				|

		52013PC0288

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló 528/2012/EU rendeletnek a piacra jutás bizonyos feltételei tekintetében történő módosításáról /* COM/2013/0288 final - 2013/0150 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A javaslat a közelmúltban elfogadott, még nem
alkalmazandó 528/2012/EU rendelethez (a továbbiakban: a biocid termékekről
szóló rendelet) kapcsolódik. A biocid termékekről szóló rendelet elemzése
rámutatott, hogy bizonyos rendelkezései előre nem látható
következményekkel járnak.
Az egyik fő problémát a szóban forgó
rendelet azon átmeneti szabályai jelentik, amelyek nem szándékosan, de akár
tizenegy évre is befagyasztanák a piacot a biocid anyagokkal kezelt, az EU-ban
törvényesen forgalomba hozott, ugyanakkor uniós szinten még nem értékelt
termékek előtt. Emellett megállapításra kerültek más jellegű,
bizonyos vállalkozások számára nem szándékos piaci akadályt jelentő
szempontok is. Végül a biocid termékekről szóló rendelet nem határoz meg
adatvédelmi időszakot a kockázatok szempontjából legkedvezőbb
tulajdonságú termékek tekintetében.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
Az érdekelt felek és a szakértők több
alkalommal is konzultáltak a biocid termékek területén hatáskörrel
rendelkező hatóságok szakértői csoportjának találkozóin. A javaslat
széles körű támogatásra lelt az említett találkozókon.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A javaslat olyan rendelkezéseket fogalmaz meg,
amelyek felszámolják a biocid anyagokkal kezelt új termékek forgalmazói és a
biocid hatóanyagok forgalmazóinak tekintélyes része előtt álló piaci
akadályokat. Meghatározza továbbá a legjobb jellemzőkkel bíró biocid
termékekre vonatkozó adatvédelmi időszakokat.
2013/0150 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a biocid termékek forgalmazásáról és
felhasználásáról szóló 528/2012/EU rendeletnek a piacra jutás bizonyos
feltételei tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[1],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       Az 528/2012/EU rendelet[2] 19. cikke (4) bekezdésének c)
pontja értelmében nem engedélyezhető azon biocid termékek lakossági
felhasználásra történő forgalmazása, amelyek esetében teljesülnek a vegyi
anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és
korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK
irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK
bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK,
a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet[3]
XIII. melléklete szerinti perzisztens, bioakkumulatív és mérgező (PBT),
illetve nagyon perzisztens és nagyon bioakkumulatív (vPvB) anyagokra vonatkozó
kritériumok. Azonban, jóllehet a biocid termékek sokszor keverékek és néhány
esetben árucikkek formájában szerezhetők be, az említett kritériumok
kizárólag az anyagokra vonatkoznak. Az 528/2012/EU rendelet 19. cikke (4)
bekezdésének c) pontjában ennek megfelelően a kritériumokat teljesítő
anyagokból álló, azokat tartalmazó, illetőleg azokat keletkeztető
biocid termékekre célszerű hivatkozni.
(2)       Az 528/2012/EU rendelet 19.
cikke (1) bekezdésének e) pontjában és 19. cikkének (7) bekezdésében
egyértelműen rögzíteni kell, hogy az élelmiszerekkel
rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról
szóló, 2004. október 27-i 1935/2004/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelettel[4]
összhangban megállapítandó határértékek egyedi kioldódási értékek.
(3)       Mivel az 528/2012/EU rendelet
VI. melléklete nem szabályozza az összehasonlító értékelések kérdését, a
rendelet 23. cikkének (3) bekezdéséből törölni kell az említett
mellékletre vonatkozó hivatkozást.
(4)       Az 528/2012/EU rendelet 35.
cikkének (3) bekezdése értelmében, amennyiben minden érintett tagállam
megállapodott a referencia-tagállammal a kölcsönös elismerésről, a 33.
cikk (4) bekezdésének vagy a 34. cikk (6) bekezdésének megfelelően
engedélyezni kell az adott terméket. Ugyanakkor a kölcsönös elismerés alapján
történő engedélyezéssel összefüggő tagállami határozathozatalról a 33.
cikk (3) bekezdése és a 34. cikk (6) bekezdése rendelkezik. A 35. cikk (3)
bekezdését ezért ennek megfelelően módosítani kell.
(5)       Az 528/2012/EU rendelet 45.
cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján az uniós engedély megújítása
iránti kérelemhez mellékelni kell a 80. cikk (1) bekezdése értelmében
fizetendő díjakat. A 45. cikk (3) bekezdésének második albekezdése
értelmében ugyanakkor a díjakat kizárólag azt követően lehet befizetni,
hogy az Európai Vegyianyag-ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) értesítést
küldött azok összegéről. Ezért, továbbá a 7. cikk (1) bekezdésével, a 13.
cikk (1) bekezdésével és a 43. cikk (1) bekezdésével kialakítandó összhang
biztosítása érdekében a 45. cikk (1) bekezdésének második albekezdését törölni
kell.
(6)       Az 528/2012/EU rendelet 60.
cikke (3) bekezdésének első és második albekezdése hivatkozik a 30. cikk (4)
bekezdésével, a 34. cikk (6) bekezdésével vagy a 44. cikk (4) bekezdésével
összhangban történő engedélyezésről. Ugyanakkor az engedélyezésre
vonatkozó határozatok kérdését érintő rendelkezéseket a 30. cikk (1)
bekezdése, a 33. cikk (3) és (4) bekezdése, a 34. cikk (6) és (7) bekezdése, a 36.
cikk (4) bekezdése, a 37. cikk (2) és (3) bekezdése, valamint a 44. cikk (5)
bekezdése rögzíti. A 60. cikk (3) bekezdésének második albekezdése ráadásul nem
határoz meg adatvédelmi időszakot a 26. cikk (1) bekezdése szerint
benyújtott kérelmekben feltüntetendő, a 20. cikk (1) bekezdésének b)
pontjában említett adatok vonatkozásában. A 60. cikk (3) bekezdésének ezért
hivatkoznia kell a 26. cikk (3) bekezdésére, a 30. cikk (1) bekezdésére, a 33.
cikk (3) és (4) bekezdésére, a 34. cikk (6) és (7) bekezdésére, a 36. cikk (4)
bekezdésére, a 37. cikk (2) és (3) bekezdésére, valamint a 44. cikk (5)
bekezdésére is.
(7)       Annak érdekében, hogy az 528/2012/EU
rendelet 89. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében foglaltak szerint
egy adott hatóanyag jóváhagyásának időpontjáig ki lehessen dolgozni a
termék engedélyezése iránti kérelmeket, a rendelet Bizottság általi
elfogadásának napjától kezdve gondoskodni kell a hatóanyagokkal kapcsolatos információkhoz
való, a szóban forgó rendelet 67. cikkében meghatározott nyilvános elektronikus
hozzáférésről, feltéve hogy az adott hatóanyag jóváhagyásra került.
(8)       Az 528/2012/EU rendelet 77.
cikke (1) bekezdésének első albekezdése lehetőséget biztosít az Ügynökség
által a 26. cikk (2) bekezdése alapján hozott határozat elleni fellebbezésre.
Mivel azonban a 26. cikk (2) bekezdése nem hatalmazza fel az Ügynökséget
határozat meghozatalára, a 77. cikk (1) bekezdésének az említett helyre
vonatkozó hivatkozását törölni kell.
(9)       Az 528/2012/EU rendelet 86.
cikke hivatkozik a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i
európai parlamenti és tanácsi irányelv[5]
I. mellékletében szereplő hatóanyagokról. Egyértelművé kell tenni,
hogy a rendelkezés valamennyi olyan hatóanyagra érvényes, amelyeknek az
említett mellékletbe történő felvétele vonatkozásában a Bizottság
irányelvet fogadott el, hogy e felvétel feltételei a jóváhagyás tekintetében is
alkalmazandók, továbbá hogy a jóváhagyás időpontja a mellékletbe való
felvétel időpontja tekintendő.
(10)     Az 528/2012/EU rendelet 89.
cikke (2) bekezdésének első albekezdése lehetővé teszi a tagállamok
számára, hogy a hatóanyag jóváhagyásának időpontját követően még két
évig használhassák az aktuálisan alkalmazott rendszert. A 89. cikk (3)
bekezdésének első albekezdése értelmében a tagállamok kötelesek
gondoskodni arról, hogy a termékekre vonatkozó engedélyeket a hatóanyag jóváhagyási
időpontjától számított két éven belül megadják, módosítsák vagy
visszavonják. Tekintettel azonban a több lépcsős engedélyezési eljárás
lefolytatásához szükséges időre, különösen abban az esetben, ha a
kölcsönös elismerés tekintetében egyet nem értés esete áll fenn a tagállamok
között, és ezért az ügyet döntéshozatal céljából a Bizottság elé kell
terjeszteni, indokolt három évre hosszabbítani az említett határidőt, és
ezt egyértelműen a 37. cikk (3) bekezdésének második albekezdésébe kell
foglalni.
(11)     Az 528/2012/EU rendelet 89.
cikke (2) bekezdésének első albekezdése értelmében a tagállamok
fenntarthatják a létező hatóanyagok tekintetében aktuálisan alkalmazott
rendszert. A biocid termékek tartalmazhatják új, már jóváhagyott és hosszabb
ideje létező, ugyanakkor még nem jóváhagyott hatóanyagok keverékét. Az
innováció e termékek piacra jutásának elősegítésével történő
ösztönzése céljából a tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani
arra, hogy a szóban forgó termékek esetében egészen a létező hatóanyag
jóváhagyásáig, tehát az 528/2012/EU rendelet szerinti engedélyezésre való
jogosultság megszerzéséig alkalmazhassák aktuális rendszerüket.
(12)     Az 528/2012/EU rendelet 89.
cikkének (4) bekezdése és 93. cikkének (2) bekezdése átmeneti időszakot
biztosít azon biocid termékek forgalomból történő kivonására, amelyek nem
kaptak engedélyt. Indokolt előírni ugyanezen átmeneti időszakok
alkalmazását egy adott termék létező, már forgalomba helyezett típusának
kivonására is, amelynek engedélyezése ugyan megtörtént, de az engedélyezés
feltételeinek megfelelően a terméket módosítani kell.
(13)     A 93. cikk (2) bekezdésének
első és második albekezdésében indokolt pontosítani, hogy az előírt
eltérés kizárólag a tagállamok nemzeti szabályai mellett alkalmazható.
(14)     Az 528/2012/EU rendelet 94.
cikkének (1) bekezdése lehetővé kívánja tenni a még jóvá nem hagyott
hatóanyagokat tartalmazó biocid termékekkel kezelt árucikkek forgalmazását,
amely hatóanyagok a 89. cikk (1) bekezdésében említett munkaprogram keretében
vagy a 94. cikk (1) bekezdésének megfelelően benyújtott kérelem alapján
értékelés alatt állnak. Ugyanakkor az 58. cikk egészére történő utalást
úgy is lehet értelmezni, mint az 58. cikk (3) és (4) bekezdésében rögzített
címkézési és információs követelményektől való nem szándékos eltérést. A 94.
cikk (1) bekezdésében ezért az 58. cikk (2) bekezdésére kell hivatkozni.
(15)     Az 528/2012/EU rendelet 94.
cikkének (1) bekezdése kizárólag a már forgalomban lévő, kezelt
árucikkekre vonatkozik, ennek megfelelően pedig nem szándékos tilalmat
léptet érvénybe az új, kezelt árucikkek többségével szemben 2013. szeptember 1-jétől
kezdve a termékben található hatóanyagok közül az utolsó hatóanyag
jóváhagyásának időpontjáig. A rendelkezés hatályát tehát ki kell
terjeszteni az új, kezelt árucikkekre is. Emellett átmeneti időszakra
vonatkozó rendelkezést kell a 94. cikk (1) bekezdésébe foglalni azon termékek
kivonása tekintetében is, amelyek esetében 2016. szeptember 1-jéig nem
nyújtanak be kérelmet a releváns terméktípusban található hatóanyag jóváhagyása
iránt. Az egyszerűsítés érdekében a 94. cikk (2) bekezdését össze kell
vonni a 94. cikk (1) bekezdésével.
(16)     Az 528/2012/EU rendelet 95.
cikke (1) bekezdésének első albekezdése előírja, hogy be kell
nyújtani a hatóanyagra vonatkozó teljes dokumentációt. Pontosítani
célszerű, hogy az említett teljes dokumentáció magában foglalhatja a 98/8/EK
irányelv III.A. vagy IV.A. mellékletében szereplő adatokat.
(17)     Az 528/2012/EU rendelet 95.
cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdése ki kívánja terjeszteni a 63. cikk (3)
bekezdésének második albekezdésében foglalt adatokra való hivatkozás jogát
valamennyi olyan vizsgálatra, amely az emberi egészségkockázati és a környezeti
kockázatértékeléshez szükséges, ezáltal lehetővé téve a leendő
érintett személyek számára, hogy felkerüljenek a 95. cikk (2) bekezdésében
említett listára. A hivatkozás joga nélkül sok leendő érintett személynek
nem lenne elegendő ideje a listára való felkerüléshez megállapított, a 95.
cikk (3) bekezdésében rögzített időpontig megfelelni a 95. cikk (1)
bekezdésében foglaltaknak. A 95. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése
azonban nem tesz említést a környezeti sorsra és viselkedésre vonatkozó
vizsgálatokról. Ráadásul, mivel a leendő érintett személyek kötelesek
lesznek fizetni a 63. cikk (3) bekezdésével összhangban történő hivatkozás
jogáért, biztosítani kell számukra, hogy e hivatkozási jognak a termék
engedélyezését kérelmezők részére történő átadásával teljes mértékben
ki tudják használni az abban rejlő előnyöket. A 95. cikket tehát
ennek megfelelően módosítani kell.
(18)     Az 528/2012/EU rendelet 95.
cikke (1) bekezdésének ötödik albekezdése korlátozni kívánja az adatvédelmi
időszakot azon adatok tekintetében, amelyeket már 2013. szeptember 1-jétől
meg lehet osztani a 95. cikk (1) bekezdésének első albekezdésének való
megfelelés érdekében, mielőtt megosztanák őket a termékengedélyezési
kérelmek alátámasztása céljából. Ez az eset áll majd fenn azon
hatóanyag/terméktípus-kombinációkra vonatkozó adatok esetében, amelyeknek a 98/8/EK
irányelv I. mellékletébe történő felvételével kapcsolatban 2013.
szeptember 1-jéig nem születik határozat. A rendelet 95. cikkében ezért
hivatkozni kell az említett időpontra.
(19)     Az 528/2012/EU rendelet 95.
cikkének (2) bekezdése értelmében az Ügynökség által nyilvánosságra hozott
lista azokat a személyeket tartalmazza, akik részt vesznek a 89. cikk (1)
bekezdésében említett munkaprogramban. E rendelkezés célja, hogy feljogosítsa
az említett résztvevőket a 95. cikkben megállapított ellentételezés
nyújtotta lehetőségek kiaknázására. E lehetőségnek nyitva kell állnia
minden olyan személy előtt, aki benyújtotta az 528/2012/EU rendelet vagy a
98/8/EK irányelv szerinti teljes dokumentációt, illetőleg a
dokumentációhoz való hozzáférést biztosító felhatalmazást. Ki kell terjednie
továbbá az azon anyagokkal összefüggésben benyújtott dokumentációra is, amelyek
maguk ugyan nem hatóanyagok, de hatóanyagokat keletkeztetnek.
(20)     Az 528/2012/EU rendelet 95.
cikke (3) bekezdésének első albekezdése alapján nem hozható forgalomba a
biocid termék, amennyiben a benne lévő hatóanyagok gyártója vagy
importőre (az érintett személy) nem szerepel a szóban forgó cikkben
említett listán. A 89. cikk (2) bekezdése és a 93. cikk (2) bekezdése
értelmében a biocid termékekben előforduló bizonyos hatóanyagok abban az
esetben is törvényesen forgalmazhatók maradnak, ha még nem nyújtották be a
vonatkozó teljes dokumentációt. A tilalom nem vonatkozhat az ilyen anyagokra.
Emellett, amennyiben nem szerepel a listán annak az anyagnak a gyártója vagy az
importőre, amelyre vonatkozóan teljes dokumentációt nyújtottak be,
lehetőséget kell biztosítani egy másik személynek, hogy a szóban forgó
anyagot tartalmazó biocid termékek forgalmazhassa, feltéve hogy ez a személy,
vagy a biocid termék gyártója, illetve importőre benyújtotta a
dokumentációt vagy a dokumentációhoz való hozzáférést biztosító felhatalmazást.
(21)     A biocid termékek
felhasználásának megszüntetésére az 528/2012/EU rendelet 95. cikke (3)
bekezdésének második albekezdésében meghatározott időszakot attól az
időponttól kell függővé tenni, amikor az anyagot felveszik a listára.
(22)     Az 528/2012/EU rendelet 95.
cikkének (4) bekezdése szerint a 95. cikk az I. mellékletben a 6. kategóriában
felsorolt hatóanyagokra vonatkozik. Ezen anyagok a benyújtott dokumentációk
alapján kerültek felvételre az I. mellékletbe, tulajdonosaik számára pedig
biztosítani kell, hogy jogosultak legyenek a cikkben meghatározott
ellentételezés igénybevételére. A jövőben lehetővé kell tenni más
anyagoknak a benyújtott dokumentáció alapján történő felvételét az I.
mellékletbe. A rendelet I. mellékletében a 6. kategóriának ezért szabályoznia
kell minden hasonló anyagot.
(23)     Az 528/2012/EU rendelet V.
mellékletében található, az élelmiszerrel érintkező anyagokban használt
termékekre vonatkozó leírást összhangba kell hozni az 1935/2004/EK rendeletben
alkalmazott terminológiával.
(24)     Az 528/2012/EU rendelet 96.
cikkének első albekezdésében indokolt pontosítani, hogy a 98/8/EK irányelv
az 528/2012/EU rendelet valamennyi, a 98/8/EK irányelvre hivatkozó valamennyi
rendelkezésének sérelme nélkül hatályát veszti.
(25)     Az 528/2012/EU rendeletet
ezért ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 528/2012/EU rendelet a következőképpen
módosul:
(1)
A 19. cikk a következőképpen módosul:
a) az (1) bekezdés e) pontja helyébe a
következő szöveg lép:
„e) adott esetben az élelmiszerekben
előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi
eljárások megállapításáról szóló, 1993. február 8-i 315/93/EGK tanácsi
rendelettel*, a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és
takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett
növényvédőszer-maradékok határértékéről szóló, 2005. február 23-i 396/2005/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelettel**, az állati eredetű
élelmiszerekben előforduló farmakológiai hatóanyagok
maradékanyag-határértékeinek meghatározására irányuló közösségi eljárásokról
szóló, 2009. május 6-i 470/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel***
vagy a takarmányban előforduló nemkívánatos anyagokról szóló, 2002. május 7-i
2002/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel**** összhangban az
élelmiszerek és takarmányok tekintetében a biocid termékekben található
hatóanyagokra vonatkozóan meghatározták a legmagasabb
szermaradék-határértékeket, vagy az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen
érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról szóló, 2004. október 27-i 1935/2004/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelettel ***** összhangban az ilyen
hatóanyagokra vonatkozóan egyedi kioldódási értékeket határoztak meg.
* HL L 37., 1993.2.13., 1. o.
** HL L 70., 2005.3.16., 1. o.
*** HL L 152., 2009.6.16., 11. o.
**** HL L 140., 2002.5.30., 10. o.
***** HL L 338., 2004.11.13., 4. o. ”;
b) a (4) bekezdés c) pontja helyébe a
következő szöveg lép:
„c)     az 1907/2006/EK rendelet XIII. melléklete
szerinti PBT vagy vPvB anyagokra vonatkozó kritériumokat teljesítő
anyagból áll, illetve ilyen anyagot tartalmaz vagy keletkeztet;”;
c) a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg
lép:
„(7) Adott esetben a leendő engedélyesnek
vagy képviselőjének kérelmeznie kell a biocid termékekben található
hatóanyagok tekintetében a maximális szermaradék-határértékeknek a 315/93/EGK
rendelettel, a 396/2005/EK rendelettel, a 470/2009/EK rendelettel vagy a 2002/32/EK
irányelvvel, illetve az ilyen anyagok egyedi kioldódási határértékeinek az 1935/2004/EK
rendelettel összhangban történő meghatározását.”;
(2)
a 23. cikk (3) bekezdésének bevezető mondata
helyébe a következő szöveg lép:
„Az átvevő illetékes hatóság – vagy uniós
engedélyezés iránti kérelem esetén a Bizottság – megtiltja vagy korlátozza az
olyan biocid termék forgalmazását vagy felhasználását, amely
helyettesítendő hatóanyagot tartalmaz, amennyiben a 24. cikkben említett
technikai útmutató feljegyzésekkel összhangban lefolytatott összehasonlító
értékelés igazolja, hogy mindkét alábbi kritérium teljesül:”;
(3)
a 35. cikk (3) bekezdésében a negyedik mondat
helyébe a következő szöveg lép:
„Ezt követően az eljárást befejezettnek kell
tekinteni, és a referencia-tagállam és valamennyi érintett tagállam engedélyezi
a biocid terméket – esettől függően – a 33. cikk (3) bekezdésének
vagy a 34. cikk (6) bekezdésének megfelelően.”;
(4)
a 37. cikk (3) bekezdésében a második albekezdés
helyébe a következő szöveg lép:
„Az e cikk szerinti eljárás időtartama alatt
a tagállamokat átmenetileg nem terheli a 89. cikk (3) bekezdésének első
albekezdésében foglalt azon kötelezettség, amely szerint a jóváhagyástól
számított három éven belül engedélyeznie kell a biocid terméket.”;
(5)
a 45. cikk (1) bekezdésében a második albekezdést
el kell hagyni;
(6)
a 60. cikk (3) bekezdésében az első és a
második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„A kizárólag létező hatóanyagokat tartalmazó
biocid termék engedélyezése céljából benyújtott adatok tekintetében a védelmi
időszak a termék engedélyezéséről szóló első határozatnak a 26.
cikk (3) bekezdésével, a 30. cikk (1) bekezdésével, a 33. cikk (3) és (4)
bekezdésével, a 34. cikk (6) és (7) bekezdésével, a 36. cikk (4) bekezdésével,
a 37. cikk (2) és (3) bekezdésével vagy a 44. cikk (5) bekezdésével összhangban
történő meghozatala napját követő hónap első napjától számított 10
év elteltekor jár le.
„Az új hatóanyagot tartalmazó biocid termék
engedélyezése céljából benyújtott adatok tekintetében a védelmi időszak a
termék engedélyezéséről szóló első határozatnak a 26. cikk (3)
bekezdésével, a 30. cikk (1) bekezdésével, a 33. cikk (3) és (4) bekezdésével,
a 34. cikk (6) és (7) bekezdésével, a 36. cikk (4) bekezdésével, a 37. cikk (2)
és (3) bekezdésével vagy a 44. cikk (5) bekezdésével összhangban történő
meghozatala napját követő hónap első napjától számított 15 év
elteltekor jár le.”;
(7)
a 67. cikk (1) bekezdésének bevezető mondata
helyébe a következő szöveg lép:
„Attól a naptól kezdve, hogy a Bizottság a 9. cikk
(1) bekezdésének a) pontjával összhangban elfogadta a rendeletet, a
hatóanyagokkal kapcsolatban az Ügynökség vagy a Bizottság birtokában lévő
következő naprakész információkat egyszerűen és térítésmentesen
nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni:”;
(8)
a 67. cikk (3) bekezdésének bevezető mondata
helyébe a következő szöveg lép:
„Attól a naptól kezdve, hogy a Bizottság a 9. cikk
(1) bekezdésének a) pontjával összhangban elfogadta a rendeletet,
térítésmentesen nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni a hatóanyagokkal
kapcsolatos következő naprakész információkat, kivéve, ha az adatok
benyújtója a 66. cikk (4) bekezdésével összhangban az illetékes hatóság vagy az
Ügynökség által érvényesnek tekintett indokolást nyújt be arra vonatkozóan,
hogy a szóban forgó információk közzététele miért sértheti az ő vagy
bármely más érintett fél kereskedelmi érdekeit:”;
(9)
a 77. cikk (1) bekezdésében az első albekezdés
helyébe a következő szöveg lép:
„Az Ügynökség által a 7. cikk (2) bekezdése, a 13.
cikk (3) bekezdése, a 43. cikk (2) bekezdése, a 45. cikk (3) bekezdése, az 54.
cikk (3), (4) és (5) bekezdése, a 63. cikk (3) bekezdése és a 64. cikk (1)
bekezdése alapján hozott határozatok elleni fellebbezést az 1907/2006/EK
rendelettel összhangban felállított fellebbezési tanácshoz kell benyújtani.”;
(10)
A 86. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„86. cikk
A 98/8/EK irányelv I. mellékletébe felvett
hatóanyagok
Azok a hatóanyagok, amelyekre vonatkozóan a
Bizottság irányelvet fogadott el a 98/8/EK irányelv I. mellékletébe
történő felvételük érdekében, a felvétel napján az e rendelet értelmében
jóváhagyott hatóanyagnak tekintendők, amelyeket fel kell venni a 9. cikk (2)
bekezdésében említett listára. A jóváhagyás az említett bizottsági
irányelvekben meghatározott feltételeknek való megfelelés esetén adható meg.”;
(11)
A 89. cikk a következőképpen módosul:
a) a (2) bekezdésben az első albekezdés
helyébe a következő szöveg lép:
„Az e rendelet 17. cikkének (1) bekezdésétől,
19. cikkének (1) bekezdésétől és 20. cikkének (1) bekezdésétől
eltérve, és e cikk (1) és (3) bekezdésének sérelme nélkül, a tagállamok azt
követően, hogy valamely biocid termék hatóanyagai közül az utolsót
jóváhagyták, még három évig alkalmazhatják az adott biocid termék forgalmazása
tekintetében aktuálisan alkalmazott rendszert vagy gyakorlatot. A tagállamok
nemzeti szabályaik alapján engedélyezhetik a 98/8/EK irányelv 16. cikkének (2)
bekezdésében említett 10 éves munkaprogram második szakaszáról szóló, 2007.
december 4-i 1451/2007/EK bizottsági rendelet* alapján már értékelt vagy
értékelés alatt álló, azonban a szóban forgó terméktípus vonatkozásában még nem
jóváhagyott, kizárólag létező hatóanyagokat, vagy az e rendelettel
összhangban jóváhagyott ilyen anyagok vagy hatóanyagok kombinációját tartalmazó
biocid termékeknek kizárólag a saját területükön való forgalmazását.
* HL L 325., 2007.12.11., 3. o.”;
b) a (3) bekezdésben az első albekezdés
helyébe a következő szöveg lép:
„Az adott hatóanyagnak egy meghatározott
terméktípus vonatkozásában történő jóváhagyására vonatkozó határozat
meghozatalát követően a tagállamok gondoskodnak arról, hogy az említett
terméktípushoz tartozó és a szóban forgó hatóanyagot tartalmazó biocid
termékekre vonatkozó engedélyeket e rendelettel összhangban, a jóváhagyás időpontjától
számított három éven belül, az esettől függően megadják, módosítsák
vagy visszavonják.”;
c) a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg
lép:
„(4) Amennyiben egy tagállam illetékes hatósága
valamely biocid termék vonatkozásában a (3) bekezdés értelmében benyújtott,
engedélyezés iránti kérelem elutasításáról vagy az engedély meg nem adásáról
határoz, vagy az engedélyezést a termék módosítására vonatkozó feltételekhez
köti, a következőket kell alkalmazni:
a) a nem engedélyezett, vagy adott esetben az
engedélyezés feltételeit nem teljesítő biocid termék a hatóság
határozatának meghozatalától számított 180. napot követően nem
forgalmazható;
b) a biocid termék meglévő készleteinek
ártalmatlanítása és felhasználása a hatóság határozatának meghozatalától
számított 365 napig folytatódhat.”;
(12)
a 93. cikk (2) bekezdésében az első és a
második albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„A 17. cikk (1) bekezdésétől eltérve a
tagállamok az engedély megadásáról szóló határozat meghozatalának
időpontjáig továbbra is alkalmazhatják aktuális rendszerüket és forgalomba
hozhatják az e cikk (1) bekezdésében említett azon biocid termékeket, amelyek
vonatkozásában e cikk (1) bekezdésével összhangban kérelmet nyújtottak be. Az
engedély megadásának megtagadásáról vagy a termék módosítását szükségessé
tévő engedélyezési feltételek előírásáról szóló határozat esetén a
nem engedélyezett, vagy adott esetben az engedélyezés feltételeit nem
teljesítő biocid termék a határozat meghozatalától számított 180 napot
követően már nem forgalmazható.
A 17. cikk (1) bekezdésétől eltérve a
tagállamok 2017. szeptember 1-jétől számított 180 napig továbbra is
alkalmazhatják aktuális rendszerüket és forgalomba hozhatják az e cikk (1)
bekezdésében említett azon biocid termékeket, amelyek vonatkozásában nem nyújtottak
be engedélyt az e cikk (1) bekezdésével összhangban.”
(13)
A 94. és a 95. cikk helyébe az alábbi szöveg lép:
„94. cikk
A kezelt árucikkekre vonatkozó átmeneti intézkedések
Az 58. cikk (2) bekezdésétől eltérve az a
kezelt termék, amelyet kizárólag a 89. cikk (2) bekezdésében említett
hatóanyagokat tartalmazó biocid termékkel kezeltek, vagy amelyben ilyen biocid
termék található, vagy amely esetében az adott terméktípus jóváhagyására
irányuló kérelmet legkésőbb 2016. szeptember 1-jéig benyújtották,
illetőleg amely kizárólag az 58. cikk (2) bekezdésében említett, ilyen
anyagok és hatóanyagok keverékét tartalmazza, forgalomba hozható a
következő időpontok egyikéig:
1.
a hatóanyagok egyikének a vonatkozó felhasználási
célra történő jóváhagyása elutasításáról szóló határozat hiányában a
biocid termékben található, utolsóként jóváhagyott hatóanyagnak az érintett
terméktípus és felhasználási cél vonatkozásában való jóváhagyása
időpontja;
2.
a hatóanyagok egyikének a vonatkozó felhasználási
célra történő jóváhagyása elutasításáról szóló határozat esetén a
határozattól számított 180. nap.
Az 58. cikk (2) bekezdésétől eltérve továbbá
az a kezelt termék, amelyet az 58. cikkben vagy e cikk (1) bekezdésében
említett anyagokon kívül más anyagot is tartalmazó biocid termékkel kezeltek,
vagy amelyben ilyen biocid termék található, 2017. március 1-jéig forgalomba
hozható.
95. cikk
A hatóanyaggal kapcsolatos dokumentációhoz való hozzáférésre vonatkozó átmeneti
intézkedések
(1) 2013. szeptember 1-jétől az Ügynökség
nyilvánosságra hozza és rendszeresen frissíti minden olyan hatóanyag és
hatóanyagot keletkeztető anyag (a továbbiakban: érintett anyagok)
listáját, amelyekre vonatkozóan az e rendelet II. mellékletében, illetve a 98/8/EK
irányelv IV.A. vagy II.A. – és adott esetben III.A. mellékletének –
megfelelő teljes dokumentációt (a továbbiakban: az anyaggal kapcsolatos
teljes dokumentáció) nyújtottak be, és azt valamely tagállam az e rendeletben
vagy az említett irányelvben előírt eljárásban elfogadta vagy
érvényesítette. Emellett minden érintett anyag tekintetében a listában meg kell
adni az e bekezdés második albekezdésének megfelelően ilyen dokumentációt
benyújtó, vagy az Ügynökséghez dokumentáció(ka)t benyújtó összes személyt, a
szóban forgó albekezdés szerint feltüntetve szerepüket, valamint az anyag
listába történő felvételének időpontját.
Az Unió területén állandó lakóhellyel
rendelkező azon személy, aki valamely érintett anyagot önmagában vagy
biocid termékekben gyárt vagy importál (a továbbiakban: anyag szállítója),
bármikor benyújthatja az Ügynökségnek az anyaggal kapcsolatos teljes
dokumentációt vagy az ahhoz való hozzáférést biztosító felhatalmazást, illetve
az anyaggal kapcsolatos teljes dokumentációra való hivatkozást, amely
tekintetében lejárt az adatvédelmi időszak.
Amennyiben valamely érintett anyagnak nincs olyan
szállítója, aki szerepelne az első albekezdésben említett listán, a fenti
információkat benyújthatja az az Unió területén állandó lakóhellyel
rendelkező személy, aki az érintett anyagból álló, azt tartalmazó vagy
keletkeztető biocid termék gyártója vagy forgalmazója (a továbbiakban:
termék szállítója).
Az Ügynökség értesíti a dokumentációt benyújtó
szállítót a 80. cikk (1) bekezdése értelmében fizetendő díjakról, és
elutasítja a kérelmet, ha a kérelmező 30 napon belül nem fizeti be a
díjat. Az Ügynökség erről tájékoztatja a benyújtó felet.
A 80. cikk (1) bekezdése értelmében fizetendő
díjak kézhezvételét követően az Ügynökség megállapítja, hogy a benyújtott
dokumentáció megfelel-e az e bekezdés második albekezdésében foglaltaknak, majd
tájékoztatja a dokumentáció benyújtóját.
(2) 2015. szeptember 1-jétől nem
forgalmazható és használható az (1) bekezdés szerinti listára felvett érintett
anyagból álló, azt tartalmazó vagy azt keletkeztető biocid termék, kivéve
ha az anyag szállítója vagy a termék szállítója szerepel az (1) bekezdés
szerinti listán.
(3) A dokumentációnak az (1) bekezdés második
albekezdésével összhangban történő benyújtása céljából e rendelet 63.
cikkének (3) bekezdése alkalmazandó valamennyi, az 1451/2007/EK rendelet II.
mellékletében található anyaggal összefüggő toxikológiai, ökotoxikológiai,
környezeti sorsra és viselkedésre vonatkozó vizsgálatra, ideértve a
gerinceseken végzett kísérleteket nem tartalmazó vizsgálatokat is.
(4) Valamely anyag vagy termék (1) bekezdésben
említett listán szereplő szállítója, akinek megadták e cikk alkalmazásában
a hozzáférést biztosító felhatalmazást, vagy a (3) bekezdés szerinti
vizsgálatokra való hivatkozás jogát, jogosult engedélyezni a hatóanyagot
tartalmazó biocid termék engedélyezését kérelmezők számára, hogy a 20.
cikk (1) bekezdése alkalmazásában hivatkozzanak a hozzáférési felhatalmazásra
vagy vizsgálatra.
(5) A 60. cikktől eltérve, az olyan
hatóanyag/terméktípus-kombinációkra vonatkozó adatvédelmi időszakok, amelyek
az 1451/2007/EK rendelet II. mellékletében ugyan fel vannak sorolva, azonban a 98/8/EK
irányelv I. mellékletébe történő felvételükről 2013. szeptember 1-jéig
nem született határozat, 2025. december 31-én lejárnak.
(6.) A (2) bekezdéstől eltérve, 2016.
szeptember 1-jéig vagy az adott anyag listára történő felvételétől
számított egy évig – a későbbi időpontot figyelembe véve –
folytatódhat a valamely olyan érintett anyagból álló, azt tartalmazó vagy azt
keletkeztető biocid termékek meglévő készleteinek ártalmatlanítása és
felhasználása, amely tekintetében sem az anyag, sem a termék szállítója nem
szerepel az (1) bekezdés szerinti listán.
(7) Az (1)–(6) bekezdés nem alkalmazandó az I.
mellékletben az 1–5. és a 7. kategóriában felsorolt anyagokra, vagy azokra a
biocid termékekre, amelyek kizárólag a szóban forgó anyagokat tartalmazzák.”;
(14)
a 96. cikkben az első albekezdés helyébe a
következő szöveg lép:
„A 98/8/EK irányelv – e rendelet 86., 89–93. és 95.
cikkének sérelme nélkül – 2013. szeptember 1-jén hatályát veszti.”
(15)
az I. mellékletben a 6. kategória elnevezésű
bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
„6. kategória – Azok az anyagok, amelyek
tekintetében az anyagra vonatkozó teljes dokumentációt nyújtottak be”;
(16)
a V. mellékletben a „4. terméktípus: Élelmiszer és
takarmány közelében használt termékek” címsor alatti második bekezdés helyébe a
következő szöveg lép:
„Élelmiszerrel esetlegesen érintkező
anyagokban felhasznált termékek.”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               HL C 347., 2010.12.18., 62. o.
[2]               HL L 167., 2012.6.27., 1. o.
[3]               HL L 396., 2006.12.30., 1. o.
[4]               HL L 338., 2004.11.13., 4. o.
[5]               HL L 150., 2002.6.8., 71. o.


|

52011PC0470

/* COM/2011/0470 végleges - 2011/0206 (COD) */  Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a balti-tengeri lazacállományra és az ezen állomány halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról

	INDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTERE-  A javaslat okai és céljaiA Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) tudományos szakvéleménye megállapította, hogy a balti-tengeri lazacállományt alkotó 30 vadon élő folyami lazacállomány némelyike kívül esik a biztonságos biológiai határokon, és esetükben fennáll a genetikai kimerülés veszélye. A Nemzetközi Balti-tengeri Halászati Bizottság által 1997-ben kidolgozott, nem kötelező jellegű gazdálkodási terv 2010-ben lejárt, és új terv nélkül az állománnyal való jövőbeli gazdálkodásnak nem lesznek célkitűzései, és az nem lesz kiszámítható a halászok és az idegenforgalmi vállalkozások számára. A tagállamok, a balti-tengeri regionális tanácsadó testület és az érintettek így többször kérték az Európai Bizottságot, hogy tegyen javaslatot egy új gazdálkodási rendszerre.A javaslat célja olyan többéves, a balti-tengeri lazachalászatra vonatkozó gazdálkodási terv kidolgozása, amely biztosítja, hogy a teljes balti állomány – beleértve valamennyi folyami lazacállományt is – védettségi helyzete kedvező legyen, és amely gondoskodik a fenntartható kiaknázásról. A kezdeményezés konkrét célkitűzése a következők biztosítása:a) a balti-tengeri lazacállomány fenntartható kiaknázása a legnagyobb fenntartható hozam elvének megfelelően;b) a balti-tengeri lazacállomány genetikai integritásának és genetikai sokféleségének védelme.-  Háttér-információk-  A balti-tengeri lazacállománnyal folytatott jelenlegi gazdálkodásnak részét képezi a teljes kifogható mennyiség (TAC) évenkénti meghatározása és olyan technikai védelmi intézkedések, mint a tilalmi időszakok kijelölése és a legkisebb kirakodási méret megállapítása. Az eresztőhálók tilalma, amely a balti-tengeri barna delfinek védelmét szolgálja, a lazacra vonatkozó halászati erőkifejtést is korlátozta a fő medencében. A lazac az élőhelyvédelmi irányelv[1] meghatározása szerint uniós érdekeltségű faj, nem tengeri élőhelyét pedig a víz-keretirányelv[2] védi. Emellett a Balti-tengeri Környezetvédelmi Bizottság (HELCOM)[3] is meghatározott egyes célkitűzéseket a HELCOM balti-tengeri cselekvési tervének[4] hatálya alá tartozó fajokra vonatkozóan.-  Összhangban a közös halászati politika halászati erőforrások védelmére vonatkozó átfogó törekvésével, és különös figyelemmel a többéves tervek kidolgozását előíró, a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (alaprendelet) 5. és 6. cikkére, a terv fő elemei a következők:-  célkitűzések és célértékek (minden vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyóban elérni a potenciális kétéveslazac-termelés 75 %-át a rendelet hatálybalépésétől számított tíz éven belül),-  a halászat okozta állománypusztulás állandó, 0,1-es arányán alapuló TAC. A TAC csak a tengeri halászatra vonatkozik majd, de kiterjed a szabadidős horgászat területén szolgáltatásokat kínáló, nem halászati célú hajók parancsnokaira is,-  a tagállamok kötelezése arra, hogy a terv hatálybalépésétől számított legfeljebb 24 hónapon belül technikai védelmi intézkedéseket, például tiltott területeket és tilalmi időszakokat határozzanak meg és alkalmazzanak a vándorló ívó halak parti vizeikben történő védelme érdekében,-  a vadon élő állományok genetikai sokféleségének védelme érdekében a lazacok azon folyókba történő kihelyezésének fokozatos megszüntetése, amelyekben ember által épített akadályok vannak, és ahol nem lehetséges a vadon élő, önfenntartó lazacpopuláció helyreállása,-  pénzügyi segítség az Európai Halászati Alaptól ahhoz a tevékenységhez, amelynek keretében a vadon élő lazacállományt szolgáló védelmi intézkedésként a lazacot közvetlenül újratelepítik azokba a folyókba, amelyekben lehetséges egy vadon élő, önfenntartó lazacpopuláció fennmaradása.-  Meglévő uniós rendelkezések a javaslat által érintett területenAz alaprendelet meghatározza a közös halászati politika általános keretét, és azonosítja azokat a helyzeteket, amelyekben a Tanácsnak többéves tervet kell elfogadnia.-  Megjegyzendő, hogy a közös halászati politika soron következő reformjának összefüggésében e javaslattervezet egyes rendelkezései a jövőben változhatnak.A 2005. december 21-i 2187/2005/EK tanácsi rendelet technikai védelmi intézkedéseket határoz meg a Balti-tengerre vonatkozóan, azaz legkisebb kirakodási méretet és tilalmi időszakokat a lazachalászat tekintetében.Az éves tanácsi rendelet, amely egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében meghatározza a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeket és a kapcsolódó feltételeket, megállapítja a lazacra vonatkozó TAC-szinteket (2011-re vonatkozóan például az egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2011. évre történő meghatározásáról szóló, 2010. november 29-i 1124/2010/EU tanácsi rendelet).A halászatra vonatkozó uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló 1224/2009/EU tanácsi rendelet meghatározza a halászatra vonatkozó általános ellenőrzési követelményeket, ugyanakkor tartalmaz a többéves tervekre vonatkozó konkrét követelményeket is.-  Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelA javaslat célkitűzései összhangban állnak az Európai Unió környezetvédelmi politikájával, különösen az élőhelyvédelmi irányelv, a víz-keretirányelv és a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv célkitűzéseivel.KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLATA konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köreMivel a lazac széles körű érdeklődésre számot tartó faj nemcsak a kereskedelmi halászok, hanem a hobbihorgászok, idegenforgalmi vállalatok és a folyókhoz kapcsolódó érdekcsoportok körében is, a Bizottság a konzultációs folyamat során megpróbálta valamennyi érdekcsoportot megszólítani. Egy nyílt, valamennyi balti nyelvre lefordított konzultációs dokumentumot tettek közzé az interneten. A balti-tengeri tagállamok halászati és környezetvédelmi igazgatási szervei és a legfontosabb érdekeltek részt vettek egy konzultációs találkozón is 2009. április 28-án Brüsszelben. Létrejött egy hatásvizsgálatért felelős irányítócsoport, amely 6 főigazgatóság, nevesül a Környezetvédelmi Főigazgatóság, a Foglalkoztatás, Szociális Ügyek és Társadalmi Összetartozás Főigazgatósága, a Regionális Politikai Főigazgatóság, a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság, a Kereskedelmi Főigazgatóság és a Főtitkárság képviselőit tömörítette.Érintett tudományterületek/szakterületekA javaslat alapja a környezetvédelmi paramétereket illetően az ICES tudományos szakvéleménye[5], a társadalmi és gazdasági értékeléseket illetően a Finn Vad- és Halkutató Intézet tudományos szakvéleménye[6], valamint a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) értékelései és szakvéleménye[7].Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetéseA tudományos szakvélemények és a konzultációk összefoglalója megtalálható az e javaslathoz csatolt hatásvizsgálati jelentésben.A szakértői vélemények nyilvánosságának biztosításaValamennyi szakvélemény és a konzultációs eljárás kapcsán tett minden hozzászólás megtalálható a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság weboldalán: http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/governance/consultations_en.htm.-  HatásvizsgálatHa jól valósítják meg őket, a javasolt intézkedések a belvizekre vonatkozó környezetvédelmi jogi kötelezettségek végrehajtásával együttesen a következő célt érik el:a) a balti-tengeri lazacállományra vonatkozóan-  minden vadon élő balti folyami lazacállomány helyreállása a biztonságos biológiai határokon belülre és a kedvező védettségi helyzet eléréséig, a gyenge folyami lazacállományokra nehezedő halászati terhelés korlátozásával,-  önfenntartó lazacpopuláció helyreállása a lazacállománnyal már egyáltalán nem vagy csak nagyon gyenge populációval rendelkező folyókban, ami a vadon élő lazac nagyobb mértékű össztermelését eredményezné,-  a vadon élő lazac genetikai sokféleségének védelme, mivel a tenyésztett lazac potenciálisan negatív hatású ivadéktelepítése jelentősen csökkenni fog;b) a kereskedelmi halászati ágazatra vonatkozóan-  a halászati lehetőségek kiszámíthatósága az egyértelmű lehalászási szabályok eredményeképp,-  a vadon élő lazac növekvő termelése és minden vadon élő folyami állomány helyreállítása, ami hosszú távon növeli a halászati lehetőségeket;c) a szabadidős horgászati ágazatra vonatkozóan-  a vadon élő lazac növekvő termelése és minden vadon élő folyami állomány helyreállítása, ami hosszú távon növeli a halászati lehetőségeket;d) az idegenforgalmi ágazatra vonatkozóan-  növekedési potenciál a vadon élő lazacra irányuló halászat lehetőségeinek javulása miatt mind a tengeren, mind a folyókra vonatkozóan.A JAVASLAT JOGI ELEMEI-  JogalapE javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés[8] 43. cikkének (2) bekezdése.-  A szubszidiaritás elveAz Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 3. cikke (1) bekezdése d) pontjának megfelelően a javaslat az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik. Bár a balti-tengeri lazac anadrom faj, az EUMSZ 3. cikke (1) bekezdésének d) pontja értelmében vett „tengeri biológiai erőforrásnak” minősítendő. E rendelkezés szellemével összhangban a tengeri fajok hatékony védelmét teljes migrációs ciklusuk során biztosítani kell. Ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.-  ArányosságA javasolt intézkedések megfelelnek az arányosság elvének, mivel nem lépik túl a balti-tengeri lazacállomány közös halászati politika keretében való védelmében álló célkitűzés teljesítéséhez szükséges mértéket, és alkalmasak arra, hogy biztosítsák a lazachalászat hosszú távú fenntarthatóságát.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKNincsenek új költségvetési vonzatok.KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK-  Felülvizsgálatra/módosításra/megszüntetésre vonatkozó rendelkezésA javaslat felülvizsgálatra és módosításra vonatkozó rendelkezést tartalmaz.2011/0206 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa balti-tengeri lazacállományra és az ezen állomány halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[9],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[10],a javaslat nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,rendes jogalkotási eljárás keretében,mivel:1.  A Nemzetközi Balti-tengeri Halászati Bizottságban 1997-ben elfogadott, lazacra vonatkozó cselekvési terv 2010-ben lejárt. A Balti-tengeri Környezetvédelmi Bizottság (HELCOM) szerződő felei arra sürgették az EU-t, hogy dolgozzon ki egy hosszú távú tervet a balti-tengeri lazaccal folytatott gazdálkodásra vonatkozóan.2.  A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) és a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) nemrégiben kiadott tudományos szakvéleményei megállapítják, hogy egyes balti-tengeri lazacállományok kívül esnek a biztonságos biológiai határokon, és ajánlott egy többéves terv kidolgozása európai szinten.3.  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3. cikke (1) bekezdése d) pontjának megfelelően az Európai Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a tengeri biológiai erőforrások megőrzését illetően. Mivel a lazac anadrom faj, a tengeren élő balti-tengeri lazacállományok védelme nem érhető el olyan intézkedések meghozatala nélkül, amelyek az ilyen állományokat folyami életük során védik. Annak érdekében tehát, hogy biztosított legyen a tengeri fajok teljes migrációs ciklusuk során való hatékony védelme, az ilyen intézkedésekre szintén kiterjed az Európai Unió kizárólagos hatásköre, és azokat bele kell foglalni a többéves tervbe.4.  A természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló 92/43/EGK irányelv[11] az európai uniós érdekeltségű fajok közé sorolja a lazacot, és az ezen irányelv alapján hozott intézkedéseket úgy kell kidolgozni, hogy biztosítsák a lazacállományoknak a kedvező védettségi helyzettel összeegyeztethető kiaknázását. Ezért biztosítani kell, hogy a lazac védelmére e rendelet alapján hozott intézkedések összeegyeztethetők legyenek és összhangban álljanak az említett irányelv alapján hozott intézkedésekkel.5.  A vízpolitika terén az uniós fellépés kereteinek meghatározásáról szóló 2000/60/EK irányelv[12] célja annak a vízi környezetnek a védelme, megőrzése és javítása, ahol a lazac az életciklusának egy részét tölti. A balti-tengeri lazacállományra vonatkozó többéves tervnek hozzá kell járulnia a 2000/60/EK irányelv célkitűzéseinek megvalósításához. Az irányelvben már előírt intézkedéseket, mint amilyenek a vízgyűjtő-gazdálkodási tervek, nem kell megismételni ebben a rendeletben, de biztosítani kell az e rendelet alapján és az említett irányelv alapján a lazac belvízi élőhelyeinek védelme és javítása érdekében hozott intézkedések összehangolását és következetességét.6.  A fenntartható fejlődéssel foglalkozó 2002. évi johannesburgi nemzetközi csúcstalálkozón jóváhagyott végrehajtási terv kijelenti, hogy minden kereskedelmi állományt vissza kell állítani egy olyan szintre, amely 2015-re képes a legnagyobb fenntartható hozam biztosítására. Az ICES úgy véli, hogy a balti folyami lazacállományokra vonatkozóan ez a szint a vadon élő lazacállománnyal rendelkező különböző folyók potenciális kétéveslazac-termelési kapacitásának 60 és 75 %-a közötti termelési szintnek felel meg. Az ilyen tudományos szakvéleménynek alapul kell szolgálnia a többéves terv célkitűzéseinek és célértékeinek meghatározásához.7.  A tudományos szakvélemények azt jelzik, hogy a balti-tengeri lazacállományok genetikai szennyeződése az őshonos populációk túlélési arányának és bőségének csökkenését, valamint a fertőzésekkel és a helyi környezeti feltételek megváltozásával szembeni genetikai ellenálló képességük romlását eredményezheti. A balti-tengeri lazacállományok genetikai integritásának és sokféleségének megőrzése tehát létfontosságú szerepet játszik az állományok védelmében, és célkitűzésként kell szerepelnie a többéves tervben.8.  A halászat okozta tengeri és folyami állománypusztulás arányát úgy kell meghatározni, hogy olyan méretű vadon élő lazacállomány maradjon fenn, amely biztosítja a legnagyobb fenntartható hozamot a megállapított célértékeknek és időtartamnak megfelelően. A halászat okozta tengeri állománypusztulás arányát a HTMGB szakvéleménye alapján kell megállapítani.9.  A terv hatékonyabb megvalósítása érdekében, és hogy célzottabban lehessen reagálni az egyes folyami lazacállományok sajátosságaira, az érintett tagállamokat – az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban – fel kell hatalmazni arra, hogy a folyóikra vonatkozóan meghatározzák a lazac halászat okozta állománypusztulásának arányát, a TAC-t és bizonyos technikai védelmi intézkedéseket.10.  Mikor intézkedéseket fogadnak el e rendelet keretében, a tagállamoknak teljes mértékben tiszteletben kell tartaniuk a nemzetközi kötelezettségeiket, különösen azokat, amelyek az Egyesült Nemzetek Szervezete 1982. december 10-i Tengerjogi Egyezményének[13] 66. cikkéből erednek, amely cikk többek között előírja, hogy az anadrom halfajok származási országának és a többi érintett országnak együtt kell működniük ezen állományok megőrzése és a velük folytatott gazdálkodás terén.11.  Rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság a többéves tervben meghatározott célértékek és célkitűzések alapján időszakosan értékelje a tagállami intézkedések megfelelőségét és hatékonyságát.12.  A tudományos szakvélemények szerint az ivadéktelepítési eljárások jelentős hatást gyakorolhatnak a balti-tengeri lazacállomány genetikai sokféleségére, és fennáll a veszélye annak, hogy az, hogy minden évben nagy mennyiségű tenyésztett halat helyeznek ki a Balti-tengerbe, befolyásolja a vadon élő lazac genetikai integritását, ezért ezeket az eljárásokat fokozatosan meg kellene szüntetni. Ennélfogva e többéves tervben meg kell határozni e kihelyezések feltételeit.13.  A lazacállomány befogadására potenciálisan alkalmas folyók közvetlen újratelepítése bizonyos feltételekkel védelmi intézkedésnek tekinthető, mert pozitív hatással van a lazacok teljes számára és a halászatra, mivel helyre tudja állítani az önfenntartó lazacpopulációkat. Kifejezetten lehetővé kell tenni, hogy az e feltételeknek megfelelő közvetlen újratelepítés az Európai Halászati Alapról szóló 1198/2006/EK rendelet[14] 38. cikkének (2) bekezdésével összhangban jogosult legyen finanszírozásra.14.  Mivel azonban a lazac kihelyezése jelenleg kötelező lehet bizonyos tagállamokban, valamint azért, hogy a tagállamoknak legyen idejük igazodni e követelményekhez, a lazacok ivadéktelepítésen és közvetlen újratelepítésen kívüli kihelyezését az e rendelet hatálybalépését követő hét éves átmeneti időszakban továbbra is meg kell engedni.15.  Az ebben a rendeletben foglalt intézkedéseknek való megfelelés biztosítása érdekében a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletben[15] foglaltakon túl egyedi ellenőrzési intézkedéseket kell elfogadni.16.  A lazacra halászó part menti hajók jelentős részének hossza nem éri el a 10 métert. Ezért az 1224/2009/EK rendelet 14. cikke által előírt halászati napló használatát és a 17. cikke által megkövetelt előzetes értesítést ki kellene terjeszteni valamennyi hajóra.17.  Annak biztosítása érdekében, hogy a lazacok fogásait ne jelentsék megtévesztően tengeripisztráng-fogásként, elkerülve ezzel a megfelelő ellenőrzést, az előzetes értesítések 1224/2009/EK rendelet 17. cikkével összhangban történő benyújtásának kötelezettségét ki kell terjeszteni minden olyan hajóra is, amely tengeri pisztrángot tart a fedélzetén.18.  A lazacállományra vonatkozó pontosabb és tudományosabb adatok szolgáltatása érdekében engedélyezni kell az elektromos halászatot.19.  Az újabb tudományos szakvélemények szerint a lazac szabadidős tengeri horgászata jelentős hatást gyakorol a lazacállományokra, habár az erre vonatkozó adatok nem túl pontosak. Konkrétabban, lehetséges, hogy a szolgáltatásaikat nyereségért kínáló vállalkozások által működtetett hajókról végzett szabadidős horgászat a balti-tengeri lazac fogásainak fontos részéért felel. Ezért a többéves terv működése érdekében helyénvaló bevezetni bizonyos, az ilyen tevékenységek szabályozására irányuló konkrét gazdálkodási intézkedéseket.20.  Az e rendeletben meghatározott célértékek hatékony elérése érdekében, valamint abból a célból, hogy gyorsan lehessen reagálni az állomány állapotában bekövetkező változásokra, a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy e rendelet bizonyos nem alapvető fontosságú elemei tekintetében a Szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el, a 6., 7., 11. és 25. cikkben meghatározottak szerint. A felhatalmazásnak tartalmaznia kell annak a lehetőségét, hogy a Bizottság módosítsa a halászat okozta tengeri állománypusztulás arányát, a vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyók listáját és az e rendelet mellékleteiben foglalt bizonyos technikai információkat, valamint hogy intézkedéseket fogadjon el a balti folyami állományokra vonatkozóan, amennyiben a (9) preambulumbekezdésben említett felhatalmazás alapján a tagállamok nem fogadnak el intézkedéseket vagy az intézkedéseket a Bizottság hatástalannak tartja.21.  A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell a releváns dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, kellő időben történő és megfelelő átadását.22.  Az e rendelet 12. cikkében a lazac ivadéktelepítése tekintetében megállapított rendelkezések végrehajtására vonatkozó egységes feltételek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben[16] foglaltak szerint kell gyakorolni,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:I. FEJEZET TÁRGY, ALKALMAZÁSI KÖR ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK1. cikkTárgyEz a rendelet a balti-tengeri lazacállomány védelmére és a vele folytatott gazdálkodásra vonatkozó többéves tervet (a továbbiakban: a terv) hoz létre.2. cikkAlkalmazási kör1. A tervet a következőkre kell alkalmazni:a) a balti-tengeri és a Balti-tengerhez kapcsolódó, a tagállamok (a továbbiakban: az érintett tagállamok) területén található folyókban zajló kereskedelmi halászat;b) a Balti-tengeren folytatott szabadidős lazachorgászat, amennyiben azt szolgáltató hajókról végzik.3. cikkFogalommeghatározások1. E rendelet céljaira a 2371/2002/EK rendelet 3. cikkében, a 2000/60/EK rendelet 2. cikkében, valamint az 1224/2009/EK rendelet 4. cikkében foglalt fogalommeghatározások alkalmazandók.2. Ezen túlmenően az alábbi fogalommeghatározásokat is alkalmazni kell:23.  „Balti-tenger”: az ICES 22–32 alkörzet;24.  „balti folyók”: a Balti-tengerhez kapcsolódó, a tagállamok területén található folyók;25.  „balti-tengeri lazacállomány”: minden, a Balti-tengerben és a balti folyókban található – akár vadon élő, akár tenyésztett – lazacállomány;26.  „vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyó”: az I. mellékletben felsorolt, önfenntartó vadon élő lazacpopulációkkal rendelkező folyó, ahová nem vagy csak korlátozott mértékben helyeznek ki tenyésztett lazacot;27.  „lazacállomány befogadására potenciálisan alkalmas folyó”: olyan folyó, ahol korábban volt(ak) vadon élő lazacpopuláció(k), és jelenleg nincs vagy alacsony szintű a természetes szaporodás, és megvan a lehetőség egy önfenntartó, vadon élő lazacpopuláció helyreállására;28.  „potenciális kétéveslazac-termelési kapacitás”: a kétéves lazacra vonatkozó termelési kapacitás, amelyet a vonatkozó folyóspecifikus paraméterek alapján számítanak ki az egyes folyókra;29.  „technikai védelmi intézkedések”: olyan intézkedések, amelyek a halászeszközök használatának és összetételének megszabásával és a halászterületekhez való hozzáférés korlátozásával szabályozzák a fogások faj- és méretösszetételét, valamint az ökoszisztémák elemeire a halászati tevékenységek által gyakorolt hatásokat;30.  „ivadéktelepítés”: a tenyésztett kétéves vagy fiatalabb lazac szándékos kihelyezése a vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyókba;31.  „közvetlen újratelepítés”: a tenyésztett kétéves vagy fiatalabb lazac kihelyezése lazacállomány befogadására potenciálisan alkalmas folyókba;32.  „szolgáltató hajó”: olyan vállalkozás által üzemeltetett hajó, amely szolgáltatásokat – így horgászfelszerelést, szállítást és/vagy útmutatást – kínál a Balti-tengeren szabadidős lazachorgászat céljából;33.  „teljes kifogható mennyiség” (TAC): a balti-tengeri lazacnak az állományból évente kifogható és kirakodható mennyisége.II. FEJEZET CÉLKITŰZÉSEK4. cikkCélkitűzésekA terv célja a következők biztosítása:a) a balti-tengeri lazacállomány fenntartható kiaknázása a legnagyobb fenntartható hozam elvének megfelelően;b) a balti-tengeri lazacállomány genetikai integritásának és genetikai sokféleségének védelme.III. FEJEZET CÉLÉRTÉKEK5. cikkCélértékek a vadon élő folyami lazacállományokra vonatkozóan34.  Azon vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyók esetében, amelyek e rendelet hatálybalépéséig elérték a potenciális kétéveslazac-termelési kapacitás 50 %-át, a vadon élő kétéves lazacok termelésének a rendelet hatálybalépésétől számított öt éven belül el kell érnie az adott folyóra vonatkozó potenciális kétéveslazac-termelési kapacitás 75 %-át.35.  Azon vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyók esetében, amelyek e rendelet hatálybalépéséig nem érték el a potenciális kétéveslazac-termelési kapacitás 50 %-át, a vadon élő kétéves lazacok termelésének a rendelet hatálybalépésétől számított öt éven belül el kell érnie a folyóra vonatkozó potenciális kétéveslazac-termelési kapacitás 50 %-át és tíz éven belül a 75 %-át.36.  Tíz évvel e rendelet hatálybalépését követően a vadon élő kétéves lazacok termelését minden vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyó esetében a potenciális kétéveslazac-termelési kapacitás legalább 75 %-ának megfelelő szinten kell tartani.37.  Az érintett tagállamok minden vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyóra vonatkozóan egyéb, szigorúbb célértékeket határozhatnak meg.IV. FEJEZETLEHALÁSZÁSI SZABÁLYOK6. cikkA folyókra vonatkozó TAC meghatározása38.  A vadon élő folyami lazacállományokra vonatkozó éves TAC nem haladhatja meg a halászat okozta állománypusztulás (2) bekezdésben említett arányának megfelelő szintet.39.  A vadon élő folyami lazacállományok halászat okozta állománypusztulásának arányát minden tagállam az 5. cikkben meghatározott célértékeknek és a HTMGB és az ICES szakvéleményeinek megfelelően határozza meg, és azt e szervek rendszeresen újraértékelik, ha több információ válik elérhetővé, vagy ha megváltoznak a folyó jellemzői. Ebből a célból a tagállamok figyelembe veszik az egyes folyók potenciális kétéveslazac-termelési kapacitását, amelyet a vonatkozó folyóspecifikus paraméterek alapján az ICES számít ki és értékel rendszeresen újra, ha több információ válik elérhetővé, vagy ha megváltoznak a folyó jellemzői.40.  Az érintett tagállamok legkésőbb egy évvel e rendelet hatálybalépését követően közzéteszik a halászat okozta állománypusztulás vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyókra vonatkozó arányát és a lazacra vonatkozó megfelelő TAC-t az 1224/2009/EK rendelet 114. cikkének megfelelően létrehozott hivatalos honlapjuk nyilvánosan hozzáférhető részén, majd évente felülvizsgálják ezeket az értékeket.41.  A Bizottság a 4. és az 5. cikkben meghatározott célkitűzések és célértékek alapján háromévente értékeli a tagállamok által e cikk értelmében meghozott intézkedések összeegyeztethetőségét és hatékonyságát.42.  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a halászat okozta állománypusztulás vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyókra vonatkozó arányának és/vagy a megfelelő TAC-nak a megállapítása és/vagy az érintett halászat betiltása céljából, amennyiben az érintett tagállamok e rendelet hatálybalépésének időpontját követően a megszabott határidőig nem tesznek közzé ilyen intézkedéseket az (1), a (2) és a (3) bekezdésnek megfelelően.43.  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a halászat okozta állománypusztulás vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyókra vonatkozó arányának és/vagy a megfelelő TAC-nak a megállapítása és/vagy az érintett halászat betiltása céljából, amennyiben a (4) bekezdésnek megfelelően elvégzett értékelés alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tagállami intézkedések nem egyeztethetők össze a 4. és az 5. cikkben meghatározott célkitűzésekkel és célértékekkel, illetve hogy nem alkalmasak azok elérésére.44.  A Bizottság által elfogadott intézkedések a 4. és az 5. cikkben meghatározott célkitűzések és célértékek elérését hivatottak biztosítani. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus Bizottság általi elfogadásával a tagállami intézkedések hatályukat vesztik.7. cikkA tengerre vonatkozó TAC meghatározása45.  A tengeri lazacállományokra vonatkozó éves TAC nem haladhatja meg a halászat okozta állománypusztulás 0,1-es arányának megfelelő szintet.46.  Ha egyértelmű jelek utalnak arra, hogy az állomány állapota megváltozott és/vagy a halászat okozta állománypusztulás aktuális aránya nem megfelelő a 4. cikkben meghatározott célkitűzések teljesítéséhez, a Bizottság a 26. cikkel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján módosíthatja a halászat okozta tengeri állománypusztulás (1) bekezdésben említett arányának értékét.47.  Fertőzések váratlan kitörése, kritikusan alacsony két éven túli túlélési arány vagy egyéb előre nem látható fejlemények esetén a Tanács olyan TAC-ról határoz, amely alacsonyabb, mint a halászat okozta állománypusztulásnak az (1) bekezdésben említett arányán alapuló TAC.8. cikkA nemzeti kvóta szolgáltató hajók általi felhasználásaA szolgáltató hajókról a tengeren kifogott lazac beleszámít a nemzeti kvótába.V. FEJEZETTECHNIKAI VÉDELMI INTÉZKEDÉSEK9. cikkTagállami intézkedések a gyenge folyami lazacállományok védelme érdekében48.  Azon vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyókra vonatkozóan, amelyek e rendelet hatálybalépéséig nem érték el a potenciális kétéveslazac-termelési kapacitás 50 %-át, az érintett tagállamok az e rendelet hatálybalépésétől számított két éven belül nemzeti technikai védelmi intézkedéseket állapítanak meg.49.  Az (1) bekezdésben említett technikai védelmi intézkedések folyóspecifikus követelményeken alapulnak, hogy megfelelően hozzájáruljanak a 4. és az 5. cikkben meghatározott célkitűzések és célértékek teljesítéséhez. Az ilyen intézkedések alkalmazásának helyszínét a tengeri lazacvándorlási útvonalakkal kapcsolatosan rendelkezésre álló legpontosabb információk alapján kell meghatározni.10. cikkIntézkedések az egyéb folyami lazacállományok védelme érdekébenA tagállamok nemzeti technikai védelmi intézkedéseket állapíthatnak meg a balti folyóikra vonatkozóan az e rendelet 9. cikkének hatálya alá nem tartozó folyami lazacállományok tekintetében. Ezek az intézkedések hozzájárulnak a 4. és az 5. cikkben meghatározott célkitűzések és célértékek teljesítéséhez.11. cikkBizottsági intézkedések50.  A Bizottság a 4. és az 5. cikkben meghatározott célkitűzések és célértékek alapján háromévente értékeli a tagállamok által a 9. és a 10. cikk értelmében meghozott intézkedések összeegyeztethetőségét és hatékonyságát, különösen, ha a vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyók több tagállamot szelnek át.51.  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a szükséges technikai védelmi intézkedések meghatározása céljából, amennyiben az érintett tagállamok e rendelet hatálybalépésének időpontját követően a megszabott határidőig nem fogadnak el ilyen intézkedéseket a 9. cikknek megfelelően.52.  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 26. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a szükséges technikai védelmi intézkedések meghatározása céljából, amennyiben az (1) bekezdésnek megfelelően elvégzett értékelés alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tagállami intézkedések nem egyeztethetők össze a 4. és az 5. cikkben meghatározott célkitűzésekkel és célértékekkel, illetve hogy nem alkalmasak azok elérésére.53.  A Bizottság által elfogadott intézkedések a 4. és az 5. cikkben meghatározott célkitűzések és célértékek elérését hivatottak biztosítani. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus Bizottság általi elfogadásával a tagállami intézkedések hatályukat vesztik.VI. FEJEZETKIHELYEZÉS12. cikkIvadéktelepítés54.  Lazacivadékokat csak vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyóba lehet telepíteni. Az egyes folyókba kihelyezett kétéves lazacok száma nem haladhatja meg a folyó becsült potenciális kétéveslazac-termelési kapacitását.55.  Az ivadéktelepítést olyan módon kell elvégezni, amely védi a különböző folyami lazacállományok genetikai sokféleségét, figyelembe veszi az ivadéktelepítéssel érintett folyó és a közeli folyók meglévő halközösségeit, ezzel együtt maximalizálja az ivadéktelepítés hatását.56.  A Bizottság a 27. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálati eljárásnak megfelelően elfogadott végrehajtási aktusok útján megállapíthat részletes szabályokat e cikk alkalmazására vonatkozóan.13. cikkKözvetlen újratelepítésA lazacállomány befogadására potenciálisan alkalmas folyók közvetlen újratelepítésére csak akkor kerülhet sor, ha:a) a folyó szabad migrációs vízi útvonalakkal rendelkezik, vízminősége megfelelő, és a lazac szaporodásához és növekedéséhez megfelelő élőhelyet biztosít;b) a közvetlen újratelepítés célja egy életképes, önfenntartó vadon élő lazacpopuláció létrehozása vagy megerősítése;c) létezik kihelyezés előtti és utáni, értékelést is tartalmazó monitoringprogram;d) alkalmas és megfelelő védelmi és gazdálkodási intézkedések vannak hatályban, hogy megkönnyítsék egy önfenntartó lazacpopuláció helyreállását a folyóban.Az (1) bekezdésnek megfelelő közvetlen újratelepítés az Európai Halászati Alapról szóló 1198/2006/EK rendelet 38. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában védelmi intézkedésnek tekintendő.14. cikkÁtmeneti időszakA lazacoknak a 12. és a 13. cikkel összhangban történő kihelyezéstől eltérő kihelyezése e rendelet hatálybalépésétől számítva 7 éven át folytatódhat.VII. FEJEZETELLENŐRZÉS ÉS VÉGREHAJTÁS15. cikkKapcsolat az 1224/2009/EK rendelettelE fejezet eltérő rendelkezéseinek hiányában az e fejezetben előírt ellenőrzési intézkedéseket az 1224/2009/EK rendeletben megállapítottakon felül kell alkalmazni.16. cikkHajónaplókAz 1224/2009/EK rendelet 14. cikkétől eltérve, a lazacra vonatkozó halászati engedéllyel rendelkező, bármilyen hosszúságú európai uniós halászhajók parancsnokainak hajónaplót kell vezetniük a műveleteikről az 1224/2009/EK rendelet 14. cikkében megállapított szabályoknak megfelelően.17. cikkElőzetes értesítésekAz 1224/2009/EK rendelet 17. cikke (1) bekezdésének bevezető mondatától eltérve, a fedélzeten lazacot és/vagy tengeri pisztrángot tartó, bármilyen hosszúságú európai uniós halászhajók parancsnokainak a halászati művelet befejezését követően azonnal értesíteniük kell a lobogójuk szerinti tagállam illetékes hatóságait az 1224/2009/EK rendelet 17. cikkének (1) bekezdésében felsorolt információkról.18. cikkKülönleges tevékenységi engedélyek57.  A szolgáltató hajóknak lazachalászatra vonatkozó, e rendelet II. mellékletének megfelelően kiállított különleges tevékenységi engedéllyel kell rendelkezniük.58.  Az érintett tagállamok felveszik a különleges tevékenységi engedélyeket a halászati engedélyek listájára, amelyet az 1224/2009/EK rendelet 116. cikke (1) bekezdése d) pontjának megfelelően létrehozott elektronikus adatbázis tartalmaz. A különleges tevékenységi engedélyeket érintő adatokat továbbá beviszik az 1224/2009/EK rendelet 109. cikkében említett számítógépes ellenőrző rendszerbe.19. cikkFogási nyilatkozat59.  A szolgáltató hajó parancsnoka a III. mellékletnek megfelelően fogási nyilatkozatot tölt ki, és azt minden hónap utolsó napjáig benyújtja a szolgáltató hajó lobogója szerinti tagállam illetékes hatóságához.60.  Az érintett tagállamok minden hónap 15. napjáig rögzítik az előző hónapra vonatkozó fogási nyilatkozatokban szereplő adatokat az 1224/2009/EK rendelet 116. cikke (1) bekezdésének f) pontjával összhangban létrehozott elektronikus adatbázisukban és az 1224/2009/EK rendelet 109. cikkében említett számítógépes ellenőrző rendszerükben. Az elektronikus adatokat és a fogási nyilatkozatokat 3 évig őrzik meg.20. cikkKirakodási vizsgálatokAz érintett tagállamok kirakodási vizsgálatok útján ellenőrzik a fogási nyilatkozatokban szereplő adatok pontosságát. Az ilyen kirakodási vizsgálatok a kirakodások teljes számának legalább 10 %-át érintik.21. cikkNemzeti ellenőrzési cselekvési programokAz 1224/2009/EK rendelet 46. cikkében előírt nemzeti ellenőrzési cselekvési programok magukban foglalják legalább a következőket is:a) az e rendelet V. fejezetének megfelelően bevezetett technikai védelmi intézkedések alkalmazása;b) a kvótafelhasználásra, a tevékenységi engedélyre és a fogási nyilatkozatra vonatkozó szabályok szolgáltató hajók általi betartása;c) az ivadéktelepítésre és a közvetlen újratelepítésre vonatkozó szabályok nyomon követése.VIII. FEJEZETADATGYŰJTÉS22. cikkAdatgyűjtés céljából a szmoltifikáció előtt minden vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyó valamennyi növendéklazac-csoportja tanulmányozható elektromos halászattal.IX. FEJEZET NYOMON KÖVETÉS23. cikkA tagállamok jelentéstételi kötelezettségei61.  Az érintett tagállamok az e rendelet hatálybalépése utáni harmadik évben és azután minden harmadik évben jelentést tesznek a Bizottságnak az V. fejezetnek megfelelően elfogadott technikai védelmi intézkedésekről és az 5. cikkben meghatározott célkitűzések általuk történő teljesítéséről.62.  Az érintett tagállamok az e rendelet hatálybalépése utáni hatodik évben és azután minden hatodik évben jelentést tesznek a Bizottságnak e rendelet végrehajtásáról és az 5. cikkben meghatározott célkitűzések teljesítéséről. A tagállami jelentés különösen a következő információkat tartalmazza:a) a nemzeti halászat alakulása, ideértve a fogások megoszlását a nyílt tenger, a parti vizek és a folyók, valamint a kereskedelmi halászok, szolgáltató hajókat működtető vállalkozások és az egyéb hobbihorgászok között;b) minden vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyóra vonatkozóan az egyéves- és kétéveslazac-termelés, valamint a potenciális kétéveslazac-termelési kapacitás rendelkezésre álló legpontosabb becslése;c) a rendelkezésre álló genetikai információk minden vadon élő folyami lazacállományra vonatkozóan;d) lazacivadék-telepítési és lazac-újratelepítési tevékenység;e) az 1224/2009/EK rendelet 46. cikkében említett nemzeti ellenőrzési cselekvési program végrehajtása.24. cikkA terv értékeléseA Bizottság az azt követő évben, hogy megkapja a tagállami jelentéseket, a tagállamok e rendelet 23. cikkében említett jelentései, valamint tudományos szakvélemények alapján értékeli a gazdálkodási intézkedések balti-tengeri lazacállományra és annak halászatára gyakorolt hatását.X. FEJEZETA MELLÉKLETEK MÓDOSÍTÁSA25. cikk A mellékletek módosítása63.  A Bizottság a 26. cikkel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján módosíthatja a vadon élő lazacállománnyal rendelkező folyók I. mellékletben szereplő felsorolását, hogy az mindig naprakészen tükrözze a legújabb tudományos adatokat.64.  A Bizottság a 26. cikkel összhangban elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján módosíthatja a II. és III. mellékletet a hatékony ellenőrzés biztosítása érdekében.XI. FEJEZET ELJÁRÁSI RENDELKEZÉSEK26. cikkA felhatalmazás gyakorlása65.  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.66.  A Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap a 6., a 7., a 11. és a 25. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.67.  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 6., a 7., a 11. és a 25. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.68.  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.69.  A 6., a 7., a 11., illetve a 25. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére 2 hónappal meghosszabbodik.27. cikkA felhatalmazás visszavonásaHa valamely érintett tagállam a megszabott határidőig nem állapította meg vagy tette közzé a 6. vagy a 11. cikkben meghatározott intézkedéseket, vagy ha ezeket az intézkedéseket a 6. cikk (4) bekezdésének vagy a 11. cikk (1) bekezdésének megfelelően elvégzett értékelés alapján a Bizottság nem megfelelőnek és/vagy hatástalannak találja, a Bizottság visszavonja az érintett tagállamnak a 6., illetve a 11. cikk szerinti felhatalmazását. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba.28. cikkA bizottság eljárása70.  A Bizottságot a 2371/2002/EK rendelet 30. cikke által létrehozott Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság segíti. E bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.71.  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.XII. FEJEZETZÁRÓ RENDELKEZÉSEK29. cikkHatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ezt a rendeletet XXX-tól/-től kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnökI. MELLÉKLETVadon élő lazacállománnyal rendelkező folyók a Balti-tenger térségébenFinnország-  SimojokiFinnország/Svédország-  Tornionjoki/TorneälvenSvédország-  Kalixälven, Råneälven, Piteälven, Åbyälven, Byskeälven, Rickleån, Sävarån, Ume/Vindelälven, Öreälven, Lögdeälven, Emån, Mörrumsån, LjunganÉsztország-  Pärnu, Kunda, Keila, VasalemmaLettország-  Salaca, Vitrupe, Peterupe, Irbe, Uzava, SakaLettország/Litvánia-  Barta/BartuvaLitvánia-  Nemunas vízgyűjtő medencéje (Zeimena)II. MELLÉKLETA KÜLÖNLEGES TEVÉKENYSÉGI ENGEDÉLYEKBEN FELTÜNTETENDŐ MINIMUMINFORMÁCIÓK1. A HAJÓ ADATAIA hajó neve[17]Lobogó szerinti államA hajó lajstromozási kikötője (név és nemzeti kód)Külső jelölésNemzetközi rádióhívójel (IRCS[18])2. AZ ENGEDÉLY JOGOSULTJA, A HAJÓ TULAJDONOSA ÉS PARANCSNOKA[19]A természetes vagy jogi személy neve és címe3. A HAJÓ JELLEMZŐIMotorteljesítmény (kW)[20]Űrtartalom (BT-ben kifejezve):Teljes hossz4. HALÁSZATI FELTÉTELEK1. Kiállítás kelte:2. Érvényesség időtartama:3. Engedélyezési feltételek, ideértve adott esetben a fajt, az övezetet és a halászeszközt:III. MELLÉKLETFOGÁSI NYILATKOZATOKMinden érintett tagállam fogási nyilatkozatként kitöltendő hivatalos formanyomtatványt bocsát ki a szolgáltató hajók számára. Ez a formanyomtatvány legalább az alábbi információkat tartalmazza:a) az e rendelet 18. cikkével összhangban kiadott különleges tevékenységi engedély hivatkozási száma;b) az e rendelet 18. cikkével összhangban kiadott különleges tevékenységi engedéllyel rendelkező természetes vagy jogi személy neve;c) a szolgáltató hajó parancsnokának neve és aláírása;d) a kikötőből való távozás és a kikötőbe való érkezés dátuma és időpontja, valamint a halászati út időtartama;e) a kirakodás helye és ideje halászati utanként;f) az alkalmazott eszközök halászati műveletenként;g) kirakodott halmennyiség fajonként és halászati utanként;h) visszadobott halmennyiség fajonként és halászati utanként;i) a fogások területe halászati utanként, ICES statisztikai négyszögekben kifejezve.[1] HL L 206., 1992.7.22., 7. o. A legutóbb a 2006/105/EK irányelvvel (HL L 363., 2006.12.20., 368. o.) módosított irányelv.[2] HL L 327., 2000.12.22., 1. o. A 2455/2001/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 331., 2001.12.15., 1. o.) módosított irányelv.[3] Egyezmény a Balti-tenger térsége tengeri környezetének védelméről, 1992 (hatályba lépett 2000. január 17-én).[4] 2007. november 15-én Krakkóban (Lengyelország) fogadta el a HELCOM rendkívüli miniszteri találkozója.[5] ICES különleges szakvélemény, 2008. 8.3.3.3: Az ICES szakvéleményének kikérése a balti-tengeri lazaccal folytatott gazdálkodásra vonatkozóan.[6] Finn Vad- és Halkutató Intézet, 2008. A balti-tengeri lazacra vonatkozó cselekvési terv kidolgozását támogató adatelemzés, SI2.491891, FISH/2007/03 – 6. tétel.[7] Beszámoló a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság 31. plenáris üléséről: (PLEN-09-02), 2009. július 13–17., Koppenhága.[8] HL C, 2008.5.9., 1. o.[9] HL C […]., […]., […] o.[10] HL C […]., […]., […] o.[11] HL L 206., 1992.7.22., 7. o. A legutóbb a 2006/105/EK irányelvvel (HL L 363., 2006.12.20., 368. o.) módosított irányelv.[12] HL L 327., 2000.12.22., 1. o. A 2455/2001/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 331., 2001.12.15., 1. o.) módosított irányelv.[13] HL L 179., 1998.6.23., 1–2. o.[14] HL L 223., 2006.8.15., 1–44. o.[15] HL L 343., 2009.12.22., 1–50. o.[16] HL L 55., 2011.2.28, 13. o.[17] Névvel rendelkező hajók számára.[18] Azon hajók esetében, amelyeknek rendelkezniük kell IRCS-sel.[19] Adja meg minden érintett személyre vonatkozóan.[20] A 2930/86/EGK rendelettel összhangban.