                   EURÓPAI
                   BIZOTTSÁG
                                          Brüsszel, 2016.6.10.
                                          COM(2016) 395 final
                                          2016/0184 (NLE)
                                 Javaslat
                       A TANÁCS HATÁROZATA
   az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében létrejött párizsi
       megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről
HU                                                                        HU
 ---pagebreak---                                                INDOKOLÁS
   1.       A JAVASLAT HÁTTERE
   •        A javaslat indokai és céljai
   Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének
   (6) bekezdése alapján elfogadandó tanácsi határozatra irányuló javaslat célja az ENSZ
   Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) keretében létrejött párizsi megállapodásnak
   az Európai Unió nevében történő megkötése.
   Az UNFCCC feleinek 2015. november 30. és december 12. között Párizsban megrendezett
   21. konferenciáján (amely „COP 21”-ként is ismert) olyan megállapodás szövegét fogadták el,
   amely az éghajlatváltozásra adott határozottabb globális válaszra irányul. A megállapodás
   30 nappal az után lép hatályba, hogy legkevesebb 55, együttesen a globális
   üvegházhatásúgáz-kibocsátás becslés szerinti legalább 55 %-áért felelős részes fél letétbe
   helyezte a megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratait.
   A Bizottság a párizsi megállapodás hatásainak vizsgálatáról szóló közleményében1
   kijelentette, hogy a párizsi megállapodást a lehető leghamarabb alá kell írni és meg kell
   erősíteni. Az Európai Tanács üdvözölte a Bizottság közleményét és hangsúlyozta, hogy az
   Európai Uniónak és tagállamainak a lehető leghamarabb és kellő időben készen kell állniuk a
   párizsi megállapodás megerősítésére annak érdekében, hogy a megállapodás
   hatálybalépésének időpontjától annak részes felei legyenek2. Első lépésként a Bizottság és a
   Tanács az Európai Unió és mind a 28 tagállam nevében aláírta a megállapodást a
   2016. április 22-én tartott ünnepélyes magas szintű aláírási ceremónia során New Yorkban.
   A párizsi megállapodás történelmi mérföldkő a világszintű kollektív fellépés fokozása és az
   alacsony szén-dioxid-kibocsátású, az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenálló
   társadalmak kialakításának felgyorsítása szempontjából. A megállapodás felváltja az
   1997. évi Kiotói Jegyzőkönyv szerint alkalmazott megközelítést, amely 2020 végéig tartó
   kötelezettségvállalásokat tartalmaz. E kötelezettségvállalások 2020 után nem folytatódnak.
   A párizsi megállapodás lehetőséget jelent a gazdasági átalakulásra, a munkahelyteremtésre és a
   gazdasági növekedésre. Központi szerepet tölt be a tágabb fenntartható fejlesztési célok
   elérésében, valamint a befektetésekre, a versenyképességre, a körforgásos gazdaságra, a kutatásra,
   az innovációra és az energetikai átmenetre vonatkozó uniós prioritások megvalósításában.
   A párizsi megállapodás olyan hosszú távú, kvalitatív kibocsátáscsökkentési célt tűz ki, amely
   összeegyeztethető a globális hőmérséklet-emelkedés jóval 2°C alatt (de lehetőség szerint
   1,5°C-on) tartásával. E cél elérése érdekében a megállapodás részes felei egymást követő
   nemzeti hozzájárulásokat dolgoznak ki, tesznek közzé és tartanak fenn. 2023-tól kezdve a
   megállapodás részes felei ötévente globális értékelést végeznek a legfrissebb tudományos
   ismeretek és a végrehajtás mindenkori állapota fényében, hogy az elért eredményeket
   figyelembe véve további kibocsátás-csökkentést, alkalmazkodást és célzott támogatásokat
   vegyenek fontolóra.
   Az UNFCCC részes felei a COP 21 előtt bemutatták a születendő megállapodáshoz tervezett
   nemzeti hozzájárulásukat. 2015. március 6-án az Európai Unió és a tagállamai a nagy
   gazdaságok közül elsőként mutatták be tervezett nemzeti hozzájárulásaikat, amely tükrözte az
   1
           COM(2016) 110, 2016. március 2.
   2
           Az Európai Tanács 2016. március 18-i következtetései.
HU                                                     2                                              HU
 ---pagebreak---    Európai Tanács 2014. októberi ülésén meghatározott, 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat-
   és energiapolitikai keretet3, valamint az Európai Bizottságnak a globális éghajlatváltozás 2020
   utáni kezelésére vonatkozó tervét4. Az Unió azt az egész gazdaságra kiterjedő, ambiciózus belső
   célt tűzte ki, hogy 2030-ig legalább 40 %-kal csökkenti az üvegházhatásúgáz-kibocsátást.
   Az Unió már megkezdte az üvegházhatásúgáz-kibocsátás legalább 40 %-os csökkentésére
   vonatkozó vállalásának megvalósítását. A kibocsátáskereskedelmi rendszer (ETS) alá tartozó
   ágazatokkal kapcsolatban a Bizottság 2015. július 15-én javaslatot fogadott el egy, a
   2003/87/EK irányelvet módosító európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozóan a
   költséghatékony kibocsátáscsökkentés és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba
   történő beruházások növelése érdekében. A javaslat célja a fenti cél megvalósítása az EU ETS
   kibocsátáskereskedelmi rendszere alá tartozó ágazatokban.
   Az Európai Unió és tagállamai jelezték azon szándékukat, hogy a párizsi megállapodás
   keretén belül együttesen lépjenek fel5, amint azt a párizsi megállapodás 4. cikke is tükrözi. A
   4. cikk (18) bekezdése szerint az Unió és tagállamai tehát közösen felelősek azért, hogy – az
   említett cikk (2) bekezdése értelmében – az általuk teljesíteni kívánt, egymást követő nemzeti
   hozzájárulásokat kidolgozzák, bejelentsék és fenntartsák, valamint hogy nemzeti mérséklési
   intézkedéseket vezessenek be a nemzeti hozzájárulásuk célkitűzéseinek teljesülése érdekében.
   A párizsi megállapodás 4. cikkének (16) bekezdése előírja, hogy értesítsék a Titkárságot a
   közös fellépésről, ideértve az egyes részes felekhez rendelt tárgyidőszaki kibocsátási szinteket
   is. Az Unióhoz rendelt kibocsátási szint azokat az üvegházhatásúgáz-kibocsátásokat fedezi,
   amelyek a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatálya alá tartoznak. A
   tagállamokhoz rendelt kibocsátási szintek, valamint a földhasználatnak, a földhasználat-
   megváltoztatásnak és az erdőgazdálkodásnak a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és
   energiapolitikai keretbe történő beépítése a közeljövőbeli jogszabályokban lesz meghatározva.
   Norvégia és Izland jelezte azon szándékát, miszerint részt venne az Unió és a tagállamai
   közös fellépésében. A Norvégia és Izland esetleges részvételére irányadó feltételeket a
   kapcsolódó jogszabály fogja meghatározni. Ezen ajánlat nem érinti Norvégia és Izland közös
   fellépésben való részvételének mikéntjét.
   •         A javaslatnak a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel való összhangja
   „A Párizsban kijelölt út: a párizsi megállapodás következményeinek felmérése” című
   2016. március 2-i bizottsági közlemény hangsúlyozza, hogy a tiszta energiák használatára
   való globális áttéréshez változásokra van szükség a befektetői magatartás és a különféle
   ösztönzők terén, valamennyi szakpolitikai területet beleértve. Fontos uniós prioritás egy
   ellenállóképes energiaunió létrehozása annak érdekében, hogy biztonságos, fenntartható,
   versenyképes és megfizethető energia álljon a polgárok rendelkezésére. Ehhez folytatni kell
   az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló ambiciózus intézkedéseket és az energiaunió
   egyéb vonatkozásaival kapcsolatos további előrelépéseket.
   •         A javaslat egyéb uniós politikákkal való összhangja
   A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret azt az egész
   gazdaságra kiterjedő, ambiciózus belső célt tűzte ki, hogy 2030-ig legalább 40 %-kal csökken
   az üvegházhatásúgáz-kibocsátás, valamint azt, hogy legalább 27 %-os megújuló
   3
            Az Európai Tanács 2014. október 24-i következtetései.
   4
            COM(2015) 81, 2015. február 25.
   5
            A Tanács következtetései, 2015. szeptember 18.
HU                                                       3                                          HU
 ---pagebreak---    energiafelhasználási és energiahatékonysági célokat érnek el6. A 2030-ig tartó időszakra
   vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keret megvalósítása prioritást jelent a párizsi
   megállapodás utóéletében. A Bizottság még idén előterjeszti a szükséges javaslatokat az
   energiahatékonysági és energiafelhasználási uniós szabályozási keret kiigazítása érdekében,
   ideértve az energiapiac újratervezését is.
   2.        JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG
   A javaslat jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése és 218. cikkének (6) bekezdése.
   Az EUMSZ 218. cikke rendelkezik az Európai Unió és a harmadik országok, illetve
   nemzetközi szervezetek közötti megállapodások tárgyalásának és megkötésének menetéről. A
   cikk (6) bekezdése szerint a Bizottság mint főtárgyaló javaslata alapján a Tanács határozatban
   adhat felhatalmazást egy megállapodás Európai Unió nevében történő megkötésére.
   Az EUMSZ 191. cikkének és 192. cikke (1) bekezdésének értelmében az Európai Uniónak
   többek között a következő célkitűzések eléréséhez kell hozzájárulnia: a környezet
   minőségének megőrzése, védelme és javítása, valamint a regionális vagy világméretű
   környezeti problémák leküzdésére és különösen az éghajlatváltozás elleni küzdelemre
   irányuló intézkedések ösztönzése nemzetközi szinten.
   Az Unióban létezik e célkitűzések elérését segítő jogszabály, de a párizsi megállapodás
   végrehajtásához ezeket felül kell vizsgálni, hiszen az csak uniós szintű jogalkotással
   valósítható meg.
   6
           2020-ig sor fog kerülni az energiahatékonysági célkitűzés felülvizsgálatára, szem előtt tartva az uniós
           szint 30 %-ra emelésének lehetőségét.
HU                                                     4                                                           HU
 ---pagebreak---                                                           2016/0184 (NLE)
                                                 Javaslat
                                        A TANÁCS HATÁROZATA
             az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében létrejött párizsi
                 megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak
   192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,
   mivel:
   (1)     Az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) részes feleinek
           2015. november 30. és december 12. között Párizsban megrendezett
           21. konferenciáján a részes felek elfogadták az éghajlatváltozásra adott határozottabb
           globális válaszra irányuló párizsi megállapodás szövegét.
   (2)     A 2016. április 11-i (EU) 2016/590 tanácsi határozatnak7 megfelelően a párizsi
           megállapodást 2016. április 22-én aláírták.
   (3)     A párizsi megállapodás 30 nappal az után lép hatályba, hogy legkevesebb 55,
           együttesen a globális üvegházhatásúgáz-kibocsátás becslés szerinti legalább 55 %-áért
           felelős részes fél letétbe helyezte a megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási
           okiratait. Az Unió és annak tagállamai az UNFCCC részes felei közé tartoznak. Az
           Európai Tanács 2016. március 18-i következtetéseiben hangsúlyozta, hogy az Európai
           Uniónak és tagállamainak a lehető leghamarabb és kellő időben készen kell állniuk a
           párizsi megállapodás megerősítésére annak érdekében, hogy a megállapodás
           hatálybalépésének időpontjától annak részes felei legyenek.
   (4)     A párizsi megállapodás az 1997. évi Kiotói Jegyzőkönyv megközelítésének helyébe
           lép.
   (5)     A párizsi megállapodás egyebek mellett egy olyan hosszú távú célkitűzést is
           meghatároz, amelynek értelmében az iparosodás előtti szinthez viszonyított globális
           hőmérséklet-emelkedést jóval 2 °C fok alatt kell tartani, és törekedni kell arra, hogy az
           iparosodás előtti szinthez viszonyított globális hőmérséklet-emelkedés 1,5 °C fokra
           korlátozódjon. E cél elérése érdekében a megállapodás részes felei egymást követő
           nemzeti hozzájárulásokat dolgoznak ki, tesznek közzé és tartanak fenn.
   (6)     A párizsi megállapodás értelmében a részes felek 2023-tól ötévente globális értékelést
           végeznek a legfrissebb tudományos ismeretek és a végrehajtás mindenkori állapota
           fényében, amely biztosítja majd az elért eredmények nyomon követését, figyelembe
           véve a kibocsátás-csökkentéseket, az alkalmazkodást és a nyújtott támogatásokat,
           valamint azt, hogy minden részes fél egymást követő hozzájárulása előrehaladást kell
   7
           HL L 103., 2016.4.19., 1. o.
HU                                                  5                                                HU
 ---pagebreak---           jelentsen az adott részes fél aktuális hozzájárulásához képest, és tükröznie kell annak
          lehető legnagyratörőbb törekvését.
   (7)    A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó éghajlat- és energiapolitikai keretről szóló
          2014. október 23–24-i európai tanácsi következtetésekben8 jóvá lett hagyva, hogy az
          1990-es szinthez képest 2030-ra az Unión belül kötelezően legalább 40%-kal
          csökkentik az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását. A 2015. március 4-i tanácsi
          ülés az Európai Uniós és a tagállamai ezen hozzájárulását, mint tervezett nemzeti
          hozzájárulásukat hivatalosan is jóváhagyta, amelyet 2015. március 6-án be is
          nyújtottak az UNFCCC titkárának9.
   (8)    A párizsi megállapodás Unió által történő aláírására vonatkozó javaslatot kísérő
          közlemény10 hangsúlyozza, hogy a tiszta energiák használatára való globális áttéréshez
          változásokra van szükség a befektetői magatartás és a különféle ösztönzők terén,
          valamennyi szakpolitikai területet beleértve. Fontos uniós prioritás egy ellenállóképes
          energiaunió létrehozása annak érdekében, hogy biztonságos, fenntartható,
          versenyképes és megfizethető energia álljon a polgárok rendelkezésére. Ehhez
          folytatni kell az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló ambiciózus
          intézkedéseket és az energiaunió egyéb vonatkozásaival kapcsolatos további
          előrelépéseket11.
   (9)    A Tanács 2015. szeptember 18-ai következtetéseiben megerősítette az Unió és
          tagállamai azon szándékát, hogy a párizsi megállapodás keretén belül közösen
          lépjenek fel, és üdvözölte Norvégia és Izland csatlakozási szándékát ehhez a közös
          fellépéshez.
   (10)   Az Unió és tagállamai közös fellépésükről kellő időben fognak megegyezni, amely a
          2003/87/EK irányelv értelmében az Unióhoz rendelt kibocsátási szintre, valamint az
          egyes tagállamokhoz rendelt kibocsátási szintekre fog kiterjedni.
   (11)   A párizsi megállapodás 4. cikkének (16) bekezdése előírja, hogy tájékoztassák a
          Titkárságot a közös fellépésről, ideértve az egyes részes felekhez rendelt tárgyidőszaki
          kibocsátási szinteket is.
   (12)   A párizsi megállapodás összhangban van az EUMSZ 191. cikkében foglalt uniós
          környezetpolitikai célkitűzésekkel, amelyek a környezet minőségének megőrzése,
          védelme és javítása; az emberi egészség védelme; és a regionális vagy világméretű
          környezeti problémák leküzdésére és különösen az éghajlatváltozás elleni küzdelemre
          irányuló intézkedések ösztönzése nemzetközi szinten.
   (13)   A párizsi megállapodást ezért az Unió nevében meg kell kötni,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
                                                   1. cikk
   Az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményének keretében 2015. december 12-én
   elfogadott párizsi megállapodás megkötése az Európai Unió nevében jóváhagyásra kerül.
   A párizsi megállapodás szövegét e határozat I. melléklete tartalmazza.
   A II. mellékletben foglalt hatásköri nyilatkozat is jóváhagyásra kerül az Unió nevében.
   8
          EUCO 169/14
   9
          http://www4.unfccc.int/submissions/indc/Submission%20Pages/submissions.aspx
   10
          COM(2016) 110, 2016. március 2.
   11
          COM(2015) 80, 2015. február 25.
HU                                                    6                                            HU
 ---pagebreak---                                                2. cikk
   A Tanács elnöke kijelöli az(oka)t a személy(eke)t, aki(k) jogosult(ak) a párizsi megállapodás
   20. cikkének (1) bekezdésében meghatározott megerősítő okirat Unió nevében történő letétbe
   helyezésére az Egyesült Nemzetek főtitkáránál, a hatásköri nyilatkozattal együtt.
                                               3. cikk
   (1) Az Unió megerősítő okiratát a letéteményesnél helyezik letétbe.
   A tagállamok törekednek azon lépések megtételére, amelyek szükségesek saját okirataiknak
   az Unióval egyidejűleg történő letétbe helyezéshez.
   (2) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a párizsi megállapodás megerősítéséről szóló
   döntésükről, illetve, ha a körülmények úgy kívánják, a szükséges eljárások lezárásának
   várható időpontjáról.
                                               4. cikk
   Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
   Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                               a Tanács részéről
                                               az elnök
HU                                                7                                              HU
 ---documentbreak---                          EURÓPAI
                         BIZOTTSÁG
                                                 Brüsszel, 2016.6.10.
                                                 COM(2016) 395 final
                                                 ANNEX 1
                                    MELLÉKLET
                                    a következőhöz:
                        Javaslat – A TANÁCS HATÁROZATA
   az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye Részes Feleinek 21. konferenciáján
      elfogadott megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről
                                 Párizsi Megállapodás
HU                                                                               HU
 ---pagebreak--- Párizsi Megállapodás
         A jelen Megállapodás Részes Felei,
         mint az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezményének – a továbbiakban: „a
Keretegyezmény” – Részes Felei,
         a Keretegyezmény Részes Felei Konferenciájának tizenhetedik ülésszakán hozott 1/CP.17.
számú határozattal létrehozott, fokozott fellépést célzó Durban-platform értelmében,
         a Keretegyezmény célkitűzésének elérése érdekében és annak elvei alapján, ideértve a
méltányosság elvét, valamint a közös, de megkülönböztetett felelősség és az eltérő képességek elvét
is, tekintettel az eltérő nemzeti körülményekre,
         felismerve, hogy a rendelkezésre álló legjobb tudományos ismeretanyag alapján hatékony és
progresszív válasz szükséges az éghajlatváltozás közelgő veszélyére,
         felismerve továbbá a részes fejlődő országok sajátos szükségleteit és különleges
körülményeit, különösen azok vonatkozásában, amelyek a Keretegyezmény értelmében különösen
kiszolgáltatottak az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival szemben,
         teljes mértékben figyelembe véve a legkevésbé fejlett országok sajátos szükségleteit és
különleges helyzetét a technológia finanszírozása és átadása tekintetében,
         felismerve, hogy a Részes Feleket nem csupán az éghajlatváltozás, hanem az arra válaszul
megtett intézkedéseik hatásai is érinthetik,
         hangsúlyozva az éghajlatváltozással kapcsolatos fellépések, válaszok és hatások szoros
összefüggését a fenntartható fejlődéshez és a szegénység felszámolásához való méltányos
hozzáféréssel,
         felismerve az élelmezésbiztonság védelmének és az éhezés felszámolásának alapvető
elsődlegességét, különösen az élelmiszertermelő rendszerek különleges kiszolgáltatottságát az
éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival szemben,
         figyelembe véve a munkaerő igazságos átszervezésének, valamint a tisztes munka és a
minőségi munkahelyek létrehozásának szükségszerűségét a nemzeti szinten meghatározott fejlesztési
prioritásokkal összhangban,
         elismerve, hogy az éghajlatváltozás az emberiség közös ügye, az éghajlatváltozás kezelésére
irányuló intézkedések során a Részes Feleknek tiszteletben kell tartaniuk, elő kell segíteniük, és
figyelembe kell venniük saját kötelezettségeiket az emberi jogok, az egészséghez való jog, az őslakos
népek, a helyi közösségek, a migránsok, a gyermekek, a fogyatékkal élők, valamint a kiszolgáltatott
helyzetben lévők jogai, a fejlődéshez való jog, valamint a nemek közötti egyenlőség, a nők
szerepének és a nemzedékek közötti méltányosság elvének megerősítése vonatkozásában,
         felismerve, hogy fontos megóvni és – adott esetben – továbbfejleszteni a Keretegyezményben
említett üvegházhatású gázok nyelőit és tározóit,
         tudomásul véve, hogy fontos védeni valamennyi ökoszisztéma, köztük az óceánok épségét,
valamint biztosítani a biológiai sokféleséget, amelyet egyes kultúrákban Földanyaként tisztelnek,
valamint tudomásul véve, hogy az éghajlatváltozás kezelésére irányuló intézkedések során egyesek
számára fontos az „éghajlati igazságosság” eszméje,
         megerősítve az oktatás, a képzés, a társadalmi tudatosság, a nyilvánosság részvétele, az
információkhoz való nyilvános hozzáférés, valamint a teljes körű együttműködés fontosságát a jelen
Megállapodás által érintett kérdésekben,
         felismerve valamennyi kormányzati szint és különböző szereplők teljes körű részvételének
fontosságát az éghajlatváltozás kezelésében a Részes Felek vonatkozó nemzeti jogszabályai alapján,
         valamint felismerve, hogy a fenntartható életmódok, illetve a fenntartható fogyasztási és
termelési minták, amelyekben a részes fejlett országok az élen járnak, fontos szerepet játszanak az
éghajlatváltozás kezelésében,
a következőkben állapodtak meg:
                                                    1
 ---pagebreak---                                                  1. cikk
        A jelen Megállapodás alkalmazásában             a   Keretegyezmény      1.  cikkében található
fogalommeghatározások alkalmazandók. Továbbá:
        (a)      „Keretegyezmény”: az Egyesült Nemzetek által New Yorkban, 1992. május 9-én
elfogadott Éghajlatváltozási Keretegyezmény;
        (b)      „A Részes Felek Konferenciája”: a Keretegyezmény Részes Feleinek Konferenciája;
        (c)      „Részes Fél”: a jelen Megállapodásban Részes Fél.
                                                 2. cikk
1.      A jelen Megállapodás célja, hogy a Keretegyezmény és annak célkitűzése megvalósításának
elősegítése során erősítse az éghajlatváltozás veszélyére adott globális választ a fenntartható
fejlődéssel és a szegénység felszámolására irányuló törekvésekkel összefüggésben, többek között:
        (a)      a globális átlaghőmérséklet emelkedését jóval az iparosodás előtti
átlaghőmérsékletnél 2°C-kal magasabb hőmérsékletszint alatt tartva; egyúttal arra törekedve, hogy a
hőmérsékletemelkedés az iparosodás előtti átlaghőmérséklet feletti 1,5°C mértékre korlátozódjon,
felismerve, hogy ez jelentősen csökkentené az éghajlatváltozás kockázatait és hatásait;
        (b)      az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaihoz való alkalmazkodás képességének
növelésével, az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség fejlesztésével és az üvegházhatású
gázok alacsony szintű kibocsátásának támogatásával, az élelmiszer-termelés veszélyeztetése nélkül;
valamint
        (c)      arra törekedve, hogy a pénzügyi források áramlása összhangban álljon az
üvegházhatású gázok alacsonyabb szintű kibocsátására és az éghajlatváltozással szembeni ellenálló
képesség fejlesztésére irányuló erőfeszítésekkel.
2.      A jelen Megállapodást a méltányosság, valamint a közös, de megkülönböztetett felelősség és
az eltérő képességek elve alapján, az eltérő nemzeti körülmények figyelembevételével kell
megvalósítani.
                                                 3. cikk
        Az éghajlatváltozásra adott globális válaszhoz nemzetileg meghatározott hozzájárulásként
valamennyi Részes Fél köteles a 4., 7., 9., 10., 11. és 13. cikkben meghatározott jelentős
erőfeszítéseket tenni, és azokat bejelenteni a jelen Megállapodás 2. cikkében foglalt cél teljesülése
érdekében. A Részes Felek erőfeszítései idővel haladást fognak eredményezni, annak elismerésével,
hogy szükség van a részes fejlődő országok támogatására a jelen Megállapodás hatékony
megvalósításához.
                                                 4. cikk
1.        A 2. cikkben meghatározott hosszú távú hőmérsékleti cél teljesülése érdekében a Részes
Felek törekednek arra, hogy mielőbb elérjék az üvegházhatású gázok kibocsátásának globális
tetőzését, felismerve, hogy a tetőzés tovább fog tartani a részes fejlődő országok esetében, valamint
azt követően törekszenek a gyors csökkentés elérésére a rendelkezésre álló legjobb tudományos
ismeretek alapján, hogy a jelen század második felében méltányossági alapon, a fenntartható fejlődés
és a szegénység felszámolásának összefüggésében egyensúly jöjjön létre az üvegházhatású gázok
emberi eredetű forrásokból való kibocsátásai és a nyelők általi eltávolításai között.
2.      Valamennyi Részes Fél kidolgoz, bejelent és fenntart egymást követő, általa teljesíteni kívánt
nemzetileg meghatározott hozzájárulásokat. A Részes Felek nemzeti mérséklési intézkedéseket
vezetnek be e hozzájárulások célkitűzéseinek teljesülése érdekében.
3.      Minden Részes Fél egymást követő, nemzetileg meghatározott hozzájárulása előrehaladást
jelent az adott Részes Fél aktuális nemzetileg meghatározott hozzájárulásához képest, és tükrözi
annak lehető legnagyratörőbb törekvését, tükrözve a közös, de megkülönböztetett felelősség és az
eltérő képességek elvét, tekintettel az eltérő nemzeti körülményekre.
                                                    2
 ---pagebreak--- 4.       A részes fejlett országoknak továbbra is élen kell járniuk a gazdaság egészére vonatkozó
abszolút kibocsátáscsökkentési célok követésében. A részes fejlődő országoknak tovább kell
fejleszteniük mérséklési törekvéseiket, és arra ösztönözzük őket, hogy törekedjenek idővel a gazdaság
egészére vonatkozó kibocsátáscsökkentési vagy -korlátozási célokhoz közelíteni az eltérő nemzeti
körülmények figyelembevételével.
5.       A részes fejlődő országok támogatást kapnak a jelen cikk végrehajtásához a 9. 10. és 11. cikk
szerint, felismerve, hogy a részes fejlődő országoknak nyújtott fokozott támogatás nagyobb
ambíciókat tesz lehetővé fellépéseik során.
6.       A legkevésbé fejlett országok és a fejlődő kis szigetállamok saját különleges körülményeiket
tükröző stratégiákat, terveket és fellépéseket dolgozhatnak ki és jelenthetnek be az üvegházhatású
gázok alacsony kibocsátása érdekében.
7.       A Részes Felek alkalmazkodási intézkedéseiből és/vagy gazdasági diverzifikációs terveiből
származó, a mérsékeléssel kapcsolatos járulékos előnyök hozzájárulhatnak a jelen cikk szerinti
mérséklési eredményekhez.
8.       Nemzetileg meghatározott hozzájárulásaik bejelentésekor a Részes Felek olyan tájékoztatást
adnak, amely szükséges az egyértelműség, az átláthatóság és az érthetőség biztosításához a jelen
Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciájának 1/CP.21.
számú és bármely vonatkozó határozata értelmében.
9.       A Részes Felek ötévenként bejelentik nemzetileg meghatározott hozzájárulásukat a jelen
Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciájának 1/CP.21.
számú és bármely vonatkozó határozata értelmében, valamint tájékozódnak a 14. cikkben említett
globális értékelés eredményeiről.
10.      A jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája
első ülésszakán közös határidőket állapít meg a nemzetileg meghatározott hozzájárulások
tekintetében.
11.      A Részes Felek az ambíciószintjük növelése érdekében bármikor módosíthatják meglévő,
nemzetileg meghatározott hozzájárulásukat a jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául
szolgáló Részes Felek Konferenciája által elfogadott iránymutatással összhangban.
12.      A Részes Felek által bejelentett, nemzetileg meghatározott hozzájárulásokat a Titkárság által
vezetett központi nyilvántartásban rögzítik.
13.      A Részes Felek elszámolnak a nemzetileg meghatározott hozzájárulásaikkal. A nemzetileg
meghatározott hozzájárulásaiknak megfelelő emberi eredetű kibocsátásokkal és elnyelésekkel való
elszámolás során a Részes Felek elősegítik a környezeti integritást, az átláthatóságot, a pontosságot, a
teljességet, az összehasonlíthatóságot és a következetességet, valamint biztosítják a kétszeres
elszámolás elkerülését a jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek
Konferenciája által elfogadott iránymutatással összhangban.
14.      A nemzetileg meghatározott hozzájárulásokkal összefüggésben, az emberi eredetű
kibocsátásokra és elnyelésekre irányuló mérséklési intézkedések elismerése és végrehajtása során a
Részes Feleknek adott esetben figyelembe kell venniük a Keretegyezmény alapján meglévő
módszereket és iránymutatásokat a jelen cikk 13. bekezdésében foglalt rendelkezések
figyelembevételével.
15.      A jelen Megállapodás végrehajtása során a Részes Felek figyelembe veszik a
válaszintézkedések hatásai által leginkább érintett gazdaságokkal rendelkező Részes Felek, különösen
a részes fejlődő országok aggályait.
16.      A Részes Felek, köztük a regionális nemzetközi gazdasági szervezetek és azok tagállamai,
amelyek megállapodást kötöttek a jelen cikk 2. bekezdése szerinti közös teljesítésről, nemzetileg
meghatározott hozzájárulásaik bejelentése során tájékoztatják a Titkárságot az adott megállapodás
feltételeiről, ideértve az egyes Részes Felekhez rendelt tárgyidőszaki kibocsátási szinteket is. Ezt
követően a Titkárság tájékoztatja a Részes Feleket és a Keretegyezmény aláíró feleit az adott
megállapodás feltételeiről.
                                                    3
 ---pagebreak--- 17.      Az ilyen megállapodás Részes Felei felelősek a fenti 16. pontban említett megállapodásban
részükre meghatározott kibocsátási szintért, a jelen cikk 13. és 14. bekezdése, valamint a 13. és a 15.
cikk értelmében.
18.      Amennyiben a közösen teljesítő Részes Felek regionális gazdasági integrációs szervezet
keretében vagy azzal együtt teljesítenek úgy, hogy maga a szervezet is a jelen Megállapodásban
Részes Fél, az adott regionális gazdasági integrációs szervezet minden tagállama egyenként és a
regionális gazdasági integrációs szervezettel együtt is felelős a jelen cikk 16. bekezdésében említett
megállapodásban részére meghatározott kibocsátási szintért, a jelen cikk 13. és 14. bekezdése,
valamint a 13. és a 15. cikk értelmében.
19.      A Részes Feleknek arra kell törekedniük, hogy az üvegházhatású gázok alacsony
kibocsátásával járó hosszú távú fejlesztési stratégiákat fogalmazzanak meg és jelentsenek be, szem
előtt tartva a 2. cikket, figyelembe véve közös, de megkülönböztetett felelősségeiket és eltérő
képességeiket, tekintettel az eltérő nemzeti körülményekre.
                                                  5. cikk
1.       A Részes Feleknek fel kell lépniük az üvegházhatású gázok nyelői és tározói megóvása és –
adott esetben – továbbfejlesztése érdekében a Keretegyezmény 4. cikke (1) bekezdésének (d)
pontjában foglaltak szerint, ideértve az erdőket is.
2.       A jelen Megállapodás arra ösztönzi a Részes Feleket, hogy – többek között eredményalapú
kifizetések útján – lépjenek fel a Keretegyezményben már elfogadott vonatkozó iránymutatások és
határozatok által meghatározott meglévő keretrendszer végrehajtása és támogatása érdekében az
alábbiak tekintetében: az erdőirtásból és az erdők pusztulásából származó kibocsátások csökkentésére
vonatkozó szakpolitikai megközelítések és pozitív ösztönzők, az erdőmegőrzés szerepe, a
fenntartható erdőgazdálkodás és az erdei szénkészletek növelése a fejlődő országokban; valamint
alternatív szakpolitikai megközelítések, nevezetesen az átfogó és fenntartható erdőgazdálkodásra
irányuló közös mérséklési és alkalmazkodási megközelítések, megerősítve, hogy adott esetben fontos
az ilyen megközelítésekhez kapcsolódó nem szénalapú előnyök ösztönzése.
                                                  6. cikk
1.       A Részes Felek elismerik, hogy egyes Részes Felek önként kívánnak együttműködni a
nemzetileg meghatározott hozzájárulásaik megvalósításában, hogy nagyobb célokat fogalmazzanak
meg mérséklési és alkalmazkodási intézkedéseikkel kapcsolatban, valamint előmozdítsák a
fenntartható fejlődést és a környezeti integritást.
2.       A Részes Felek, miközben olyan önkéntes együttműködési megközelítést támogatnak,
amelynek része a nemzetközi szinten átadott kibocsátáscsökkentési eredmények felhasználása a
nemzetileg meghatározott hozzájárulások tekintetében, elősegítik a fenntartható fejlődést, és
biztosítják a környezeti integritást és átláthatóságot, többek között a kormányzásban is, és megbízható
elszámolást alkalmaznak, hogy biztosítsák többek között a kétszeres elszámolás elkerülését a jelen
Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája által elfogadott
iránymutatással összhangban.
3.       A nemzetközi szinten átadott kibocsátáscsökkentési eredmények felhasználása a nemzetileg
meghatározott hozzájárulásoknak a jelen Megállapodás szerinti teljesítése érdekében önkéntes, és az
abban részt vevő Részes Felek engedélyével történik.
4.       Ezennel létrejön az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentéséhez való hozzájárulást
és a fenntartható fejlődés támogatását szolgáló mechanizmus a jelen Megállapodásban Részes Felek
találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciájának felügyelete és irányítása alatt a Részes Felek
általi önkéntes használat érdekében. A mechanizmust a jelen Megállapodásban Részes Felek
találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája által kijelölt testület felügyeli, és arra törekszik,
hogy:
         (a)     a fenntartható fejlődés támogatása mellett elősegítse az üvegházhatású gázok
kibocsátásának csökkentését;
                                                     4
 ---pagebreak---          (b)    ösztönözze és előmozdítsa a Részes Fél által felhatalmazott               állami  és
magánszervezetek részvételét az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésében;
         (c)    hozzájáruljon a kibocsátási szintek csökkentéséhez a fogadó Részes Félnél, amely
élvezni fogja a kibocsátáscsökkentést eredményező csökkentési tevékenységek eredményét, amelyet
egy másik Részes Fél is felhasználhat a nemzetileg meghatározott hozzájárulása teljesítéséhez;
valamint
         (d)    általános csökkenést érjen el a globális kibocsátások tekintetében.
5.       A jelen cikk 4. bekezdésében említett mechanizmusból származó kibocsátás-csökkentések
nem használhatók fel a fogadó Részes Fél nemzetileg meghatározott hozzájárulása teljesítésének
bizonyítására, amennyiben azokat egy másik Részes Fél használja saját nemzetileg meghatározott
hozzájárulása teljesítésének bizonyítására.
6.       A jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája
biztosítja, hogy a jelen cikk 4. bekezdésében említett mechanizmus bevételét részben adminisztratív
kiadások fedezésére, valamint arra fordítsák, hogy az alkalmazkodás költségeinek fedezésében
támogassák azokat a részes fejlődő országokat, amelyek különösen kiszolgáltatottak az
éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival szemben.
7.       A jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája
első ülésszakán szabályokat, módozatokat és eljárásokat fogad el a jelen cikk 4. bekezdésében
meghatározott mechanizmusra vonatkozóan.
8.       A Részes Felek elismerik annak fontosságát, hogy egységes, átfogó és kiegyensúlyozott, nem
piaci alapú megközelítések álljanak a Részes Felek rendelkezésére a nemzetileg meghatározott
hozzájárulásaik megvalósításában nyújtott támogatáshoz, a fenntartható fejlődéssel és a szegénység
felszámolásával összefüggésben, összehangolt és hatékony módon, adott esetben többek között
kibocsátáscsökkentés, alkalmazkodás, finanszírozás, technológiaátadás és kapacitásépítés révén. Ezen
megközelítések az alábbi célokra összpontosulnak:
         (a)    a kibocsátáscsökkentési és alkalmazkodási törekvések előmozdítása;
         (b)    az állami és magánszektor részvételének növelése a nemzetileg meghatározott
hozzájárulások megvalósításában; valamint
         (c)    együttműködési lehetőségek biztosítása eszközökön és vonatkozó intézményi
intézkedéseken keresztül.
9.       Ezennel meghatározásra kerül a fenntartható fejlődés nem piaci alapú megközelítéseinek
keretrendszere a jelen cikk 8. bekezdésében említett nem piaci alapú megközelítések előmozdítása
érdekében.
                                                 7. cikk
1. A Részes Felek ezennel meghatározzák a globális alkalmazkodási célt az alkalmazkodóképesség
növelésére, az ellenálló képesség erősítésére és az éghajlatváltozással szembeni kiszolgáltatottság
csökkentésére vonatkozóan, figyelembe véve a fenntartható fejlődéshez való hozzájárulást és a
megfelelő alkalmazkodási válasz biztosítását a 2. cikkben meghatározott hőmérsékleti célkitűzéssel
összefüggésben.
2.       A Részes Felek elismerik, hogy az alkalmazkodás olyan helyi, szubnacionális, nemzeti,
regionális és nemzetközi dimenziókkal rendelkező globális kihívás, amellyel mindenki szembesül, és
az éghajlatváltozásra adott hosszú távú globális válaszhoz való hozzájárulásnak kulcsfontosságú
eleme az emberek, a megélhetés és az ökoszisztéma védelme érdekében, figyelembe véve azoknak a
részes fejlődő országoknak a sürgető és azonnali szükségleteit, amelyek különösen kiszolgáltatottak
az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival szemben.
3.       A részes fejlődő országok alkalmazkodási törekvéseit elismerik a jelen Megállapodásban
Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciájának első ülésszakán elfogadásra
kerülő módozatok szerint.
                                                    5
 ---pagebreak--- 4.       A Részes Felek elismerik, hogy jelenleg nagy szükség van az alkalmazkodásra, és a
magasabb szintű kibocsátáscsökkentési intézkedések csökkenthetik a további alkalmazkodási
törekvések szükségességét, valamint a nagyobb alkalmazkodási igény magasabb alkalmazkodási
költségekkel járhat.
5.       A Részes Felek elismerik, hogy az alkalmazkodási fellépésnek országos, a nemek közötti
egyenlőség szempontját figyelembe vevő, részvételen alapuló és teljesen átlátható megközelítést kell
követnie, figyelembe véve a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokat, közösségeket és
ökoszisztémákat, és annak a legjobb tudományos ismereteken, valamint – adott esetben –
hagyományos tudáson, az őslakos népek tudásán és helyi tudásrendszereken kell alapulnia, hogy az
alkalmazkodás szükség szerint beépüljön a megfelelő társadalmi-gazdasági és környezeti politikába
és fellépésekbe.
6.       A Részes Felek elismerik az alkalmazkodási törekvésekhez nyújtott támogatás és az azokkal
kapcsolatos nemzetközi együttműködés fontosságát, valamint azt, hogy figyelembe kell venni a
részes fejlődő országok szükségleteit, különösen azokét, amelyek különösen kiszolgáltatottak az
éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival szemben.
7.       A Részes Feleknek erősíteniük kell az együttműködést az alkalmazkodással kapcsolatos
fellépés fokozása érdekében, figyelembe véve a Cancúni Alkalmazkodási Keretet, tekintettel többek
között a következőkre:
         (a)     információk, bevált gyakorlatok, tapasztalatok és tanulságok megosztása, adott
esetben ideértve azt is, ahogyan ezek a tudományhoz, a tervezéshez, az irányelvekhez és a
végrehajtáshoz kapcsolódnak az alkalmazkodási fellépések vonatkozásában;
         (b)     az intézményi intézkedések megerősítése, ideértve a Keretegyezmény hatálya alá
tartozó, a jelen Megállapodást szolgáló intézkedéseket is, a megfelelő információk és ismeretek
szintézisének támogatása, valamint a Részes Feleknek nyújtandó technikai támogatás és iránymutatás
érdekében;
         (c)     az éghajlattal kapcsolatos tudományos ismeretek erősítése, ideértve az éghajlati
rendszer kutatását, rendszeres megfigyelését és a korai előrejelző rendszereket is, olyan módon, hogy
tájékoztatást nyújtson az éghajlattal foglalkozó szolgálatoknak, és támogassa a döntéshozatalt;
         (d)     a részes fejlődő országok segítése a hatékony alkalmazkodási gyakorlatok,
alkalmazkodási szükségletek, prioritások, az alkalmazkodási fellépésekhez és törekvésekhez nyújtott
és kapott támogatás, valamint a kihívások és hiányosságok meghatározásában, a bevált gyakorlatok
ösztönzésével összeegyeztethető módon; valamint
         (e)     az alkalmazkodási fellépések hatékonyságának és tartósságának javítása.
8.       A jelen Megállapodás ösztönzi az Egyesült Nemzetek szakosodott szervezeteit és
intézményeit, hogy támogassák a Részes Feleknek a jelen cikk 7. bekezdésében meghatározott
intézkedések végrehajtására irányuló törekvéseit, figyelembe véve a jelen cikk 5. pontjának
rendelkezéseit.
9.       Minden Részes Fél szükség szerint részt vesz alkalmazkodástervezési folyamatokban és az
intézkedések végrehajtásában, ideértve vonatkozó tervek, politikák és/vagy hozzájárulások
kidolgozását vagy továbbfejlesztését is, többek között az alábbiak terén:
         (a)     az alkalmazkodási fellépések, vállalások és/vagy erőfeszítések megvalósítása;
         (b)     a nemzeti alkalmazkodási tervek megalkotásának és megvalósításának folyamata;
         (c)     az éghajlatváltozásból fakadó hatások és a kiszolgáltatottság értékelése, a nemzeti
szinten meghatározott, prioritást élvező fellépések kidolgozása érdekében, figyelembe véve a
kiszolgáltatott embereket, helyeket és ökoszisztémákat;
         (d)     az alkalmazkodási tervek, politikák, programok és fellépések nyomon követése és
értékelése, a tanulságok levonása; valamint
         (e)     a társadalmi-gazdasági és ökológiai rendszerek ellenálló képességének kialakítása
többek között a gazdasági diverzifikáció és a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás
                                                    6
 ---pagebreak--- révén.
10.      Minden Részes Félnek szükség szerint be kell nyújtania és rendszeresen frissítenie kell az
alkalmazkodási közleményét, amely tartalmazza az adott Részes Fél prioritásait, végrehajtási és
támogatási szükségleteit, terveit és fellépéseit, anélkül, hogy bármilyen további terhet róna a részes
fejlődő országokra.
11.      A jelen cikk 10. bekezdésében említett alkalmazkodási közleményt szükség szerint egyéb
közlemények vagy dokumentumok részeként vagy azokhoz kapcsolódóan nyújtják be, illetve
rendszeresen frissítik, ideértve a nemzeti alkalmazkodási tervet, a 4. cikk 2. bekezdésében említett
nemzetileg meghatározott hozzájárulást és/vagy a nemzeti közleményt is.
12.      A jelen cikk 10. bekezdésében említett alkalmazkodási közleményt a Titkárság által vezetett
központi nyilvántartásban rögzítik.
13.      Folyamatos és fokozott nemzetközi támogatást kapnak a részes fejlődő országok a jelen cikk
7., 9., 10. és 11. bekezdésének megvalósításához a 9., 10. és 11. cikk rendelkezéseivel összhangban.
14.      A 14. cikkben meghatározott globális értékelés többek között:
         (a)      elismeri a részes fejlődő országok alkalmazkodási törekvéseit;
         (b)      fokozza az alkalmazkodási fellépés végrehajtását, figyelembe véve a jelen cikk 10.
bekezdésében említett alkalmazkodási közleményt;
         (c)      felülvizsgálja az alkalmazkodás és az alkalmazkodáshoz nyújtott támogatás
megfelelőségét és hatékonyságát; valamint
         (d)      felülvizsgálja a jelen cikk 1. bekezdésében említett globális alkalmazkodási célkitűzés
megvalósítása során elért általános eredményeket.
                                                   8. cikk
1.       A Részes Felek felismerik az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival összefüggő veszteségek
és károk elhárításának, minimalizálásának és kezelésének fontosságát, ideértve a szélsőséges időjárási
jelenségeket és a lassan kialakuló jelenségeket, valamint a fenntartható fejlődés szerepét is a
veszteségek és károk kockázatainak csökkentésében.
2.       Az éghajlatváltozással kapcsolatos veszteségek és károk orvoslására szolgáló Varsói
Nemzetközi Mechanizmus a jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek
Konferenciájának hatáskörébe és irányítása alá tartozik, és továbbfejleszthető és megerősíthető a jelen
Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája által
meghatározottak szerint.
3.       A Részes Feleknek erősíteniük kell a megértést, a fellépést és a támogatást adott esetben a
Varsói Nemzetközi Mechanizmuson keresztül is, együttműködő és támogató módon az
éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival összefüggő veszteségek és károk tekintetében.
4.       Ennek megfelelően a megértés, a fellépés és a támogatás megerősítését szolgáló
együttműködési és előmozdítási területek között az alábbiak szerepelhetnek:
         (a)      korai előrejelző rendszerek;
         (b)      vészhelyzeti készültség;
         (c)      lassan kialakuló jelenségek;
         (d)      jelenségek, amelyek visszafordíthatatlan és maradandó veszteséget és kárt okozhatnak;
         (e)      átfogó kockázatelemzés és -kezelés;
         (f)      kockázatbiztosítási     lehetőségek,   az   éghajlatváltozással    kapcsolatos    közös
         kockázatviselés és más biztosítási megoldások;
         (g)      nem gazdasági veszteségek; valamint
                                                      7
 ---pagebreak---          (h)     a közösségek, a megélhetés és az ökoszisztémák ellenálló képessége.
5.       A Varsói Nemzetközi Mechanizmus együttműködik a Megállapodás szerinti testületekkel és
szakértői csoportokkal, valamint a Megállapodáson kívüli érdekelt szervezetekkel és szakértői
testületekkel.
                                                  9. cikk
1.       A fejlett részes országok pénzügyi forrásokkal támogatják a részes fejlődő országokat a
kibocsátáscsökkentésben és az alkalmazkodásban, folytatva a Keretegyezményben meghatározott
kötelezettségeik teljesítését.
2.       A többi Részes Felet arra ösztönözzük, hogy önként nyújtsanak vagy folytatólagosan
biztosítsanak ilyen támogatást.
3.       A globális erőfeszítés részeként a fejlett részes országoknak továbbra is vezető szerepet kell
betölteniük az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozásának mozgósításában számos különböző
forrásból, eszközzel és csatornán keresztül, tudomásul véve a közpénzalapú pénzeszközök jelentős
szerepét, különböző fellépéseken keresztül, amilyen az egyes országok által vezetett stratégiák
támogatása, figyelembe véve a részes fejlődő országok szükségleteit és prioritásait. Az
éghajlatváltozás elleni küzdelemre fordított pénzeszközök mozgósítása során a korábbi
erőfeszítéseken felüli eredményeket kell elérni.
4.       A megnövelt pénzügyi források rendelkezésre bocsátásának arra kell irányulnia, hogy
egyensúly jöjjön létre az alkalmazkodás és kibocsátáscsökkentés között, figyelembe véve az egyes
országok által vezetett stratégiákat, valamint a részes fejlődő országok prioritásait és szükségleteit,
leginkább azokét, amelyek különösen kiszolgáltatottak az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival
szemben, és jelentős kapacitásbeli korlátokkal rendelkeznek, úgymint a legkevésbé fejlett országok
és a fejlődő kis szigetállamok, tekintettel a közpénzből származó és vissza nem térítendő célzott
alkalmazkodástámogatási források iránti igényre.
5.       A részes fejlett országok adott esetben kétévente közlik a jelen cikk 1. és 3. bekezdéséhez
kapcsolódó tájékoztató jellegű, mennyiségi és minőségi információkat, lehetőség szerint ideértve a
részes fejlődő országoknak nyújtandó, közpénzből származó források előre jelzett szintjét is. A többi
forrást biztosító Részes Felet arra ösztönözzük, hogy kétévente önként közölje a vonatkozó
információkat.
6.       A 14. cikkben említett globális értékelés során figyelembe veszik azt a tájékoztatást, amelyet
a fejlett részes országok és/vagy a Megállapodásban meghatározott testületek adnak az
éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozására irányuló erőfeszítéseikről.
7.       A fejlett részes országok kétévente átlátható és következetes tájékoztatást nyújtanak a részes
fejlődő országoknak az állami beavatkozások keretében nyújtott és mozgósított támogatásról a jelen
Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciájának első
ülésszakán elfogadásra kerülő módozatokkal, eljárásokkal és iránymutatásokkal összhangban, a 13.
cikk 13. bekezdésében előírtak szerint. A többi Részes Felet is erre ösztönözzük.
8.       A Keretegyezmény Pénzügyi Mechanizmusa, ideértve az annak működtetésével megbízott
intézményeit is, a jelen Megállapodás pénzügyi mechanizmusául szolgál.
9.       A jelen Megállapodást szolgáló intézmények, köztük a Keretegyezmény Pénzügyi
Mechanizmusának működtetésével megbízott intézmények arra törekednek, hogy a részes fejlődő
országoknak, különösen a legkevésbé fejlett országoknak és a fejlődő kis szigetállamoknak hatékony
hozzáférést biztosítsanak a pénzügyi forrásokhoz egyszerűsített jóváhagyási eljárásokkal és fokozott
készenléti támogatással, az éghajlatváltozási stratégiáikhoz és terveikhez kapcsolódóan.
                                                 10. cikk
1.       A Részes Felek közös, hosszú távú jövőképpel rendelkeznek a technológiafejlesztés és- átadás
teljes körű megvalósításának jelentőségéről az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képesség
javítása és az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése érdekében.
                                                     8
 ---pagebreak--- 2.       A Részes Felek, tudomásul véve a technológia fontos szerepét a jelen Megállapodásban
meghatározott kibocsátáscsökkentési és alkalmazkodási fellépések végrehajtásában, valamint
elismerve a jelenlegi technológiaalkalmazási és -terjesztési törekvéseket, erősítik a
technológiafejlesztéssel és -átadással kapcsolatos együttműködő fellépést.
3.       A Keretegyezmény keretében létrehozott Technológiai Mechanizmus a jelen Megállapodást
szolgálja.
4.       Ezennel technológiai keretrendszer jön létre, hogy átfogó iránymutatást nyújtson a
Technológiai Mechanizmus munkájához a technológiafejlesztéssel és -átadással kapcsolatos fokozott
fellépés előmozdítása során, a jelen Megállapodás megvalósításának a jelen cikk 1. bekezdésében
említett hosszú távú jövőkép érdekében történő támogatása céljából.
5.       Az innováció felgyorsítása, ösztönzése és lehetővé tétele kiemelten fontos az
éghajlatváltozásra adott hatékony, hosszú távú globális válasz, valamint a gazdasági növekedés és a
fenntartható fejlődés elősegítése szempontjából. Az ilyen erőfeszítések lehetőség szerint
támogatásban részesülnek, többek között a Technológiai Mechanizmus és – pénzügyi eszközökkel – a
Keretegyezmény Pénzügyi Mechanizmusa révén, az együttműködésen alapuló kutatás-fejlesztési
megközelítések és a részes fejlődő országok technológiához való hozzáférésének megkönnyítése
terén, különösen a technológiai ciklus korai szakaszaiban.
6.       A részes fejlődő országok – többek között pénzügyi – támogatást kapnak a jelen cikk
megvalósításához, így a technológiafejlesztéssel és -átadással kapcsolatos együttműködő fellépés
erősítésére is a technológiai ciklus különböző szakaszaiban, hogy egyensúly jöjjön létre a
kibocsátáscsökkentésre és az alkalmazkodásra nyújtott támogatások között. A 14. pontban említett
globális értékelés során figyelembe kell venni minden rendelkezésre álló információt azon
erőfeszítésekről, amelyek a részes fejlődő országoknak a technológiafejlesztéshez és -átadáshoz
nyújtott támogatásra irányulnak.
                                                11. cikk
1.       A jelen Megállapodás szerinti kapacitásépítés eredményeként növelni kell a részes fejlődő
országok kapacitását és képességét, különösen a legkisebb kapacitással rendelkező országokét, mint
amilyenek a legkevésbé fejlett országok és azok, amelyek különösen kiszolgáltatottak az
éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásaival szemben, például a fejlődő kis szigetállamok, a hatékony
éghajlatváltozás elleni fellépés érdekében, ezen belül – többek között – az alkalmazkodási és
kibocsátáscsökkentési fellépések megvalósítása érdekében, és támogatni kell a technológia
fejlesztését, terjesztését és alkalmazását, az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozását, az
oktatás, a képzés és a társadalmi tudatosság vonatkozó szempontjait, valamint az átlátható, kellő
időben történő és pontos tájékoztatást.
2.       A kapacitásépítést az egyes országoknak kell irányítaniuk, annak nemzeti szükségleteken kell
alapulnia, és azokra kell reagálnia, valamint támogatnia kell a Részes Fél országok
felelősségvállalását, különösen a részes fejlődő országok tekintetében, nemzeti, szubnacionális és
helyi szinten egyaránt. A kapacitásépítést a levont tanulságoknak kell vezérelniük, így a
Keretegyezmény szerinti kapacitásépítési tevékenységekből levont tanulságoknak, és annak olyan
hatékony, ismétlődő folyamatnak kell lennie, amely a részvételen alapul, területek felett ível át, és a
nemek egyenlőségére is érzékeny.
3.       A Részes Feleknek együtt kell működniük a részes fejlődő országok kapacitásának
növelésében a jelen Megállapodás végrehajtása érdekében. A részes fejlett országoknak fokozniuk
kell azt a támogatást, amelyet a részes fejlődő országoknak nyújtanak a kapacitásépítési
fellépésekhez.
4.       A részes fejlődő országoknak a jelen Megállapodás végrehajtását célzó
kapacitásfejlesztésében – többek között regionális, kétoldalú és többoldalú megközelítéseken
keresztül – részt vevő Részes Felek rendszeresen jelentést tesznek e kapacitásépítési fellépésekről
vagy intézkedésekről. A részes fejlődő országoknak rendszeresen jelentést kell tenniük a jelen
Megállapodás megvalósításával kapcsolatos kapacitásépítési tervek, politikák, fellépések vagy
                                                   9
 ---pagebreak--- intézkedések végrehajtása során elért eredményeikről.
5.       A kapacitásépítési tevékenységeket megfelelő intézményi intézkedésekkel növelik a jelen
Megállapodás végrehajtásának támogatása érdekében, ideértve a jelen Megállapodást szolgáló, a
Keretegyezményben meghatározott megfelelő intézményi intézkedéseket is. A jelen
Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája első ülésszakán
határozatot tárgyal meg és fogad el a kapacitásépítésre vonatkozó első intézményi intézkedésekről.
                                                 12. cikk
        A Részes Felek az intézkedések meghozatala során szükség szerint együttműködnek az
éghajlatváltozással kapcsolatos oktatás, képzés, társadalmi tudatosság, a nyilvánosság részvétele,
valamint az információkhoz való nyilvános hozzáférés támogatása érdekében, felismerve e lépések
fontosságát a jelen Megállapodásban meghatározott fellépések fokozásában.
                                                 13. cikk
1.       A kölcsönös bizalom kialakítása és a hatékony végrehajtás érdekében, a fellépésre és
támogatásra vonatkozóan ezennel nagyfokú átláthatóságot biztosító keretrendszer jön létre, amely
beépített rugalmassággal rendelkezik, figyelembe veszi a Részes Felek különböző kapacitásait, és
közös tapasztalatokra épül.
2.       Az átláthatósági keretrendszer rugalmasságot biztosít a jelen cikk rendelkezéseinek
végrehajtása során azon részes fejlődő országoknak, amelyeknek - kapacitásukra való tekintettel -
arra szükségük van. E rugalmasságot tükrözik a jelen cikk 13. bekezdésében foglalt módozatok,
eljárások és iránymutatások.
3.       Az átláthatósági keretrendszer a Keretegyezményben meghatározott átláthatósági
intézkedésekre alapul, és azokat fokozza, elismerve a legkevésbé fejlett országok és a fejlődő kis
szigetállamok sajátos körülményeit, és azt olyan támogató, nem beavatkozó és nem büntető módon
kell megvalósítani, amely tiszteletben tartja a nemzeti szuverenitást, és nem ró indokolatlan terheket a
Részes Felekre.
4.       A Keretegyezményben meghatározott átláthatósági intézkedések – ideértve a nemzeti
közleményeket, a kétéves jelentéseket és a kétéves aktualizálási jelentéseket, a nemzetközi értékelést
és felülvizsgálatot, valamint a nemzetközi konzultációt és elemzést is – a jelen cikk 13. bekezdésében
meghatározott módozatok, eljárások és iránymutatások fejlesztéséhez felhasznált tapasztalatok részét
képezik.
5.       A fellépések átláthatóságát szolgáló keretrendszer célja egyértelműen meghatározni az
éghajlatváltozás elleni fellépést a Keretegyezmény 2. cikkében meghatározott célkitűzésre való
tekintettel, ideértve a Részes Felek 4. cikk szerinti, egyéni, nemzetileg meghatározott
hozzájárulásainak teljesítését, valamint a Részes Felek 7. cikk szerinti alkalmazkodási fellépése során
elért eredmények tisztázását és nyomon követését is, ideértve a jó gyakorlatokat, a prioritásokat, a
szükségleteket és a hiányosságokat, hogy tájékoztatásul szolgáljon a 14. cikkben foglalt globális
értékeléshez.
6.       A támogatások átláthatóságát szolgáló keretrendszer célja világosan meghatározni a 4., 7., 9.,
10. és 11. cikk alapján az éghajlatváltozás elleni fellépéssel kapcsolatban az egyes érintett érdekelt
Felek által nyújtott és kapott támogatást, valamint lehetőség szerint teljes áttekintést adni az összes
nyújtott támogatásról, hogy tájékoztatásul szolgáljon a 14. cikkben foglalt globális értékeléshez.
7.      A Részes Felek rendszeres tájékoztatást adnak a következőkről:
        (a)      az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület által elfogadott és a jelen
Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája által jóváhagyott,
jó gyakorlatokon alapuló módszerek felhasználásával kidolgozott nemzeti nyilvántartási jelentés az
üvegházhatású gázok emberi eredetű forrásokból való kibocsátásairól és nyelők általi eltávolításairól;
valamint
        (b)      olyan tájékoztatás, amely a 4. cikk szerinti nemzetileg meghatározott hozzájárulásuk
                                                    10
 ---pagebreak--- végrehajtása és teljesítése során elért eredmények nyomon követéséhez szükséges.
8.       Továbbá valamennyi Részes Félnek szükség szerint tájékoztatást kell adnia az
éghajlatváltozás hatásairól és a 7. cikkben meghatározott, éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásról.
9.       A részes fejlett országok tájékoztatást adnak, egyéb, támogatást nyújtó Részes Feleknek pedig
tájékoztatást kell adniuk a részes fejlődő országoknak a 9., 10. és 11. cikk alapján nyújtott pénzügyi,
technológiaátadási és kapacitásépítési támogatásról.
10.      A részes fejlődő országoknak tájékoztatást kell adniuk a 9., 10. és 11. cikk alapján igényelt és
kapott pénzügyi, technológiaátadási és kapacitásépítési támogatásról.
11.      Az egyes Részes Felek által a jelen cikk 7. és 9. bekezdése alapján adott tájékoztatást
technológiai szakértői felülvizsgálatnak vetik alá az 1/CP.21. számú határozat értelmében. Azon
részes fejlődő országok tekintetében, amelyeknek arra szükségük van a kapacitásukra való tekintettel,
a felülvizsgálati eljárás részét képezi a kapacitásépítési szükségletek meghatározásában nyújtott
segítség. Ezen kívül a Részes Felek részt vesznek egy támogató, többoldalú, előmenetelt értékelő
folyamatban a 9. cikk szerinti erőfeszítések és saját, nemzeti szinten meghatározott hozzájárulásuk
végrehajtása és teljesítése vonatkozásában.
12.      A jelen bekezdésben foglalt technológiai szakértői felülvizsgálat során értékelik az adott
Részes Fél támogatását - ha ilyennel rendelkezik - és saját, nemzetileg meghatározott
hozzájárulásának végrehajtását és teljesítését. A felülvizsgálat során meghatározzák továbbá, hogy a
Részes Félnek mely területeken kell fejlődnie, és felülvizsgálják, hogy a tájékoztatás összhangban áll-
e a jelen cikk 13. bekezdésében említett módozatokkal, eljárásokkal és iránymutatásokkal, figyelembe
véve a jelen cikk 2. bekezdése alapján az adott Részes Félnek biztosított rugalmasságot. A
felülvizsgálat során különös figyelmet fordítanak a részes fejlődő országok nemzeti képességeire és
körülményeire.
13.      A jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája
első ülésszakán – a Keretegyezményben meghatározott átláthatósági intézkedések tapasztalatai
alapján, és a jelen cikk rendelkezéseinek kifejtésével szükség szerint – közös módozatokat,
eljárásokat és iránymutatásokat fogad el a fellépés és támogatás átláthatósága érdekében.
14.      A jelen cikk végrehajtásához a részes fejlődő országok támogatást kapnak.
15.      Folyamatosan támogatásban részesülnek továbbá a részes fejlődő országok az átláthatósági
kapacitásuk fejlesztése érdekében.
                                                 14. cikk
1.       A jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája
rendszeresen számba veszi a jelen Megállapodás végrehajtását, és értékeli a jelen Megállapodás
céljának és hosszú távú célkitűzéseinek teljesítése terén elért közös eredményeket („globális
értékelés”). Ezt átfogó és támogató módon teszi, figyelembe véve a kibocsátáscsökkentést, az
alkalmazkodást, a végrehajtás és a támogatás eszközeit, a méltányosság és a legjobb rendelkezésre
álló tudományos ismeretek alapján.
2.       A jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája
2023-ban végzi el az első globális értékelést, azt követően pedig ötévenként, ha másként nem határoz
a jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája.
3.       A globális értékelés eredménye tájékoztatja a Részes Feleket a jelen Megállapodás vonatkozó
rendelkezéseinek megfelelő fellépésük és támogatásuk nemzetileg meghatározott aktualizálásáról és
fejlődéséről, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi együttműködés fokozásáról.
                                                 15. cikk
1.       Ezennel létrejön a jelen Megállapodás rendelkezéseinek végrehajtását támogató, és az
azoknak való megfelelést elősegítő mechanizmus.
2.       A jelen cikk 1. bekezdésében említett mechanizmus egy jellegénél fogva szakértőkből álló,
                                                    11
 ---pagebreak--- támogató bizottságból áll, amely átlátható, peren kívüli és nem büntető módon működik. A bizottság
különös figyelmet fordít a Részes Felek nemzeti képességeire és körülményeire.
3.       A bizottság a jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek
Konferenciája első ülésszakán elfogadott módozatok és eljárások alapján működik, és évente jelentést
tesz a jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciájának.
                                               16. cikk
1.       A Részes Felek Konferenciája, amely a Keretegyezmény legfelsőbb testülete, a jelen
Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgál.
2.       A Keretegyezmény azon Részes Felei, amelyek a jelen Megállapodásnak nem Részes Felei,
megfigyelőként részt vehetnek a jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes
Felek Konferenciája bármely ülésszakán. Amennyiben a Részes Felek Konferenciája a jelen
Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgál, a jelen Megállapodás alapján hozott
határozatokat csak a jelen Megállapodásban Részes Felek hozzák.
3.       Ha a Részes Felek Konferenciája a jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgál,
a Részes Felek Konferenciája elnökségének bármely tagját, aki olyan, a Keretegyezményben Részes
Felet képvisel, amely azonban az adott időben nem Részes Fele a jelen Megállapodásnak,
helyettesítenie kell egy további tagnak, akit a jelen Megállapodásban Részes Felek maguk közül
választanak meg.
4.       A jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája
rendszeresen felülvizsgálja a jelen Megállapodás végrehajtását, és saját hatáskörében meghozza a
hatékony végrehajtáshoz szükséges határozatokat. Ellátja a jelen Megállapodásban számára előírt
feladatokat, és:
         (a)     a jelen Megállapodás végrehajtásához szükségesnek ítélt kisegítő testületeket hoz
létre; valamint
         (b)     egyéb olyan feladatokat lát el, amelyek szükségesek lehetnek a jelen Megállapodás
végrehajtásához.
5.       A Részes Felek Konferenciájának eljárási szabályzata és a Keretegyezmény alapján
alkalmazott pénzügyi eljárások értelemszerűen alkalmazandók a jelen Megállapodás keretében, ha
konszenzussal másként nem határoz a jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló
Részes Felek Konferenciája.
6.       A jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciájának
első ülésszakát a Titkárság hívja össze a Részes Felek Konferenciájának a jelen Megállapodás
hatálybalépése utánra tervezett első ülésszakával egyidejűleg. A jelen Megállapodásban Részes Felek
találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciájának ezt követő rendes ülésszakait a Felek
Konferenciájának rendes ülésszakaival egyidejűleg kell megtartani, ha másként nem határoz a jelen
Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája.
7.       A jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciájának
rendkívüli üléseire a jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek
Konferenciája által szükségesnek ítélt egyéb időpontokban vagy bármely Fél írásbeli kérésére kerül
sor, ha azt legalább a Felek egyharmada támogatja legkésőbb hat hónappal azután, hogy a Titkárság a
kérést közölte a Felekkel.
8.       Az Egyesült Nemzetek, annak szakosított intézményei, a Nemzetközi Atomenergia
Ügynökség és azok bármely tagállama vagy megfigyelője, amely nem részese a Keretegyezménynek,
megfigyelőként vehet részt a jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes
Felek Konferenciáján. Bármely, a jelen Megállapodás hatálya alá tartozó ügyekben illetékes nemzeti,
nemzetközi, kormányzati vagy nem kormányzati szerv vagy hivatal, amely a Titkárságot tájékoztatta
arról, hogy megfigyelőként részt kíván venni a jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául
                                                   12
 ---pagebreak--- szolgáló Részes Felek Konferenciája ülésszakán, megteheti ezt, ha a jelen lévő Felek legalább
egyharmada nem ellenzi. A megfigyelők belépése és részvétele a jelen cikk 5. bekezdésében említett
eljárási szabályzat alapján történik.
                                               17. cikk
1.       A Keretegyezmény 8. cikke által létrehozott Titkárság e Megállapodás Titkárságaként szolgál.
2.       A Keretegyezménynek a Titkárság feladatairól szóló 8. cikkének (2) bekezdése és a Titkárság
működése érdekében tett intézkedésekről szóló 8. cikkének (3) bekezdése értelemszerűen
alkalmazandók e Megállapodásra. A Titkárság ezenkívül a jelen Megállapodás és a jelen
Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája által ráruházott
feladatokat is ellátja.
                                               18. cikk
1.       A Keretegyezmény 9. és 10. cikkével létrehozott tudományos és technológiai tanácsadó
testület és a végrehajtást támogató testület a jelen Megállapodás tudományos és technológiai
tanácsadó testületeként és végrehajtást támogató testületeként szolgál. A Keretegyezménynek e két
testület működésére vonatkozó rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók a jelen Megállapodásra.
A jelen Megállapodás tudományos és technológiai tanácsadó testületének és végrehajtást támogató
testületének ülésszakait a Keretegyezmény tudományos és technológiai tanácsadó testületének és
végrehajtást támogató testületének üléseivel egyidejűleg tartják.
2.       A Keretegyezmény Részes Felei, amelyek a jelen Megállapodásnak nem részesei,
megfigyelőként részt vehetnek a támogató testületek bármely ülésszakán. Ha a támogató testületek a
jelen Megállapodás támogató testületeként szolgálnak, a jelen Megállapodás alapján született
döntéseket kizárólag a jelen Megállapodásban Részes Felek hozzák meg.
3.         Ha a Keretegyezmény 9. és 10. cikke által létrehozott kisegítő testületek a jelen
Megállapodással kapcsolatos ügyekre tekintettel látják el feladataikat, e támogató testületek
elnökségének azon tagjait akik olyan, a Keretegyezményben Részes Felet képviselnek, amely
azonban az adott időben nem Részes Fele a jelen Megállapodásnak, helyettesítenie kell egy további
tagnak, akit a jelen Megállapodásban Részes Felek maguk közül választanak meg.
                                               19. cikk
1.       A Keretegyezmény által vagy annak alapján létrehozott támogató testület vagy intézményi
intézkedés, amelyet a jelen Megállapodás nem említ, a jelen Megállapodást szolgálja a jelen
Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája határozatainak
megfelelően. A jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek
Konferenciája meghatározza az ilyen kisegítő testületek vagy intézkedések által ellátandó feladatokat.
2.       A jelen Megállapodásban Részes Felek találkozójául szolgáló Részes Felek Konferenciája
további iránymutatást nyújthat az ilyen támogató testületeknek vagy az ilyen intézményi
intézkedésekhez.
                                               20. cikk
1.       A jelen Megállapodás aláírásra, valamint megerősítésre, elfogadásra vagy jóváhagyásra
nyitva áll a Keretegyezményben részes államok és regionális gazdasági integrációs szervezetek
számára. A jelen Megállapodás 2016. április 22-től 2017. április 21-ig áll nyitva aláírásra az Egyesült
Nemzetek New York-i székhelyén. Ezt követően a jelen Megállapodás az aláírási időszak lejártát
követő naptól áll nyitva csatlakozásra. A megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratot
a Letéteményesnél helyezik letétbe.
2.       A Megállapodásban meghatározott valamennyi kötelezettség érvényes minden olyan
regionális gazdasági integrációs szervezetre, amely úgy lesz a jelen Megállapodás részese, hogy egyik
tagállama sem Részes Fele a Megállapodásnak. Azon regionális gazdasági integrációs szervezetek
esetében, amelyeknek egy vagy több tagállama részese a jelen Megállapodásnak, a szervezet és
tagállamai maguk döntenek a Megállapodás szerinti kötelezettségek teljesítésére vonatkozóan rájuk
                                                  13
 ---pagebreak--- eső felelősségről. Ilyen esetekben a szervezet és tagállamai nem jogosultak egyidejűleg gyakorolni a
jelen Megállapodás szerinti jogaikat.
3.       A regionális gazdasági integrációs szervezetek a megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy
csatlakozási okiratukban nyilatkozatot tesznek a jelen Megállapodásban szabályozott ügyekre
vonatkozó hatáskörükről. E szervezetek tájékoztatják hatáskörük bármilyen jelentős módosításáról a
Letéteményest is, aki ennek megfelelően tájékoztatja erről a Részes Feleket.
                                               21. cikk
1.       A jelen Megállapodás azon naptól számított harmincadik napon lép hatályba, amelyen a
Keretegyezmény legalább 55 Részes Fele – akik együttesen az üvegházhatású gázok összes globális
kibocsátásának becslés szerinti legalább 55%-áért felelnek – letétbe helyezte megerősítő, elfogadó,
jóváhagyó vagy csatlakozási okiratát.
2.       Kizárólag a jelen cikk 1. bekezdésének alkalmazásában az „üvegházhatású gázok összes
globális kibocsátása” az a legutóbbi mennyiség, amelyet a Keretegyezményben Részes Felek a jelen
Megállapodás elfogadásának napján vagy azt megelőzően közöltek.
3.       Minden olyan állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet számára, amely a jelen
cikk 1. bekezdésében foglalt hatálybalépési feltételek teljesülése után erősíti meg, fogadja el vagy
hagyja jóvá a jelen Megállapodást, a jelen Megállapodás azt a napot követő harmincadik napon lép
hatályba, amelyen ezen állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet letétbe helyezte a
megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratát.
4.       A jelen cikk 1. bekezdésének alkalmazásában a regionális gazdasági integrációs szervezet
által letétbe helyezett bármely okirat nem számít újabb okiratnak a szervezet tagállamai által letétbe
helyezett okiratokhoz képest.
                                               22. cikk
         A Keretegyezmény 15. cikkének a Keretegyezmény módosításainak elfogadására vonatkozó
rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók a jelen Megállapodásra.
                                               23. cikk
1.       A Keretegyezmény 16. cikkének a Keretegyezmény mellékleteinek elfogadására és
módosítására vonatkozó rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók a jelen Megállapodásra.
2.       A jelen Megállapodás mellékletei annak szerves részét képezik, és – kifejezetten eltérő
rendelkezés hiányában – a jelen Megállapodásra való hivatkozás egyidejűleg vonatkozik az összes
mellékletre is. A mellékletek jegyzékekre, nyomtatványokra, valamint egyéb tudományos, műszaki,
eljárási vagy adminisztratív tárgyú leíró anyagokra korlátozódnak.
                                               24. cikk
         A Keretegyezmény 14. cikkének vitarendezési rendelkezései
értelemszerűen alkalmazandók jelen Megállapodásra.
                                               25. cikk
1.       Mindegyik Részes Fél egy szavazatra jogosult a jelen cikk 2. bekezdésében foglalt
kivételekkel.
2.       A regionális gazdasági integrációs szervezetek a hatáskörükbe tartozó kérdésekre
vonatkozóan a Megállapodásban részes tagállamaik számával egyenlő számú szavazattal gyakorolják
szavazati jogukat. Az ilyen szervezet nem gyakorolja szavazati jogát, ha bármelyik tagállama
gyakorolja e jogát, és viszont.
                                               26. cikk
         A jelen Megállapodás Letéteményese az Egyesült Nemzetek Főtitkára.
                                               27. cikk
         A jelen Megállapodással szemben nem lehet fenntartással élni.
                                                   14
 ---pagebreak---                                               28. cikk
1.      A Felek a Megállapodás rájuk vonatkozó hatálybalépésétől számított három év után bármikor
felmondhatják a Megállapodást a Letéteményesnek küldött írásbeli értesítéssel.
2.      A felmondás az értesítésnek a Letéteményes általi kézhezvételétől számított egy év elteltével
vagy az értesítésben megjelölt bármely későbbi időpontban lép hatályba.
3.      Amennyiben bármely Fél felmondja a Keretegyezményt, úgy tekintendő, hogy felmondta a
jelen Megállapodást is.
                                              29. cikk
       A jelen Megállapodás eredeti példányát, amelynek angol, arab, francia, kínai, orosz és spanyol
nyelvű szövege egyaránt hiteles, az Egyesült Nemzetek Főtitkáránál helyezik letétbe.
KELT Párizsban, a kétezer-tizenötödik év december havának tizenkettedik napján.
A FENTIEK HITELÉÜL alulírott szabályszerűen felhatalmazott személyek aláírásunkkal láttuk el a
jelen Megállapodást.
                                                 15
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---                          EURÓPAI
                         BIZOTTSÁG
                                                 Brüsszel, 2016.6.10.
                                                 COM(2016) 395 final
                                                 ANNEX 2
                                   MELLÉKLET
                                   a következőhöz:
                                       Javaslat
                                 A Tanács határozata
       az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében létrejött Párizsi
           Megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről
   Az Európai Unió nyilatkozata a párizsi megállapodás 20. cikkének (3) bekezdésével
                                     összhangban
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                            MELLÉKLET
                                           a következőhöz:
                                               Javaslat
                                        A Tanács határozata
            az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében létrejött Párizsi
                Megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről
      Az Európai Unió nyilatkozata a párizsi megállapodás 20. cikkének (3) bekezdésével
                                             összhangban
   Jelenleg a következő államok tagjai az Európai Uniónak: a Belga Királyság, a Bolgár
   Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság,
   az Észt Köztársaság, Írország, a Görög Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Francia
   Köztársaság, a Horvát Köztársaság, az Olasz Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett
   Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, Magyarország, a Máltai
   Köztársaság, a Holland Királyság, az Osztrák Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Portugál
   Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, a Szlovák Köztársaság, a Finn Köztársaság, a
   Svéd Királyság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága.
   Az Európai Unió úgy nyilatkozik, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés és
   különösen annak 191. cikke, valamint 192. cikkének (1) bekezdése értelmében hatáskörrel
   rendelkezik olyan nemzetközi megállapodások megkötésére és a belőlük eredő
   kötelezettségek teljesítésére, amelyek elősegítik a következő célok megvalósulását:
   -      a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása;
   -      az emberi egészség védelme;
   -      a természeti erőforrások körültekintő és ésszerű hasznosítása;
   -      a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére és különösen az
   éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló intézkedések ösztönzése nemzetközi szinten.
   Az Európai Unió úgy nyilatkozik, hogy a 2015. március 6-án benyújtott tervezett nemzeti
   hozzájárulásában foglalt kötelezettségvállalást az Európai Unió és tagállamai a saját
   hatáskörükben megtett intézkedések révén fogják teljesíteni.
   A megállapodás 20. cikke (3) bekezdésének megfelelően az Európai Unió továbbra is
   rendszeres tájékoztatással szolgál a tervezett nemzeti hozzájárulásában foglalt
   kötelezettségvállalások teljesítésének céljából elfogadott uniós jogi eszközökről.
HU                                                 2                                           HU