annak
háromévenkénti felmérése vonatkozásában, hogy a tagállamok ezen kritériumokra
épülő felosztásai időszerűek-e még.
(8)       Ahhoz, hogy a korlátozott
demográfiai méretekkel jellemezhető tagállamok költséghatékony programot
tudjanak megvalósítani, a törvényhozási jogkört a Bizottságra kell ruházni azon
uniós támogatás minimális összegének meghatározását illetően, amelyre a
tagállamok a gyümölcsök és zöldségek (köztük a banán) és a tej esetében jogosultak.
(9)       A jó adminisztráció és a
költségvetési gazdálkodás érdekében a gyümölcsök és zöldségek (köztük a banán)
és/vagy a tej kiosztásában részt venni szándékozó tagállamoknak minden évben
kérelmet kell benyújtaniuk az uniós támogatásra. Az eljárások és a lebonyolítás
egyszerűsítése érdekében ezt a kérelmet külön-külön támogatási kérvények
formájában kell benyújtani. A Bizottság a tagállamok kérelmei alapján a
költségvetési előirányzatokon belül és a felosztások közötti korlátozott
átjárhatóság figyelembe vétele mellett köteles dönteni a gyümölcsökre és
zöldségekre (köztük a banánra) és a tejre vonatkozó végleges felosztások
ügyében, ez pedig a táplálkozási igények szerinti kiosztást helyezi
előtérbe. A törvényhozási jogkört a Bizottságra kell ruházni az ilyen
áthelyezések feltételeit és korlátait meghatározó intézkedések vonatkozásában.
(10)     A nemzeti stratégiát a
tagállamnak a programban való részvétele feltételeként és egy többéves, a
tagállamok által elérendő célokat és a prioritásokat meghatározó stratégiai
dokumentumként kell tekinteni. A tagállamoknak lehetővé kell tenni azt,
hogy ezeket rendszeresen frissítsék, főként a prioritások, illetve célok
értékelései és felülvizsgálata fényében.
(11)     A program láthatósága
érdekében a tagállamoknak ki kell fejteniük a stratégiájukban, hogy miként
garantálják programjuk hozzáadott értékét, főként ha az uniós programban
finanszírozott termékek fogyasztására ugyanakkor kerül sor, mint az oktatási
intézményekben tanuló gyermekeknek kínált egyéb ételekére. Az uniós program
oktatási céljának elérése és eredményessége érdekében a törvényhozási jogkört a
Bizottságra kell ruházni az oktatási intézményekben kínált egyéb ételekhez és
elkészítésükhöz kapcsolódóan az uniós program égisze alatt finanszírozott
termékek kiosztását meghatározó szabályok vonatkozásában.
(12)     Ahhoz, hogy a gyermekeknek a
program keretein belül biztosított termékek ára teljes mértékben tükrözze a
nyújtott támogatás összegét, és hogy a támogatott termékek felhasználása
összhangban legyen azok rendeltetésével, a törvényhozási jogkört a Bizottságra
kell ruházni a program égisze alatt működő ár-monitoring rendszer
felállítására vonatkozóan.
(13)     Tekintettel arra, hogy a
gyümölcsök és zöldségek kiosztása esetében nem érvényesül a társfinanszírozás
alapelve, módosítani szükséges az 1306/2013/EU rendelet megfelelő
rendelkezését[7].
(14)     Az 1308/2013/EU és az
1306/2013/EU rendelet megfelelően módosítandó. Számításba véve az iskolaév
periodikusságát, az új szabályoknak 20XX augusztus 1. napjával kell életbe lépniük.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A mezőgazdasági termékpiacok közös
szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU rendelet módosítása
Az 1308/2013/EU rendelet az alábbiak szerint
módosul:
1.         A II. rész I. cím II. fejezet 1.
szakasz címe helyébe az alábbi szöveg lép:
'TÁMOGATÁS A MEZŐGAZDASÁGI TERMÉKEK OKTATÁSI
INTÉZMÉNYEKBEN TÖRTÉNŐ KÍNÁLATÁHOZ'
2.            az „1. alszakasz” cím és az
„Iskolagyümölcs- és iskolazöldség-program” cím törlésre kerül;
3.           A 23. cikk helyébe az alábbi szöveg
lép:
„23. cikk
Támogatás gyümölcsök és zöldségek, banán és
tej kínálatához, támogató oktatási intézkedések és kapcsolódó költségek
(1)     Az uniós támogatás a 22. cikkben
meghatározott oktatási intézményekben tanuló gyermekek vonatkozásában
nyújtható:
a)       gyümölcsök és zöldségek, banán és tej
kínálatához;
b)      oktatási intézkedések támogatásához; és
c)       a logisztikához és forgalmazáshoz, a
berendezésekhez, a népszerűsítéshez, a monitoringhoz és az értékeléshez
kapcsolódó egyes költségek fedezetéhez.
(2)     Az (1) bekezdésben („az iskolaprogram”)
megfogalmazott támogatási programban részt venni szándékozó tagállamok vagy
gyümölcsöket és zöldségeket (köztük banánt) vagy CN 0401. kódszámú tejet vagy
mindkettőt oszthatnak ki.
(3)     A tagállamok az iskolaprogramban való
részvételük feltételeként az iskolaprogramban való részvételüket
megelőzően, majd ezt követően minden 6. évben megfogalmaznak egy
országos vagy regionális szintű program-végrehajtási stratégiát. A
stratégia a tagállam részéről módosítható, főként monitoring és
értékelés függvényében. A stratégia legalább a teljesítendő szükségleteket,
a szükségletek prioritások szerinti rangsorát, a célzott lakosságot, az elvárt
eredményeket és a kiindulási helyzethez képest elérendő
számszerűsített célokat határozza meg, valamint ismerteti a célok
eléréséhez legmegfelelőbb eszközöket és intézkedéseket.
(4)     A tagállamok az iskolaprogram
eredményessége érdekében olyan támogató oktatási intézkedésekről is
rendelkeznek, amelyek a gyermekeknek a mezőgazdasággal és a
mezőgazdasági termékek széles körével kialakítandó kapcsolatát, a
kapcsolódó témák (pl. egészséges étkezési szokások, élelmiszer-hulladék elleni
küzdelem, helyi élelmiszerláncok, illetve biogazdálkodás) oktatását célzó
intézkedéseket és tevékenységeket foglalhatnak magukban.
(5)     A tagállamok stratégiájuk megfogalmazása
során összeállítanak egy listát azon mezőgazdasági termékekről (a
gyümölcsök és zöldségek, banán és tej mellett), amelyek néha a támogató
oktatási intézkedések körébe tartozhatnak majd.
(6)     A tagállamok objektív kritériumok (pl.
egészségügyi és környezetvédelmi szempontok, szezonalitás, változatosság, helyi
termékek beszerezhetősége) alapján saját maguk választják ki a kiosztásra
váró vagy a támogató oktatási intézkedések körébe bevonandó termékeket, és a
megvalósíthatóság mértékén belül elsőbbséget biztosítanak az Unióból
származó termékeknek, főként a helyi beszerzésnek, a biotermékeknek, a
rövid ellátási láncoknak és a környezeti előnyöknek.
(7)     A tagállamok az egészséges étkezési
szokások elősegítése érdekében biztosítják azt, hogy az illetékes
egészségügyi hatóságok jóváhagyják az iskolaprogramban szállított valamennyi
termék listáját és döntsenek azok táplálkozási tulajdonságairól.”
4.           A szöveg a 23a. cikkel egészül ki:
„23a. cikk
Pénzügyi
rendelkezések
(1)     Az iskolaprogram keretein belül a
termékek kiosztásához juttatott támogatás, a támogató oktatási intézkedések és
a 23. cikk (1) bekezdésében foglalt kapcsolódó költségek - a (4) bekezdésben
foglaltak sérelme nélkül - nem haladják meg:
a)       gyümölcsök, zöldségek és banán esetében:
a 150 millió EUR összeget tanévenként;
b)      tej esetében: a 80 millió EUR összeget
tanévenként.
A Bizottság a 227. cikknek megfelelően
felhatalmazáson alapuló olyan jogi aktusokat fogadhat el, amelyek a gyümölcsök
és zöldségek (köztük a banán) és a tej kiosztott részének áráért fizethető
uniós támogatás szintjét határozzák meg és lefektetik az adag fogalmát. A
Bizottság a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló olyan jogi
aktusokat is elfogadhat, amelyek a támogató oktatási intézkedések - a
tagállamok rögzített éves felosztásaiból biztosított - finanszírozásának
minimális összegét és maximális összegét határozzák meg.
(2)     Az (1) bekezdésben foglalt támogatás az
alábbiak figyelembe vétele mellett kerül az egyes tagállamok között
szétosztásra:
a)       gyümölcsök és zöldségek (köztük banán)
esetében: az alábbiakra épülő objektív kritériumok:
i.         a 6-10 éves gyermekek száma, mint a
lakosságon belüli arányuk,
ii.       a tagállam régióinak fejlettségi
szintje, hogy magasabb támogatás lehessen biztosítható a jelen rendelkezés 3.
cikk (5) bekezdésében meghatározott kevésbé fejlett régióknak, a szerződés
349. cikkében felsorolt legkülső régióknak, illetve a 229/2013/EU rendelet
1. cikk (2) bekezdésében értelmezett kisebb égei-tengeri szigeteknek, és
b)      tej esetében: a tej és tejtermékek
gyermekek körében történő ellátását szolgáló pénzalapok korábbi programok
szerinti historikus felhasználása, valamint objektív kritériumok, a 6-10 éves
gyermekek aránya szerint.
A Bizottság legalább három évenként felméri, hogy
a gyümölcsök és zöldségek (köztük a banán) és a tej indikatív elosztásai
továbbra is összeférnek-e a jelen bekezdésben hivatkozott objektív
kritériumokkal.
(3)     A tagállamok minden évben az uniós
támogatásra irányuló, az általuk kiosztani szándékozott termékenkénti
külön-külön kérvény benyújtásával kérelmezik az iskolaprogramban való
részvételüket, a 23. cikk (1) bekezdés a) pontjában foglaltaknak
megfelelően.
(4)     A tagállamok az 1. bekezdés a) és b)
pontjában hivatkozott összegekből eredő 230 millió EUR globális
felső értékhatár túllépése nélkül a gyümölcsökre és zöldségekre (köztük a
banánra), illetve a tejre vonatkozó indikatív elosztásuk max. 15%-át utalhatják
át a másik szektorba, a Bizottság részéről a 227. cikknek megfelelően
elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározandó feltételek
mellett.
(5)     Az iskolaprogram nem sérti az uniós
törvényekkel összeegyeztethető egyes országos iskolaprogramokat.
(6)     A tagállamok az uniós támogatás mellett
nemzeti támogatást is nyújthatnak a 217. cikkben foglaltaknak megfelelően.
(7)     Az Unió az 1306/2013/EU rendelet 6. cikkében
foglaltaknak megfelelően az iskolaprogramhoz kapcsolódó tájékoztatási,
monitoring és értékelési intézkedéseket (így például szemléletformálást és
kapcsolódó hálózatba szervezési intézkedéseket) is finanszírozhat.
(8)     Az iskolaprogramban részt vevő tagállamok
az élelmiszerosztás helyén népszerűsíthetik a programban való
részvételüket és a program uniós támogatottságát. Az oktatási intézményekben
kínált egyéb ételekhez kapcsolódóan a tagállamok gondoskodnak az uniós
iskolaprogram hozzáadott értékéről és láthatóságáról.”
(5)          A 24. és 25. cikk helyébe az alábbi
szöveg lép:
„24. cikk
Felhatalmazás
(1) A gyermekek egészséges táplálkozási szokásait
elősegítendő, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az
iskolaprogramhoz fűződő támogatásban a 22. cikkben meghatározott
célcsoportba tartozó gyermekek részesüljenek, a Bizottság felhatalmazást kap
arra, hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el az alábbiakkal kapcsolatos szabályokra vonatkozóan:
a)       a tagállami támogatások célzottá
tételével kapcsolatos további kritériumok;
b)      a támogatást kérelmezők tagállamok
általi kiválasztása és jóváhagyása;
c)       a nemzeti vagy regionális stratégiák
kidolgozása, valamint a támogató oktatási intézkedések.
(2)     Az európai alapok hatékony és célzott
felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el a következőkre vonatkozóan:
a)       a gyümölcsökre és zöldségekre (köztük a
banánra) és a tejre kiterjedő támogatás tagállamok közötti indikatív
elosztása és, adott esetben, ennek a 23a. cikk (2) bekezdésének második
albekezdésében hivatkozott értékelést követő felülvizsgálata, az egyes
tagállamoknak megítélhető uniós támogatás minimális összegei, a támogatási
juttatásnak a tagállamok közötti ismételt felosztására irányuló, a beérkezett
támogatási kérelmekre épülő módszer, valamint az arra utaló további
szabályok, amelyek a 23a. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében
ismertetett kritériumoknak a pénzalapok elosztására vonatkozó figyelembe vételi
módját határozzák meg.
b)      a gyümölcsökre és zöldségekre (köztük a
banánra) és a tejre kiterjedő juttatások közötti átutalások feltételei;
c)       uniós támogatásban részesíthető
költségek és/vagy intézkedések, valamint egyes konkrét költségek minimális
összegei, illetve maximális összegei rögzítésének lehetősége;
d)      az iskolaprogramjuk eredményességének
monitoringjára és értékelésére vonatkozó tagállami kötelezettség.
(3)     Az iskolaprogram ismertségének növelése
érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 227. cikknek
megfelelően olyan, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el,
amelyekben előírja, hogy az iskolaprogrammal rendelkező tagállamok
hívják fel a figyelmet az uniós támogatás szerepére.
(4)     Az uniós program hozzáadott értékének és
láthatóságának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
a 227. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon
el az egyéb ételek oktatási intézményekben történő kínálatához kapcsolódó
termékek kiosztásáról rendelkező szabályok vonatkozásában.
(5)     Figyelembe véve annak szükségességét,
hogy a támogatás a termékek - iskolaprogramban elérhető - árában
tükröződjön, a Bizottság a 227. cikknek megfelelő, felhatalmazáson
alapuló jogi aktusok formájában fogadhat el szabályokat a programhoz kapcsolódó
ármegfigyelés kialakítása tárgyában.
25. cikk
A vizsgálóbizottsági eljárás szerint
gyakorolt végrehajtási jogkörök
A Bizottság végrehajtási jogi aktusok formájában
fogadhatja el az e szakasz alkalmazásához szükséges intézkedéseket,
többek között az alábbiakat:
a)       a gyümölcsökre és zöldségekre (köztük
banánra) és/vagy a tejre vonatkozó támogatás végleges elosztása a
résztvevő tagállamok között, a 23a. cikk (1) bekezdésében meghatározott
határok között, figyelembe véve a 23a. cikk (4) bekezdésében foglalt
átutalásokat;
b)      a tagállami stratégiákban
feltüntetendő információk;
c)       a támogatási kérelmek és a kifizetések;
d)      az iskolaprogram népszerűsítésének
módszerei, valamint a programmal kapcsolatos hálózatba szervezés;
e)       az iskolaprogramban részt vevő
tagállamok monitoring- és értékelési jelentéseinek benyújtása, formátuma és
tartalma;
f)       az ármegfigyelés kezelése.”
(6)          A 2. alszakaszt el kell hagyni.
(7)          A 217. cikk helyébe az alábbi szöveg
lép:
„217. cikk
Gyermekek különböző termékekkel való
ellátásához nyújtott nemzeti kifizetések
A tagállamok a 23. cikk szerinti uniós támogatást
kiegészítve nemzeti kifizetést is nyújthatnak az oktatási intézmények
tanulóinak különféle termékekkel való ellátásához vagy a 23. cikk (1)
bekezdésének c) pontjában említett kapcsolódó költségek fedezéséhez.
A tagállamok az ilyen kifizetéseket az érintett
ágazatban kivetett illetékekből vagy a magánszektorból származó egyéb
hozzájárulásokból finanszírozhatják.
A tagállamok a 23. cikk szerinti uniós támogatást
kiegészítve nemzeti kifizetést is nyújthatnak a támogató oktatási intézkedések
finanszírozásához, a 23. cikk (4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően.”
(8)          Az V. mellékletet el kell hagyni.
2. cikk
Az 1306/2013/EU rendelet módosítása
Az 1306/2013/EU rendelet 4. cikke (1)
bekezdésének d) pontja helyébe az alábbi szöveg lép:
„d)     Az Unió pénzügyi hozzájárulása az
1308/2013/EU rendelet 220. cikkében említett, az állatbetegségekhez és a
fogyasztói bizalomvesztéshez kapcsolódó intézkedésekhez.”
3. cikk
Hatálybalépés és az alkalmazás kezdő
időpontja
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő […] napon lép hatályba.
A rendeletet X. augusztus 1-től kell
alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
FŐBB ADATAI
              1.1.    A javaslat/kezdeményezés címe
              1.2.    A
tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
              1.3.    A
javaslat/kezdeményezés típusa
              1.4.    Célkitűzés(ek)

              1.5.    A
javaslat/kezdeményezés indoklása
              1.6.    Az
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
              1.7.    Tervezett
irányítási módszer(ek)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.    A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
              2.2.    Irányítási
és kontrollrendszer
              2.3.    A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.    A
kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés
mely kiadási tételét/tételeit érintik?
              3.2.    A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.1. A kiadásokra
gyakorolt becsült hatás összegzése
              3.2.2. Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.3. Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.4. A jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség
              3.2.5. Harmadik felek
részvétele a finanszírozásban
              3.3.    A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
FŐBB ADATAI
1.1.        A javaslat/kezdeményezés címe

Az
Európai Parlament és a Tanács rendelete az 1308/2013/EU és az 1306/2013/EU
rendeleteknek a gyümölcsök és zöldségek, a banán és a tej oktatási
intézményekben való kínálatához kapcsolódó támogatási program tekintetében
történő módosításáról
A
Tanács rendelete a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésével
kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések megállapítására vonatkozó
intézkedések meghatározásáról szóló 1370/2013/EU rendelet módosításáról
1.2.        A tevékenységalapú irányítás
/ tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai
terület(ek)[8]
1.3.        A javaslat/kezdeményezés
típusa
¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul
¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő
intézkedést követő új intézkedésre irányul[9]

¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul
X A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően
módosított intézkedésre irányul
1.4.        Célkitűzés(ek)
1.4.1.     A javaslat/kezdeményezés által
érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek)
A
javaslat célja, hogy jelentősen megnövelje a gyümölcsök és zöldségek és a
tejtermékek részarányát a gyermekek étrendjében, ezáltal pedig hozzájáruljon a
közös agrárpolitika (KAP) - a piac stabilizációjával és a kereslet hosszú távú
biztosításával megfogalmazott - célkitűzéseihez. További célja, hogy a
fenntartható egészséges étkezési szokások alakításával hozzájáruljon a
szélesebb körben vett népegészségügyi célokhoz, úm. a túlsúly, az elhízás és az
étrenddel összefüggő betegségek csökkentéséhez.
1.4.2.     Konkrét célkitűzés(ek) és
a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett tevékenység(ek)
Konkrét
célkitűzés: Az érzékeny szociális csoportok élelmiszerhez való
hozzáférésének javítása
A
tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett tevékenység(ek): 05 02 „Agrárpiaci beavatkozások”
1.4.3.     Várható eredmény(ek) és
hatás(ok)
A javaslat várhatóan változást idéz elő a fiatal
állampolgárok élelmiszerhez és annak forrásához kapcsolódó ismereteiben,
hozzáállásában és preferenciáiban, valamint a mezőgazdaság és annak
termékei felfogásában
Emellett - az EU támogatás jobb célzottságával - várhatóan
növeli a termékek kiosztásának költséghatékonyságát.
A fentieken túlmenően növeli a költségvetés kapcsolódó
intézkedésekre fordított részét, ezáltal pedig javítja azok hatását a
célcsoport fogyasztására és áthidalja az iskolagyümölcs program és az iskolatej
program oktatási dimenziói közötti szakadékot.
Végül hozzájárul még az egyes tagállamok közös keretéhez és
az EU beavatkozás láthatóságának növeléséhez.
1.4.4.     Eredmény- és hatásmutatók
A célokhoz kapcsolódóan három mutató-szint került
meghatározásra:
Hatásmutatók:
-     Változás a gyermekek körében a friss
gyümölcsök és zöldségek közvetlen és közvetett fogyasztásában, a beavatkozást
követő 5 év elteltével
-     Változás a gyermekek körében a fogyasztói tej
közvetlen és közvetett fogyasztásában, a beavatkozást követő 5 év
elteltével
-     Az általános étrend minőségének javulása
Főbb eredménymutatók:
-     A rendelkezésre álló költségvetés ...%-nak
elköltése a kísérő intézkedésekre
-     A támogató intézkedések ...%-nak megvalósítása
a mezőgazdasághoz és a mezőgazdasági termékekhez kapcsolódóan
-     A mezőgazdasági termékek iskolai
fogyasztásának előmozdítását szolgáló kiadások hatékonysági szintje
Főbb kimeneti mutatók:
-     A tagállamokban megvalósított kísérő
intézkedések száma
-     A kísérő intézkedésekben érintett
gyermekek száma és az összes résztvevőhöz viszonyított arányuk
-     Az agrár vonatkozású kísérő intézkedések
száma a tagállamban
-     Adagonkénti költség
-     Résztvevő tagállamok, iskolák és
gyermekek száma
-     Az iskolában kiosztott termékek mennyisége
(gyümölcs-zöldség- és tejadagok száma)
1.5.        A javaslat/kezdeményezés
indoklása
1.5.1.     Rövid vagy hosszú távon
kielégítendő szükséglet(ek)
A
javaslat alapjául szolgáló igények: a gyümölcsök, zöldségek és a tej gyermekek
körében jellemző fogyasztása fenntartható növelésének igénye, valamint
egészséges étkezési szokásaik alakításának igénye.
A
jelenleg végrehajtásra kerülő KAP iskolaprogramok konstrukciójában olyan
bizonyos gyengeségek, működésében pedig olyan hiányosságok tapasztalhatók,
amelyekkel mindenképpen foglalkozni kell, és amelyek korlátozzák az iskolás
gyermekek körében a mezőgazdasági termékek fogyasztása (piaci cél) és az
egészséges étrend (egészségügyi cél) elősegítésével megfogalmazott célok
elérhetőségét.
A
beazonosított problémák a programok konstrukciója és céljai közötti szakadékhoz
(eltérő oktatási eszközök a két program esetében), a két program közötti kölcsönös
együttműködés és összefüggés hiányához, valamint a kiadások azonnali
hatását korlátozó hiányosságokhoz (mindkét programot sújtó magas adminisztratív
és szervezési terhek, a költségvetés 30%-os alul-teljesítése az iskolagyümölcs
programban, esetleges holtteher-hatás és alacsony költség-haszon arány az
iskolatej programban) fűződnek.
A
mozgatórugók főként a szabályozási hibákhoz, az eltérő pénzügyi
kerethez, a tagállami szintű eltérő megvalósításhoz és egyes
külső tényezőkhöz kapcsolódnak.
1.5.2.     Az uniós részvételből
adódó többletérték
Az
EU szintű intézkedés biztosítja az EU kezdeményezésekhez szükséges
pénzalapokat és azokat a kiegészítő finanszírozási forrásokat, amelyek
révén a tagállamok kiterjeszthetik intézkedéseik hatáskörét és növelhetik azok
eredményességét. Ha a tagállamoknak kizárólag saját pénzügyi forrásaikra
kellene hagyatkozniuk, legtöbbjük nem lenne abban a helyzetben, hogy
megvalósítsa ambiciózus kezdeményezéseit. Mindez hozzájárul a programok nagyobb
hitelességéhez a tagállamokban, valamint az EU imázs és tudatosság növeléséhez.
Az EU keret a folyamatos tudás, az átláthatóság, a tapasztalatátadás és -csere
elősegítésével biztosít hozzáadott értéket.
1.5.3.     Hasonló korábbi tapasztalatok
tanulsága
Jelenleg
az EU finanszírozásában két, a gyermekeket kifejezetten iskolai környezetben
célzó iskolai kiosztási program van érvényben az EU közös agrárpolitikájának
égisze alatt. Ez az iskolatej program és az iskolagyümölcs program. Mindkét
programban közös a cél: e termékek részarányának hosszú távú növelése a
gyermekek étrendjében, abban a korai szakaszban, amikor étkezési szokásaik még
alakíthatók. Ez pedig hozzájárul a KAP célkitűzéseihez, főként a
piacok stabilizálásához és a kereslet hosszú távú biztosításához. Emellett a
programok összhangban vannak a szélesebb körben vett népegészségügyi célokkal,
hiszen hozzájárulnak a fenntartható egészséges étkezési szokások alakításához.
Azonban
a programok pozitív iskolai beágyazottsága és a bennük rejlő
lehetőségek felismerése ellenére is a különböző jelentésekből -
főként az iskolagyümölcs program és az iskolatej program Bizottság által
kezdeményezett külső értékeléseiből, valamint az Európai
Számvevőszék 10/2011 sz. egyedi jelentéséből - levont következtetések
és a megvalósítás után évekkel szerzett tapasztalatok rámutatnak arra, hogy
mindkét programban további fejlesztéseket kell végrehajtani a lebonyolítás
hatékonyságának és eredményességének fokozása érdekében. A KAP reformjáról a
közelmúltban kötött megállapodás már foglalkozott is némely beazonosított
problémával.
1.5.4.     Összhang és lehetséges
szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel
Az
ágazat specifikumait kellően figyelembe véve a javaslat összhangban áll a
mezőgazdasági termékek promóciójával. Emellett összhangban van még a
népegészségügyi célokkal (súlykontroll, egészségügyi egyenlőtlenségek), az
egyszerűsítéssel, valamint az Európa 2020 stratégiában megfogalmazott
alapelvekkel és célokkal.
1.6.        Az intézkedés és a pénzügyi
hatás időtartama
¨ A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik
–
¨  A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ[HH/NN]-tól
ÉÉÉÉ[HH/NN]-ig
–
¨  Pénzügyi hatás ÉÉÉÉ-től ÉÉÉÉ-ig
X  A
javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik
–
A beindítási időszak ÉÉÉÉ-től ÉÉÉÉ-ig
tart,
–
majd a végrehajtás rendes ütemben folytatódik
tovább.
1.7.        Tervezett irányítási
módszer(ek)[10]
¨ Irányítás közvetlenül a Bizottság által
–
¨ annak osztályai - köztük az Unió delegációiban dolgozók - által;
–
¨  a végrehajtó ügynökségek által;
X  Megosztott
irányítás a tagállamokkal
¨ Irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:
–
¨ harmadik országok vagy az általuk kinevezett szervek;
–
¨ nemzetközi szervezetek és ügynökségeik (nevezze meg);
–
¨az Európai Beruházási Bank és az Európai Beruházási Alap;
–
¨ a költségvetési rendelet 208. és 209. cikkében meghatározott szervek;
–
¨ közjogi intézmények;
–
¨ magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervek,
amennyiben megfelelő pénzügyi garanciát nyújtanak;
–
¨ egy tagállam magánjoga alapján működő, a köz- és a
magánszféra közötti partnerség megvalósításával megbízott és megfelelő
pénzügyi garanciát nyújtó szervek;
–
¨ a közös kül- és biztonságpolitika konkrét intézkedéseinek - az EUSZ V.
címe alatt foglaltaknak megfelelő - végrehajtásával megbízott és a
vonatkozó alap jogi aktusban meghatározott személyek.
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.        A nyomon követésre és a
jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
Az
új programban a monitoring és az értékelés – a hatékony gazdálkodásban és a
meghatározott célok felé mutató eredményesség/hatékonyság értékelésében
megnyilvánuló jelentősége okán – az uniós támogatásra jogosult költségek
között szerepel. Emellett kapcsolat áll fenn egy többéves (6 éves)
nemzeti/regionális stratégiával is.
A
monitoringra a tagállamok – a felhasznált költségvetésre, a résztvevő
iskolák/gyermekek számára, a célcsoportba tartozó iskolák/gyermekek teljes
számához viszonyított arányára, a kiosztás gyakoriságára, időtartamára,
idejére és rendszerére, az adagok átlagos súlyára és árára, a gyermekenkénti
átlagos fogyasztásra és a kiosztásra kerülő teljes mennyiségre vonatkozó
információkat tartalmazó – éves jelentései alapján kerül majd sor. A fentieken
túlmenően a kísérő intézkedéseket is figyelemmel kísérik majd a
felhasznált módszereket, azok költségét és gyakoriságát, a résztvevő
iskolát/gyermekeket, az érintettek bevonását és a kiosztott termékeket
illetően.
Az
értékelési folyamat a program végrehajtását követő 5 évvel készített, a
középtávú hatások mérésére alkalmas tagállami értékelési jelentésekből fog
állni, majd ezt a tagállami értékelések után egy évvel egy olyan külső,
uniós szintű értékelés fogja követni, amelyben felmérésre kerül a program
tagállam és uniós szintű megvalósítása, a program átfogó eredményessége,
hatékonysága, koherenciája és vonatkozása, a Bizottság értékelési
standardjainak és irányelveinek megfelelően. Emellett várható egy a hosszú
távú hatásmutatókról készítendő külső tanulmány is.
Az
iskolagyümölcs program és az iskolatej program külső értékelései, valamint
az Európai Számvevőszék 10/2011 sz., e programokra vonatkozó egyedi
jelentése egyértelműen számításba vételre kerültek az új program
monitoring- és értékelési folyamatainak tervezésekor.
2.2.        Irányítási és
kontrollrendszer
2.2.1.     Felismert kockázat(ok)
A
pontosan meghatározható általános kockázat a program eredményességéhez
kapcsolódik, azaz ahhoz, hogy az uniós támogatás eljut-e a program végső
kedvezményezettjeihez és eredményesen hozzájárul-e a program
célkitűzéseinek eléréséhez.
Az
iskolagyümölcs programban újonnan szerzett tapasztalatok alapján különös
figyelmet kell fordítani a támogatás kérelmezőinek kiválasztására,
valamint a kiosztásra, a reklámozásra, a monitoringra és az értékelésre
vonatkozó szerződések odaítélésénél igénybe vett beszerzési eljárásokra.
Az említett szerződések megvalósítását ellenőrzési intézkedések is
kiegészítik. A közbeszerzéssel kapcsolatban kérdések merülnek fel az
iskolaprogram esetében.
Egyéb
kockázatok esetében (mint például az esetleges holtteher-hatás, a kiosztott
termékek túlságosan magas költsége, szállítói haszonkulcsok) különböző
intézkedések várhatók (pl. az adagonkénti EU támogatás szintjére vonatkozóan).
A
kísérő intézkedéseket illetően fennállhat az iskolákban biztosított
oktatási intézkedésekkel és a mezőgazdasági termékek promóciójával közös
átfedés veszélye. Ennek elkerülése érdekében az itt tárgyalt intézkedések
meghatározásába egy EU szintű tudományos szakértői csoport lesz
bevonva, az új program céljaival való kapcsolatuk egyértelmű meghatározása
mellett. A kísérő intézkedésekhez kapcsolódó ellenőrzési intézkedések
a kiadások általánosságban vett valódiságára fognak irányulni és ezáltal
biztosítékként szolgálni azon esetekben is, amikor az ilyen intézkedések
kiszervezésre kerülnek.
2.2.2.     A belső kontroll rendszer
felállítására vonatkozó információk
Az
ellenőrzési rendszert a tagállami szintű kifizető ügynökségek és
delegált ellenőrző szervek alkotják.
A
jelenleg futó iskolagyümölcs programban és iskolatej programban már használt
jelentésekre épülő tagállami szintű éves - ellenőrzési és
vizsgálati - jelentésekre lesz szükség ahhoz, hogy részletes ismertetést
lehessen adni az adminisztratív irányításról és a végrehajtott helyszíni
ellenőrzésekről.
Ezen
felül a belső irányítási és kontroll rendszer a tagállamok monitoring és
értékelési jelentéseit és az EU szintű értékelést is fel fogja használni.
Végül egy EU szintű tudományos szakértői csoport fogja a tagállamokat
és a Bizottságot ellátni a végrehajtásra, monitoringra és értékelésre vonatkozó
tanácsokkal.
2.2.3.     Az ellenőrzések becsült
költségei és hasznai, a hiba várható kockázati szintjének felmérése
Az
iskolaprogramot az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapba (EMGA) tartozó
kiadások fennálló irányítási és ellenőrzési rendszere fedi le.
A
javaslat várhatóan nem eredményezi majd az EMGA-n belüli hibaarány növekedését.
2.3.        A csalások és a
szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
A
közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről
szóló 1306/2013/EU rendeletet kell alkalmazni.
Az
ellenőrzési rendszerek általában véve a támogatási kérelmek teljes
mennyiségét lefedve biztosítanak teljes körű adminisztratív
ellenőrzést. Ezt adott esetben az egyéb adatbázisokkal közös
kereszt-ellenőrzések, valamint minimális számú tranzakciók kifizetését
megelőző helyszíni ellenőrzések egészítik ki, a szóban forgó
rendszerhez kapcsolódó kockázat függvényében. Amennyiben az ilyen
ellenőrzések számtalan szabálytalanságra derítenek fényt, további
ellenőrzéseket kell végrehajtani.
A
KAP reformjára vonatkozó törvénycsomag arról is rendelkezik, hogy a tagállamok
megelőzik, kimutatják és kijavítják a szabálytalanságokat és a csalást,
hathatós, arányos és visszatartó erejű büntetéseket szabnak ki az uniós
jogszabályoknak és a nemzeti törvényeknek megfelelően, és kamatokkal
együtt térítik meg a szabálytalan kifizetéseket. A törvénycsomag a
szabálytalansági esetekre kiterjedően egy automatikus tehermentesítési
mechanizmust is tartalmaz, mely szerint ha a helyreállításra nem került sor a
helyreállítási kérelem keltétől számított négy éven belül - vagy bírósági
eljárások kezdeményezése esetén nyolc éven belül -, a nem fedezett összegeket
az érintett tagállam viseli. Ez a mechanizmus hathatósan arra ösztönzi a
tagállamokat, hogy a szabálytalan kifizetéseket a lehető leggyorsabban
rendezzék el.
Bár
formális EU jóváhagyás nem várható a tagállami stratégiákat illetően, az
új program kezdeti szakaszában a stratégiákra vonatkozó rendelkezések (és
lehetőleg egy sablon) fogják biztosítani az esetleges csalás kockázatának
korai beazonosítását és megelőzését.
A
megvalósítás szakaszában a Bizottság és/vagy az EU tudományos szakértői
csoport jogi értelmezését, illetve tanácsát igénylő kérelmek is a
tagállamok segítségére lesznek a csalás megelőzésében.
Ezen
kívül ex-post ellenőrzésekre és a programmal való csalárd visszaélés
állítását követő kiterjedt nyomon követési eljárásra fog sor kerülni.
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.        A kiadások a többéves
pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási
tételét/tételeit érintik?
·      Meglévő költségvetési sorok
A többéves pénzügyi keret fejezeteinek és
költségvetési tételeinek sorrendjében.
 Többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel
   || Diff./nem diff. ([11])   || EFTA országokból[12]   || tagjelölt országokból[13]   || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 21. cikk (2) bekezdés (b) pontja értelmében
 2 || 05 02 08 12 – Iskolagyümölcs program || nem diff. || NEM || NEM || NEM || NEM
 2 || 05 02 12 08 – Iskolatej || nem diff. || NEM || NEM || NEM || NEM
·      Létrehozandó új költségvetési tételek
A többéves pénzügyi
keret fejezeteinek és költségvetési tételeinek sorrendjében.
 Többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel
   || Diff./nem diff. || EFTA országokból || tagjelölt országokból || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 21. cikk (2) bekezdés (b) pontja értelmében
   || n.a. ||   || NEM || NEM || NEM || NEM
3.2.        A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.1.     A kiadásokra gyakorolt becsült
hatás összegzése
 Többéves pénzügyi keret fejezete || 2 || Fenntartható növekedés: természeti erőforrások
 || Főigazgatóság: AGRI ||   ||   ||   || 2014[14] ||   || 2016[15] || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN ||
 ||  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 05 02 08 12 – Iskolagyümölcs program || Kötelezettségvállalások || (1) ||   || 122 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Kifizetések || (2) ||   || 122 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || 05 02 12 08 – Iskolatej[16] || Kötelezettségvállalások || (1a) ||   || 75 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Kifizetések || (2a) ||   || 75 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Előirányzat ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalások || =1+1a ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Kifizetések || =2+2a ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 ||  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalások || (4) ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Kifizetések || (5) ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 ||  Konkrét programok csomagjából finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) ||   || 0 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || A többéves pénzügyi keret 2. FEJEZETÉNEK előirányzatai ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalások || =4+ 6 ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Kifizetések || =5+ 6 ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Többéves pénzügyi keret fejezete || 5 || „Igazgatási kiadások” ||
millió EUR
   ||   ||   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN
 Főigazgatóság: AGRI ||   ||   ||
  Humánerőforrás || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Egyéb igazgatási kiadások || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 AGRI FŐIGAZGATÓSÁG ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK előirányzatai ÖSSZESEN || (Kötelezettségvállalás összesen = Kifizetések összesen) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
millió EUR
   ||   ||   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1-5. FEJEZETÉNEK előirányzatai ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalások || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Kifizetések || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
3.2.2.     Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
–
X       A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga
után operatív előirányzatok felhasználását
–
¨      A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok millió
EUR-ban
 Indikatív célok és kimenetek ||   ||   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN
 MEGVALÓSÍTÁSOK (kimenetek) ||
 Típus[17]   || Átlagos költség || Sz. || Költség || Sz. || Költség || Sz. || Költség || Sz. || Költség || Sz. || Költség || Sz. || Költség
 KONKRÉT CÉLKITŰZÉS || Az érzékeny szociális csoportok élelmiszerhez való hozzáférésének javítása ||
 Kimenet || Kísérő intézkedések száma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kimenet || Kísérő intézkedésekben érintett gyermekek száma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kimenet || Agrár vonatkozású kísérő intézkedések száma ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KÖLTSÉG ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
3.2.3.1.  Összefoglalás
–
¨      A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási
előirányzatok felhasználását
–
X       A
javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását
vonja maga után:
millió EUR
   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN
 Többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Egyéb igazgatási kiadások || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE összesen || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 ÖSSZESEN || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló,
az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül
átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a
meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az
éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt
további juttatásokkal.
3.2.3.2.  Becsült humánerőforrás
szükségletek
–
¨      A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után
humánerőforrások felhasználását.
–
X       A
javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrások felhasználását vonja
maga után:
Teljes munkaidős egyenértékben kifejezett
becsült adat
   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
 XX 01 01 02 (küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 01 (CA, SNE, INT a „teljes csomagból”) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT és JED a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 éé   || - a központban   ||   ||   ||   ||   ||
 - küldöttségeknél ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA,SNE, INT – közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA,SNE, INT – közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb költségvetési tételek (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN (*) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
Az XX az érintett
szakpolitikai terület vagy költségvetési tétel.
A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló,
az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül
átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a
meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az
éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt
további juttatásokkal.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Jogszabályok kezelése, szakpolitikai döntéshozatal, gazdasági elemzés és tanácsadás, szolgáltatások közötti együttműködés és konzultáció, belső kommunikáció és lakossági tájékoztatás, intézményi képviselet és tárgyalás, statisztikai adatok kezelése,
 Külső személyzet ||
3.2.4.     A jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel való összeegyeztethetőség
–
X       A
javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel.
–
¨      A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret
vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.
–
¨      A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára.
3.2.5.     Harmadik felek részvétele a
finanszírozásban
–
A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő
harmadik felek általi társfinanszírozást.
–
X A
javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő:
Az
Unió adott programhoz való pénzügyi hozzájárulása a rendelet-tervezet 1. cikk
3. bekezdésében kerül ismertetésre. Ezen felül a gyümölcs- és zöldségadagok és
a tejadagok költségét fedező uniós támogatási szint (átalány) a
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban kerül meghatározásra.
A
termékek költségéhez való EU hozzájárulás szintje mind a gyümölcsök és
zöldségek, mind a tej esetében termékadagonkénti maximális EU támogatásban lesz
korlátozva. A tagállamoknak lehetőségük lesz arra, hogy biztosítsák a keretek
nemzeti szintű feltöltését vagy magántőket vonjanak be és így
bővítsék az iskolai programokban való részvételük sokrétűségét
és/vagy intenzitását. A jelen szakaszban - a harmadik felek sokrétűsége
(állami és/vagy magán) okán és a vonatkozó információk jelenlegi hiánya miatt -
még nem lehet számszerűsíteni a harmadik felek hozzájárulásának teljes
összegét.
3.3.        A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
–
X       A
javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.
–
¨      A javaslatnak/kezdeményezésnek pénzügyi hatása van:
¨         a saját
forrásokra gyakorol hatást
¨         az egyéb
bevételekre gyakorol hatást
[1]               Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete
(2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének
létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az
1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347,
2013.12.20., 671. o.).
[2]               Mezőgazdasági Különbizottság, 2013. november 11.
[3]               A Tanács 1370/2013/EU rendelete (2013. december 16.) a
mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésével kapcsolatos egyes
támogatások és visszatérítések megállapítására vonatkozó intézkedések
meghatározásáról (HL L 346, 2013.12.20., 12. o.).
[4]               HL C , ,  old.
[5]               HL C , ,  old.
[6]               Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete
(2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének
létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az
1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347,
2013.12.20., 671. o.).
[7]               Az Európai Parlament és a Tanács 1306/2013/EU rendelete
(2013. december 17.) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és
monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a
814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül
helyezéséről (HL L 347, 2013.12.20., 549. o.).
[8]               ABM: tevékenységalapú irányítás – ABB: tevékenységalapú
költségvetés-tervezés.
[9]               A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének a)
vagy b) pontja szerint.
[10]             Az irányítási módszerek részletes ismertetése és a
költségvetési rendeletre történő hivatkozások a BudgWeb holnapon
érhetők el: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[11]             Diff. = Differenciált előirányzatok / Nem diff. = Nem
differenciált előirányzatok.
[12]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[13]             Tagjelölt országok, és adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok.
[14]             A 2014. évi költségvetési összegek csak tájékoztatás
célját szolgálják.
[15]             Az összehasonlíthatóság végett a megvalósítás 2016-tól
tekinthető elkezdettnek. Ezen kívül a KAP reformban (a Tanács 1370/2013/EU
rendelete a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésével kapcsolatos
egyes támogatások és visszatérítések megállapítására vonatkozó intézkedések
meghatározásáról) meghatározott iskolagyümölcs-csomag növelése a 2014/2015
tanévtől kerül megvalósításra és az összeg teljes mértékben felhasználtnak
tekintendő.
[16]             A tejprogram esetében a javaslat tanévenkénti 80 millió
EUR összegben határozza meg a csomagot. Ez megfelel a költségvetés várható
felhasználási szintjének és összhangban van a 2014-2020. közötti többéves
pénzügyi keretben számításba vett piaci kiadásokra és közvetlen támogatásokra
szánt teljes összeggel.
[17]             Kimenetek: a szállítandó termékek és szolgáltatások (pl.
finanszírozott diákcserék száma, megépített km-nyi utak száma stb.).