               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.8.31.
            COM(2020) 438 final
            2020/0210(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén történő szabályozatlan halászat megelőzéséről szóló megállapodás feleinek ülésein képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén történő szabályozatlan halászat megelőzéséről szóló megállapodás feleinek az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések tervezett elfogadásával kapcsolatban tartandó ülésein képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Megállapodás a Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén történő szabályozatlan halászat megelőzéséről

               A Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén történő szabályozatlan halászat megelőzéséről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) célja a Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén folytatott szabályozatlan halászat védelmi és gazdálkodási óvintézkedések alkalmazásán keresztüli megelőzése az egészséges tengeri ökoszisztémák védelmére irányuló hosszú távú stratégia részeként, valamint a halállományok védelmének és fenntartható halászatának biztosítása. A megállapodás várhatóan az idei év folyamán, később lép hatályba.

               Az Európai Unió a megállapodás részes fele
                  1
               .

               2.2.A felek ülése

               A megállapodás értelmében a felek ülése a döntéshozó szerv, amely kétévente vagy – ha úgy határoz – gyakrabban ülésezik. A felek az eljárási kérdésekkel kapcsolatos döntéseiket szavazattöbbséggel hozzák meg, a lényegi kérdésekről pedig konszenzussal határoznak. Az Unió részvételi és szavazati joggal rendelkezik.

               2.3.A felek ülésének határozatai

               A felek ülése jogosult állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket elfogadni, amelyek kötelező érvényűek a szerződő felekre nézve.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Javasoljuk, hogy az Unió által a felek ülésein képviselendő álláspontot kétlépcsős megközelítéssel alakítsák ki. Az uniós álláspont alapelveit és irányvonalait több évre szólóan rögzíti egy tanácsi határozat, majd ezt az álláspontot az egyes ülésekre a tanácsi munkacsoportban megvitatandó informális bizottsági dokumentumok révén aktualizálják.

               Ezt a megközelítést alkalmazzák jelenleg a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben, és az ezek ülésein az Unió nevében képviselendő álláspont kialakításánál is.

               Ez a határozat szem előtt tartja az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben
                  2
                meghatározott közös halászati politikai alapelveket és irányvonalakat, és figyelembe veszi a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményben
                  3
                megfogalmazott célkitűzéseket is. Tekintetbe veszi továbbá az óceánokról és tengerekről, és ennek részeként az Északi-sarkvidékről szóló tanácsi következtetéseket
                  4
               , az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak „Az Európai Unió Északi-sarkvidékre vonatkozó integrált politikája” című közös közleményét
                  5
               , valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről
                  6
                szóló tanácsi közetkeztetéseket
                  7
               .

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  8
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A felek ülését megállapodás, nevezetesen a Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén folytatott szabályozatlan halászat megelőzéséről szóló megállapodás hozta létre.

               A felek ülése által elfogadandó jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok. A felek ülésének tervezett jogi aktusai a nemzetközi jog értelmében kötelező erejűek lesznek, és meghatározó módon befolyásolhatják az uniós jogszabályok tartalmát, nevezetesen:

               ·a Tanács 1005/2008/EK rendelete a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról
                  9
               ;

               ·a Tanács 1224/2009/EK rendelete a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról
                  10
               ; valamint

               ·az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről
                  11
               .

               A tervezett jogi aktusok nem egészítik ki és nem módosítják a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Alapelvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktusok fő célja és tartalma a halászattal kapcsolatos. Az 1380/2013/EU rendelet az a jogalap, amely meghatározza az ebben az álláspontban érvényesítendő elveket.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2020/0210 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén történő szabályozatlan halászat megelőzéséről szóló megállapodás feleinek ülésein képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén történő szabályozatlan halászat megelőzéséről szóló megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) az Unió az (EU) 2019/407 tanácsi határozattal
                  12
                megkötötte. A megállapodás várhatóan az idei év folyamán, később lép hatályba.

               (2)A felek ülése felel azon intézkedések elfogadásáért, amelyek célja a megállapodás végrehajtásának biztosítása a Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén folytatott szabályozatlan halászat védelmi és gazdálkodási óvintézkedések alkalmazásán keresztüli megelőzése érdekében, az egészséges tengeri ökoszisztémák védelmére irányuló hosszú távú stratégia részeként, valamint a halállományok védelmének és fenntartható halászatának biztosítása céljából. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve.

               (3)Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  13
                értelmében az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Az említett rendelet előírja továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek és szakvélemények fejlesztését, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások lehetőség szerinti elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy az Uniónak külső halászati politikáját e célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia.

               (4)Az óceánokról és tengerekről, többek között az Északi-sarkvidékről szóló tanácsi következtetésekben
                  14
               , az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak „Az Európai Unió Északi-sarkvidékre vonatkozó integrált politikája” című közös közleményében
                  15
               , valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás:  az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről
                  16
                szóló tanácsi következtetésekben
                  17
                foglaltaknak megfelelően a megállapodás támogatása és a Jeges-tenger nyílt tengeri területein egy regionális halászati gazdálkodási szervezet vagy megállapodás esetleges létrehozása az Unió egyik fontos célkitűzése az Északi-sarkvidék környezetének védelme, valamint a sarkvidéken és annak környékén – nemzetközi együttműködésre épülő – fenntartható fejlődés biztosítása érdekében.

               (5)Helyénvaló meghatározni a megállapodás feleinek ülésein a 2020–2024-es időszakban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel a megállapodás állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedései kötelezőek lesznek az Unióra nézve és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós jog, nevezetesen az 1005/2008/EK
                  18
                és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet
                  19
               , valamint az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  20
                tartalmát.

               (6)Tekintettel a megállapodás hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásainak természetére és korlátozott ismeretére, valamint arra, hogy ennek következtében az uniós álláspontnak figyelembe kell vennie az új fejleményeket – ideértve a felek ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2020–2024-es időszakra vonatkozóan meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti meghatározását szolgáló eljárásokat.

               (7)A megállapodás feleinek ülésein az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló határozatot egy későbbi szakaszban egy további, a Jeges-tenger nyílt tengeri részén egy vagy több további regionális vagy szubregionális halászati gazdálkodási szervezet vagy megállapodás létrehozására irányuló tárgyalások megkezdéséről szóló tanácsi határozat követheti,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által a Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén történő szabályozatlan halászat megelőzéséről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) feleinek ülésein képviselendő álláspontot az I. melléklet határozza meg.

               2. cikk

               A megállapodás feleinek ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározását a II. melléklettel összhangban kell elvégezni.

               3. cikk

               Az I. mellékletben szereplő uniós álláspontot a Tanács legkésőbb a megállapodás feleinek 2025-ös éves üléséig értékeli és – adott esetben – a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                        a Tanács részéről

                        az elnök

                     (1)

                        A Tanács (EU) 2019/407 határozata (2019. március 4.) a Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén történő szabályozatlan halászat megelőzéséről szóló megállapodás Európai Unió nevében történő aláírásáról (HL L 73., 2019.3.15., 1. o.).

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

                     (3)

                        COM(2011) 424, 2011.7.13.

                     (4)

                        14249/19, 2019.11.19.

                     (5)

                        JOIN(2016) 21 final, 2016.4.27.

                     (6)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

                     (7)

                        7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

                     (8)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (9)

                        HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

                     (10)

                        HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

                     (11)

                        HL L 347., 2017.12.28., 81. o.

                     (12)

                        A Tanács (EU) 2019/407 határozata (2019. március 4.) a Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén történő szabályozatlan halászat megelőzéséről szóló megállapodás Európai Unió nevében történő aláírásáról (HL L 73., 2019.3.15., 1. o.).

                     (13)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

                     (14)

                        14249/19, 2019.11.19.

                     (15)

                        JOIN(2016) 21 final, 2016.4.27.

                     (16)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

                     (17)

                        7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

                     (18)

                        A Tanács 1005/2008/EK rendelete (2008. szeptember 29.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

                     (19)

                        A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

                     (20)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről, valamint az 1006/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2017.12.28., 81. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.8.31.
            COM(2020) 438 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén történő szabályozatlan halászat megelőzéséről szóló megállapodás feleinek ülésein képviselendő álláspontról

               I. MELLÉKLET

               Az Unió által a Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén történő szabályozatlan halászat megelőzéséről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) feleinek ülésein képviselendő álláspont

               1.
                     ALAPELVEK

               A megállapodás feleinek ülésein az Unió:

               a)
                     az 1380/2013/EU rendeletben meghatározott közös halászati politika keretében az Unió által követett célkitűzésekkel és elvekkel összhangban jár el, különösen az említett rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott elővigyázatossági megközelítés révén, a halászati gazdálkodás ökoszisztéma-alapú megközelítésének előmozdítása, a halászati tevékenységek által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén a halászatból élők számára megfelelő életszínvonal biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele érdekében;

               b)
                     azon dolgozik, hogy az érdekelt felek, többek között az érintett tudományos és műszaki szervezetek, testületek és programok, valamint az őslakosok és a helyiek ismeretei megfelelő módon bevonásra kerüljenek azon intézkedések előkészítési szakaszába, amelyek a felek ülésein – vagy akár a megállapodás keretében szervezett tudományos szakértői találkozókon – születnek, tovább biztosítja, hogy ezek az intézkedések összhangban legyenek a megállapodással;

               c)
                     gondoskodik arról, hogy a megállapodás keretében elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményével (a továbbiakban: Tengerjogi Egyezmény)
                  1
               , a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi megállapodással (a továbbiakban: a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás)
                  2
               , a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással
                  3
               , valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással
                  4
               ;

               d)
                     olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek adott területen már bevált gyakorlataival;

               e)
                     következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós politikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén;

               f)
                     gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak;

               g)
                     a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel
                  5
                összhangban végzi tevékenységét;

               h)
                     arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára a megállapodás hatálya alá tartozó területen, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának előmozdítására;

               i)
                     az óceánokról és tengerekről, többek között az Északi-sarkvidékről szóló tanácsi következtetésekkel
                  6
               , az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak „Az Európai Unió Északi-sarkvidékre vonatkozó integrált politikája” című közös közleményével
                  7
               , valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményéről
                  8
                szóló tanácsi következtetésekkel
                  9
                összhangban végzi tevékenységét, és a megállapodás hatékony végrehajtásának támogatására és javítására irányuló intézkedéseket szorgalmaz, ezáltal hozzájárulva az óceánokkal való fenntartható gazdálkodás valamennyi dimenziójához;

               j)
                     segíti a megállapodás és a meglévő regionális halászati gazdálkodási szervezetek és regionális tengeri egyezmények – különösen az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) – közötti koordinációt, valamint adott esetben a megbízatásuk keretein belül a globális szervezetekkel való együttműködést;

               k)
                     aktívan támogatja egy közös tudományos kutatási és monitorprogram létrehozását azzal a céllal, hogy a felek jobban megértsék a Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri ökoszisztémáit, valamint annak meghatározása céljából, hogy jelenleg vagy a jövőben létezhetnek-e fenntartható módon kiaknázható halállományok, és hogy az ilyen halászat milyen hatással lehet ezekre az ökoszisztémákra;

               l)
                     gondoskodik arról, hogy a nemzeti joghatóság alá tartozó vizek ugyanazon állományaira vonatkozóan megállapított védelmi és gazdálkodási intézkedések és a nyílt tenger tekintetében az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 118. cikkével és a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 8. cikkével összhangban elfogadott intézkedések összeegyeztethetők legyenek;

               m)
                     biztosítja az összhangot a növekvő stratégiai jelentőségű Északi-sarkvidéken fennálló uniós érdekekkel.

               2.
                     IRÁNYVONALAK

               Az Unió adott esetben törekszik arra, hogy támogassa a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken és az elővigyázatossági megközelítésen alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseknek a megállapodás feleinek ülésein történő elfogadását.

               II. MELLÉKLET

               Az Unió által a Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén történő szabályozatlan halászat megelőzéséről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) feleinek ülésein képviselendő álláspont évenkénti meghatározása

               A megállapodás feleinek minden olyan ülése előtt, ahol e szervnek az Unióra joghatással bíró határozatot kell elfogadnia, meg kell tenni a szükséges lépéseket ahhoz, hogy az Unió által képviselendő álláspont az I. mellékletben meghatározott alapelvek és irányvonalak tiszteletben tartása mellett figyelembe vegye a Bizottsághoz eljuttatott legújabb tudományos és egyéb releváns információkat.

               Ennek érdekében a Bizottság a megállapodás feleinek minden ülése előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz az említett információk figyelembevételével javasolható uniós álláspont részletes írásos ismertetését, amelynek alapján a Tanács megvitatja, majd elfogadja az Unió által képviselendő álláspont részleteit.

               Amennyiben a megállapodás feleinek valamely ülése során nem sikerül – akár már a helyszínen – megállapodásra jutni, akkor az új elemeket is figyelembe vevő uniós álláspont kialakítása érdekében a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

               _____________________

                     (1)

                        HL L 179., 1998.6.23., 3. o.

                     (2)

                        HL L 189., 1998.7.3., 16. o.

                     (3)

                        HL L 177., 1996.7.16., 26. o.

                     (4)

                        HL L 191., 2011.7.22., 3. o.

                     (5)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (6)

                        14249/19, 2019.11.19.

                     (7)

                        JOIN(2016) 21 final, 2016.4.27.

                     (8)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

                     (9)

                        7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.8.31.
            COM(2020) 472 final
            2020/0226(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADR) mellékleteinek módosításaira és a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodáshoz (ADN) csatolt Szabályzat módosításaira vonatkozóan az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Európai Unió által a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADR) mellékleteiben és a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodáshoz (ADN) csatolt Szabályzatban 2021. január 1-jétől alkalmazandó módosítások tekintetében képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat, összefüggésben azzal, hogy a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoportban (WP.15), illetve az ADN Adminisztratív Bizottságában képviselt szerződő felek számára a 2021-es kiadás tekintetében javasolt módosítások elleni kifogástételre rendelkezésre álló moratórium a végéhez közeledik.

               2.A javaslat háttere

                  A fent említett mellékletek és Szabályzat – közismert nevükön az ADR mellékletei és az ADN-hez csatolt Szabályzat – a veszélyes áruk nemzetközi közúti és nemzetközi belvízi szállítását szabályozzák az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) azon tagjai között, melyek az ADR és az ADN szerződő felei.

                  A veszélyes áruk mind Unión belüli, mind az Unió és a szomszédos országok közötti közúti és belvízi szállításának fejlesztése az európai közös közlekedéspolitika kulcseleme, és biztosítja az ADR és az ADN értelmében veszélyesnek minősülő áruk előállításával vagy felhasználásával foglalkozó valamennyi iparág megfelelő működését. Az említett megállapodásoknak a tudományos és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása ezért alapvető a szállítási ágazat és a gazdasági láncon belül hozzá kapcsolódó más iparágak fejlődéséhez. A módosítások arra irányulnak, hogy az ADR-t és az ADN-t hozzáigazítsák az ENSZ-mintaszabályzatokhoz, ami új fogalommeghatározások, osztályozási kritériumok, ENSZ-számok és csomagolási/címkézési követelmények bevezetésével, az alkalmazandó szabványok és műszaki rendelkezések naprakésszé tételével, valamint szerkesztési helyesbítésekkel jár.

               Veszélyes áruk szállítására vonatkozó nemzetközi előírásokat több különböző nemzetközi szervezet is meghatároz, például az ENSZ-EGB, a Nemzetközi Vasúti Fuvarozásügyi Államközi Szervezet (OTIF), valamint az Egyesült Nemzetek egyéb szakosított szervei. Mivel e szabályoknak egymással összeegyeztethetőknek kell lenniük, az ilyen munkát végző szervezetek tevékenységének koordinálására és harmonizálására összetett nemzetközi rendszer jött létre. A rendelkezések kétéves ciklusonként kerülnek módosításra.

               2.1.A Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADR)

               A Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADR) célja az ENSZ-EGB tagállamai és az ADR-hez csatlakozott más államok (az ADR szerződő felei) között a veszélyes áruk nemzetközi közúti fuvarozásának szabályozása. Az ADR 1968. január 29-én lépett hatályba.

               Az Európai Unió nem részes fele a megállapodásnak, bár valamennyi tagállama szerződő fele.

               2.2.A Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADN)

               A Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADN) célja a veszélyes áruk nemzetközi belvízi fuvarozásának szabályozása az ENSZ-EGB ADN-hez csatlakozott tagállamai (az ADN szerződő felei) között. Az ADN 2008. február 28-án lépett hatályba.

               Az Európai Unió nem részes fele a megállapodásnak, de 13 tagállama szerződő fele.

               2.3.A veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoport (WP.15) és az ADN Adminisztratív Bizottsága

               A veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoport (WP.15), az ADN Adminisztratív Bizottsága és az ADN biztonsági kérdésekkel foglalkozó bizottsága (WP.15/AC.2) az ENSZ-EGB által az ADR és az ADN módosításairól való döntéshozatal érdekében létrehozott testületek. E testületek az ENSZ-EGB ADR-hez, illetve ADN-hez csatlakozott tagállamainak a képviselőiből állnak össze. Az ADR és az ADN egyes szerződő felei egy-egy szavazattal rendelkeznek.

               A WP.15 alapszabályának és eljárási szabályzatának a szavazásról szóló VII. fejezete értelmében a WP.15-ben csak a teljes jogú résztvevők rendelkeznek egy-egy szavazattal, és a testület határozatait elsősorban konszenzus útján kell meghozni. A WP.15-ben a szavazás kézfelemeléssel történik.

               Az ADN 17. cikkének 7. bekezdése értelmében az ADN Adminisztratív Bizottságának ülésén képviselt minden szerződő fél egy szavazattal rendelkezik.

                  A 2018–2020-as kétéves időszakban elfogadott módosítások számos ponton igazítják hozzá a megállapodást a műszaki és tudományos fejlődéshez.

                  Ami az ADR-t illeti, a WP.15 az alábbi 2.4. szakaszban említett minden egyes ülésen határozatot hozott a javasolt módosításokról. Az ADN kapcsán az Adminisztratív Bizottság 2020. január 31-i genfi 24. ülésszaka alkalmával határozott a módosításokról.

                  Az ADR 14. cikkének megfelelően az ADR mellékleteire irányuló bármely javasolt módosítást elfogadottnak kell tekinteni, ha a WP.15 így határoz, hacsak a szerződő felek legalább egyharmada, vagy – ha a harmadrész ötnél több főből áll – közülük legalább öt attól a naptól számított három hónapon belül, amelyen a főtitkár a módosítást továbbította, nem közölte írásban a főtitkárral, hogy a módosító javaslatot ellenzi.

                  Az ADN 20. cikkének megfelelően azokat a módosításokat, amelyekről az ADN Adminisztratív Bizottsága határozott, elfogadottnak kell tekinteni, ha az Egyesült Nemzetek főtitkára által való megküldésétől számított három hónapon belül a szerződő felek legalább egyharmada, vagy – ha a harmadrész ötnél több – közülük legalább öt nem értesíti írásban a főtitkárt arról, hogy a javasolt módosítást ellenzi.

                  A WP.15 által elfogadott, az e javaslat mellékletében szereplő dokumentumokban bemutatott módosításokat elküldték az Egyesült Nemzetek főtitkárának, hogy 2020. július 1-jén továbbíthatók legyenek az ADR szerződő felei számára jóváhagyásuk érdekében az ADR 14. cikkében előírt eljárásnak megfelelően. A dokumentumok online elérhetők
                     1
                  .

                  Az ADN Adminisztratív Bizottsága által elfogadott, az e javaslat mellékletében szereplő dokumentumokban bemutatott módosításokról az Egyesült Nemzetek főtitkára 2020. július 1-jén értesítette az ADN szerződő feleit jóváhagyásuk érdekében az ADN 20. cikkében előírt eljárásnak megfelelően. A dokumentumok online elérhetők
                     2
                  .

                  Az Egyesült Nemzetek főtitkára, mint letéteményes 2020. szeptember 30-ig értesíthető az ADR-t, illetve az ADN-t érintő, a fenti 2.3. pontban említett üléseken elfogadott módosítások elleni kifogásokról.

               2.4.A WP.15 és az ADN igazgatási bizottságának tervezett jogi aktusai

               A tervezett jogi aktusok célja, hogy az ADR mellékleteit és az ADN-hez csatolt rendeleteket hozzáigazítsák a műszaki és tudományos fejlődéshez.

               Nevezetesen egyértelművé tették az akkumulátorral működő adatgyűjtő egységekre és rakománykövető eszközökre vonatkozó mentességet, új fogalommeghatározásokat vezettek be (pl. „adagolási sebesség”), illetve módosítottak (pl. „öngyorsuló bomlási hőmérséklet (ÖBH)” és „öngyorsuló polimerizációs hőmérséklet (ÖPH)”). A veszélyes anyagok osztályozására vonatkozó szabályokat mindkét megállapodásban pontosították, különösen a robbanóanyagok, a radioaktív anyagok, a maró anyagok stb. tekintetében. A veszélyes anyagok jegyzéke több új bejegyzéssel egészült ki, pl. UN 0511 DETONÁTOROK, robbantásra alkalmas ELEKTRONIKUS, robbantásra programozható, UN 3549 EGÉSZSÉGÜGYI HULLADÉK, A KATEGÓRIA, EMBEREKRE VESZÉLYES, szilárd vagy EGÉSZSÉGÜGYI HULLADÉK, A KATEGÓRIA, kizárólag ÁLLATOKRA VESZÉLYES, szilárd. Számos módosítást vezettek be a különleges csomagolási rendelkezésekbe, és új szabályokat írtak elő az alábbiak tekintetében: a berendezésekben található lítiumakkumulátorok és a berendezésekkel együtt csomagolt lítiumakkumulátorok, a nitrocellulóz és a robbanóképes anyagok és tárgyak együvé rakásához használt csomagolás.

               Az említett módosítások előkészítése kapcsán köz- és a magánszférabeli szakemberek széles körével zajlott konzultáció. A módosítások kidolgozása során a következő műszaki találkozókra került sor:

               –
                     az ENSZ ECOSOC veszélyes áruk szállításával foglalkozó szakértői albizottságának:

               1.
                     51. ülésszaka 2017. július 3. és 7. között Genfben;

               2.
                     52. ülésszaka 2017. november 27. és december 6. között Genfben;

               3.
                     53. ülésszaka 2018. június 25. és július 4. között Genfben;

               4.
                     54. ülésszaka 2018. november 26. és december 4. között Genfben;

               –
                     a RID szakértői bizottság és a WP.15 ENSZ-EGB–OTIF együttes ülésének:

               1.
                     2018. őszi ülésszaka 2018. szeptember 17. és 21. között Genfben;

               2.
                     2019. tavaszi ülésszaka 2019. március 18. és 22. között Bernben;

               3.
                     2019. őszi ülésszaka 2019. szeptember 17. és 26. között Genfben;

               –
                     az ADR esetében a WP.15-nek:

               1.
                     105. ülésszak 2018. november 6. és 9. között Genfben,

               2.
                      106. ülésszak 2019. május 13. és 17. között Genfben,

               3.        107. ülésszak 2019. november 11. és 15. között Genfben,

               4.
                     108. ülésszak 2020. május 11. és 15. között Genfben. Ezt az ülést a COVID-19-válság miatt elhalasztották; a WP.15 elnöke és az ENSZ EGB titkársága azonban írásbeli eljárás keretében konzultált a tagállamokkal azokról a szerkesztési módosításokról, amelyeket még be kellett vezetni az ADR 2021-be. Tekintettel az észrevételek benyújtásának 2020. május 15-i határidejére, a Bizottság 2020. május 8-án videokonferenciát szervezett. A tagállamok kedvezően fogadták a szerkesztési módosításokra vonatkozó javaslatokat, és egyhangú egyetértés alakult ki az ENSZ EGB titkársága által írásban benyújtott végleges javaslatot illetően.

               –
                     az ADN kapcsán az ADN biztonsági kérdésekkel foglalkozó bizottsága (WP.15/AC.2) alábbi ülései:

               1.33. ülésszak 2018. augusztus 27. és 31. között Genfben,

               2.34. ülésszak 2019. január 21. és 25. között Genfben,

               3.35. ülésszak 2019. augusztus 26. és 30. között Genfben,

               4.36. ülésszak 2020 január 27. és 31. között Genfben,

                  valamint az ADN igazgatási bizottsága 2020. január 31-én Genfben tartott huszonnegyedik ülése.

               Ezeken a találkozókon a szakértői bizottságok elemezték és feldolgozták az egyes módosítási javaslatokat. Az ajánlott intézkedéseket az esetek többségében egyhangúlag fogadták el. Bizonyos javaslatok a szakértők többségi támogatását élvezték.

               Amennyiben az ADR mellékleteinek az Egyesült Nemzetek Szervezetének főtitkára által bejelentett javasolt módosításait nem tekintik az értesítés időpontjától, azaz 2020. október 1-jétől számított három hónapon belül a 14. cikk (3) bekezdése alapján elutasítottnak, a szóban forgó módosítások 2021. január 1-jén lépnek hatályba.

               Amennyiben az ADN-hez csatolt rendeletek javasolt módosításait nem tekintik az értesítés időpontjától számított három hónapon belül, azaz 2020. október 1-jén a 20. cikk (5) bekezdése alapján elutasítottnak, a szóban forgó módosítások 2021. január 1-jén lépnek hatályba.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

                  Az Európai Unió nem szerződő fele sem az ADR-nek, sem az ADN-nek. Ugyanakkor az, hogy az Unió nem részese egy nemzetközi megállapodásnak, nem akadályozza meg hatásköre oly módon történő gyakorlásában, hogy intézményei keretében kialakítja az adott megállapodással létrehozott szervben általa képviselendő álláspontot, amelyet az említett megállapodásban részes, az uniós érdekek szerint közösen eljáró tagállamok közvetítenek (lásd a Németország kontra Tanács („OIV”) C-399/12 ítélet 52. pontját és a hivatkozott ítélkezési gyakorlatot).

                  Jelenleg az ADR-nek 52 szerződő fele van, köztük szerepel az EU valamennyi tagállama. Az ADN szerződő feleinek száma 18, ebből 13 uniós tagállam.

                  Az Európai Unió – eredetileg a veszélyes áruk közúti szállítására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1994. november 21-i 94/55/EK tanácsi irányelv
                     3
                   alapján – 1997. január 1. óta alkalmazza az ADR rendelkezéseit a veszélyes áruknak az EU területén történő szállítására. 2008-ban a 94/55/EK irányelvet felváltotta a 2008/68/EK irányelv
                     4
                  , amely az elődjében foglalt elveket követi. Az Európai Unió 2009. január 1-je óta alkalmazza az ADN rendelkezéseit a veszélyes áruk belvízi szállítására.

                  A 2008/68/EK irányelv 4. cikke a harmadik országok vonatkozásában úgy rendelkezik, hogy „A tagállamok és harmadik országok területe között megvalósuló veszélyesáru-szállítást csak az ADR-nek, a RID-nek vagy az ADN-nek való megfelelés esetén szabad engedélyezni, hacsak a mellékletek máshogy nem rendelkeznek.”

                  Ezenfelül a fent említett módosítások ki fognak hatni a 2008/68/EK irányelv működésére, annak 8. cikke alapján. Az irányelv 8. cikke a Bizottságnak felhatalmazást ad arra, hogy a 2008/68/EK irányelv I. mellékletének I.1. szakaszát és III. mellékletének III.1. szakaszát hozzáigazítsa a tudományos és műszaki fejlődéshez, „különösen az ADR, a/az (...) és az ADN módosításainak figyelembevétele érdekében”.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szervnek vagy részes fele-e a megállapodásnak
                  5
               .

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  6
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A WP.15 egy megállapodás, nevezetesen a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADR) által létrehozott testület.

               Az ADN Adminisztratív Bizottsága is egy megállapodás, nevezetesen a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADN) által létrehozott testület.

                  A WP.15 és az ADN Adminisztratív Bizottsága által elfogadott jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok. A fent ismertetetteknek megfelelően az elfogadandó jogi aktusok a nemzetközi jog értelmében és az ADR 14. cikkével, illetve az ADN 20. cikkével összhangban kötelező erővel fognak bírni, és meghatározó módon befolyásolják az uniós jog, konkrétan a 2008/68/EK irányelv tartalmát. Ennek oka, hogy az 1. cikk kötelezővé teszi a veszélyes áruk tagállamokon belüli és tagállamok közötti közúti és belvízi szállítására vonatkozó szabályok alkalmazását, a 2008/68/EK irányelv harmadik országokra vonatkozó 4. cikke pedig úgy rendelkezik, hogy „A tagállamok és harmadik országok területe között megvalósuló veszélyesáru-szállítást csak az ADR-nek, a RID-nek vagy az ADN-nek való megfelelés esetén szabad engedélyezni, hacsak a mellékletek máshogy nem rendelkeznek.”

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem is módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Alapelvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt anyagi jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

                  A határozat fő célja és tartalma veszélyes áruk közúti és belvízi szállítására vonatkozik. A javasolt határozat anyagi jogi jogalapja ezért az EUMSZ 91. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt tanácsi határozat jogalapja ezért az EUMSZ 91. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

                  Az átláthatóság és az egyértelműség érdekében a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoport (WP.15) és az ADN biztonsági kérdésekkel foglalkozó bizottsága által hozott határozatokat közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, feltüntetve azok hatálybalépésének időpontját.

               2020/0226 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADR) mellékleteinek módosításaira és a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodáshoz (ADN) csatolt Szabályzat módosításaira vonatkozóan az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (a továbbiakban: ADR) 1968. január 29-én lépett hatályba. A Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADN) 2008. február 28-án lépett hatályba.

               (2)Az ADR 14. cikkének megfelelően bármely szerződő fél tehet javaslatot a megállapodás mellékleteinek módosítására, és a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoport (WP.15) fogadhatja el az ADR mellékleteinek módosításait. Az ADN 20. cikkének megfelelően az e megállapodáshoz csatolt Szabályzat módosításait a biztonsági kérdésekkel foglalkozó bizottság és az ADN Adminisztratív Bizottsága fogadhatja el.

               (3)A WP.15 és az ADN Adminisztratív Bizottsága által a veszélyes áruk nemzetközi közúti és belvízi szállításával kapcsolatban 2018–2020-as kétéves időszakban elfogadott módosításokról 2020. július 1-jén értesítették az ADR, valamint az ADN szerződő feleit.

               (4)Helyénvaló meghatározni az Unió nevében az ADR és az ADN szóban forgó módosításaival kapcsolatban képviselendő álláspontot, mivel e jogi aktusok meghatározó módon kihathatnak az uniós jog tartalmára, nevezetesen a 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre
                  7
               . Az említett irányelv az ADR és az ADN alapján meghatározza a veszélyes áruk tagállamon belüli vagy tagállamok közötti, közúton, vasúton vagy belvízi úton történő szállítására vonatkozó követelményeket.  Az említett irányelv 4. cikke úgy rendelkezik, hogy a tagállamok és harmadik országok területe között megvalósuló veszélyesáru-szállítást csak az ADR-nek, a RID-nek vagy az ADN-nek való megfelelés esetén szabad engedélyezni, hacsak a mellékletek máshogy nem rendelkeznek. A 2008/68/EK irányelv 8. cikke a Bizottságnak felhatalmazást ad arra, hogy az irányelv I. mellékletének I.1. szakaszát és III. mellékletének III.1. szakaszát a tudományos és műszaki fejlődéshez hozzáigazítsa, különösen az ADR, a RID és az ADN módosításainak figyelembevétele érdekében.

               (5)Az Európai Unió nem szerződő fele sem az ADR-nek, sem az ADN-nek. Ez azonban nem akadályozza meg, hogy az Unió gyakorolja hatáskörét a megállapodással létrehozott szervben általa képviselendő álláspontnak az intézményei keretében való kialakításával, elsősorban az Unió érdekei szerint eljáró, az említett megállapodásban részes tagállamok közvetítésével.

               (6)Az ADR-nek valamennyi tagállam, az ADN-nek pedig 13 uniós tagállam szerződő fele és alkalmazója.

               (7)A műszaki szabványokat és egységes műszaki előírásokat érintő elfogadott módosítások célja a veszélyes áruk biztonságos és hatékony szállításának biztosítása, figyelembe véve az ágazat tudományos és műszaki fejlődését, valamint a szállításuk közben veszélyt jelentő új anyagok és árucikkek megjelenését. A veszélyes áruk mind Unión belüli, mind az Unió és a szomszédos országok közötti közúti és belvízi szállításának fejlesztése a közös közlekedéspolitika kulcseleme, és biztosítja az ADR és az ADN értelmében veszélyesnek minősülő áruk előállításával vagy felhasználásával foglalkozó valamennyi iparág megfelelő működését.

               (8)Valamennyi javasolt módosítás indokolt és hasznos, ezért helyénvaló, hogy az Unió támogassa azokat.

               (9)Az Unió álláspontját az Unió azon tagállamai képviselik közösen eljárva, amelyek szerződő felei az ADR-nek, illetve az ADN-nek,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoport (WP.15) és az ADN Adminisztratív Bizottsága által az ADR mellékleteiben és az ADN-hez csatolt Szabályzatban elfogadott, a mellékletben hivatkozott módosításokra vonatkozóan az Európai Unió nevében képviselendő álláspontot a melléklet határozza meg.

               Az álláspontot érintő kisebb módosítások a 2. cikknek megfelelően a Tanács további határozata nélkül elfogadhatók.

               2. cikk

               Az 1. cikkben említett álláspontot az Unió azon tagállamai képviselik együttesen eljárva, amelyek szerződő felei az ADR-nek és az ADN-nek.

               3. cikk

               A veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoport (WP.15) és az ADN biztonsági kérdésekkel foglalkozó bizottsága által hozott határozatokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetik, feltüntetve azok hatálybalépésének időpontját.

               4. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        http://www.unece.org/trans/main/dgdb/wp15/wp15rep.html.

                     (2)

                        http://www.unece.org/trans/main/dgdb/adn/adn_rep.html.

                     (3)

                        HL L 319., 1994.12.12., 7. o.

                     (4)

                        HL L 260., 2008.9.30., 13. o.

                     (5)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (6)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (7)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2008/68/EK irányelve (2008. szeptember 24.) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.8.31.
            COM(2020) 472 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat A Tanács határozata
            a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás (ADR) mellékleteinek módosításaira és a Veszélyes Áruk Nemzetközi Belvízi Szállításáról szóló Európai Megállapodáshoz (ADN) csatolt Szabályzat módosításaira vonatkozóan az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

                        Javaslat

                        Referenciadokumentum

                        Értesítés

                        Tárgy

                        Megjegyzések

                        Az EU álláspontja

                        1.

                        ECE/TRANS/WP.15/249

                        C.N.274.2020.TREATIES-XI.B.14

                        Az ADR A és B mellékletének módosítástervezete

                        Műszaki konszenzus a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoportban (WP.15)

                        A módosítások elfogadhatók.

                        2.

                        ECE/TRANS/WP.15/249/Add.1

                        C.N.274.2020.TREATIES-XI.B.14

                        Az ADR A és B mellékletének módosítástervezete – függelék

                        Műszaki konszenzus a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoportban (WP.15)

                        A módosítások elfogadhatók.

                        3.

                        ECE/TRANS/WP.15/249/Corr.1

                        C.N.274.2020.TREATIES-XI.B.14

                        Az ADR A és B mellékletének módosítástervezete – helyesbítés

                        Műszaki konszenzus a veszélyes áruk szállításával foglalkozó munkacsoportban (WP.15)

                        A módosítások elfogadhatók.

                        4.

                        EGB/ADN/54

                        C.N.273.2020.TREATIES-XI.D.6

                        Az ADN-hez csatolt Szabályzat módosítástervezete

                        Műszaki konszenzus az ADN Adminisztratív Bizottságban.

                        A módosítások elfogadhatók.