title: Javaslat a Tanács határozata az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2011) végrehajtására irányuló egyedi programról

text:
                 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
                                                   Brüsszel, 21.9.2005
                                                   COM(2005) 445 végleges
                                                   2005/0190 (CNS)
                                         Javaslat
                            A TANÁCS HATÁROZATA
        az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési
   tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2011) végrehajtására
                             irányuló egyedi programról
                               (előterjesztő: a Bizottság)
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                              INDOKOLÁS
   1.        A JAVASLATOK HÁTTERE
   A Bizottság az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési
   tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjára (2007–2011) irányuló javaslatát1 2005.
   április 6-án fogadta el. A Bizottság rámutatott, hogy a tevékenységeket két olyan egyedi
   programba kell szervezni, amelyek a fúziósenergia-kutatás, valamint az atommaghasadás és a
   sugárvédelem kutatása területén végzett „közvetett” cselekvéseknek, illetőleg a Közös
   Kutatóközpont nukleáris energia területén folytatott tevékenységeire irányuló „közvetlen”
   cselekvéseknek felelnek meg, és ezek képezik e javaslatok tárgyát. A Bizottság javaslatokat
   terjeszt elő a kapcsolódó részvételi és terjesztési szabályokra.
   A politikai hátteret és a célkitűzéseket „A tudás Európai Kutatási Térségének építése a
   növekedés érdekében”2 című közlemény határozza meg.
   A hetedik Euratom-keretprogram egyedi programjainak célja – a nemzeti szinten és a
   magánszférában tett erőfeszítésekkel együtt – az európai kutatásnak ezen a területén felmerülő
   fontosabb kérdések és kihívások kezelése.
   Az európai szintű pénzügyi támogatás olyan lehetőségeket biztosít a kutatás kiválóságának és
   hatékonyságának javítására, amelyek nemzeti szinten nem valósíthatók meg. A hetedik
   Euratom-keretprogram egyedi programjai az Európai Kutatási Térség további
   megszilárdítását jelentik ebben az ágazatban azáltal, hogy az új kutatási területeken új
   eszközök segítségével elérik a kritikus tömeget és struktúrákat, és támogatják az ötletek, az
   ismeretek és a kutatók szabad mozgását is.
   Az egyedi programok végrehajtása során a kutatási kiválóság megerősítését célzó európai
   szintű cselekvésekben rejlő lehetőségeket maximálisan kihasználják. Ez magában foglalja az
   Európai Unióban ezen a területen bárhol fellelhető kiválóság felkutatását és támogatását,
   valamint a jövőbeli kutatási kiválóság kapacitásainak megteremtését.
   Az egyedi programok hatását lehetőség szerint más közösségi politikákkal és programokkal –
   mint például a strukturális alapokkal – kiegészítve fokozzák. Ez összhangban van az EK
   „Kapacitások” egyedi programjában követendő megközelítéssel, hiszen az Euratom közvetett
   cselekvésekre vonatkozó egyedi programjának egyik fontos szempontja a kutatási
   infrastruktúrák támogatása, ebben az esetben a nukleáris tudomány és technológia konkrét
   területén.
   2.        ELŐZETES KONZULTÁCIÓ
   E javaslatok kidolgozásakor – csakúgy, mint a keretprogram esetében – a Bizottság
   figyelembe vette a többi EU-intézmény és a tagállamok által kifejtett álláspontokat, valamint
   széleskörű konzultációk keretében számos érdekelt fél – beleértve a tudományos és ipari
   közösséget – véleményét. Ezen túlmenően az egyedi programra vonatkozó javaslatok a
   1
           COM (2005) 119 végleges
   2
           COM(2005)118
HU                                                  2                                             HU
 ---pagebreak---    hetedik keretprogramra irányuló javaslathoz3 elvégzett mélyreható hatásvizsgálatra és a
   keretprogram ötéves értékelésének4 eredményeire támaszkodnak.
   3.        JOGI SZEMPONTOK
   Az egyedi programra irányuló javaslatok ugyanarra az időszakra vonatkoznak, mint az
   Euratom-Szerződés 7. cikkén alapuló keretprogram (2007–2011). E cikk második
   bekezdésével összhangban a kutatási programokat legfeljebb öt évre állapítják meg.
   Ennélfogva e javaslatok nem ugyanarra az időtartamra vonatkoznak, mint az EK egyedi
   programjai.
   A Bizottság azt javasolja, hogy amennyiben nem merülnek fel sajátos körülmények, ezeket az
   egyedi programokat meg lehet hosszabbítani a 2012–2013-as időszakra, az előírt jogalkotási
   folyamatnak megfelelően.
   4.        A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA
   A határozathoz csatolt „jogalkotási pénzügyi kimutatás” meghatározza a költségvetési
   vonatkozásokat és az emberi és igazgatási erőforrásokat, és tájékoztató jellegű számadatokat
   is ad a 2012–2013-as időszakra.
   A Bizottság végrehajtó hivatal felállítását tervezi, amelyre rábíz bizonyos olyan feladatokat,
   amelyek a közvetett cselekvések egyedi programjának végrehajtásához szükségesek5.
   5.        KOHERENS ÉS RUGALMAS VÉGREHAJTÁS
   5.1.      Alkalmazkodás az új igényekhez és lehetőségekhez
   Alapvető fontosságú, hogy az egyedi programok végrehajtása kellően rugalmas legyen ahhoz,
   hogy a tudományos és technológiai fejlődés élvonalában maradhassanak általában véve a
   nukleáris területen, és ahhoz, hogy az újonnan felmerülő tudományos, ipari, politikai és
   társadalmi igényekre válaszolhassanak. A közvetett cselekvések esetében ez elsősorban a
   tagállamok képviselőiből álló bizottságok segítségével évente frissítésre kerülő és kiírandó
   pályázati felhívások témáit meghatározó munkaprogramok révén érhető el. A felülvizsgálatok
   sürgős válaszadást igénylő – különösen előre nem látott politikai szükségszerűségből adódó –
   új prioritások esetében gyorsabban elvégezhetők.
   Ez a többéves programozás széles körű információkon alapul annak biztosítására, hogy a
   támogatott tevékenységek továbbra is közvetlenül igazodjanak az ipar és az EU nukleáris
   3
           SEC(2005)430
   4
           COM(2005) 387
   5
           Az (EK, Euratom) költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének a) pontja lehetővé teszi a Bizottság
           számára, hogy közhatalmi feladatokkal bízzon meg végrehajtó hivatalokat. Azonban a közösségi
           programok igazgatásában bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó
           alapszabály megállapításáról szóló 58/2003/EK tanácsi rendelet, valamint a 58/2003/EK bizottsági
           rendelet alkalmazásában a végrehajtó hivatalok pénzügyi szabályozásáról szóló 1653/2004/EK rendelet
           EK-rendeletek, ebből kifolyólag nem alkalmazhatók az Euratom területén. A Bizottság tervezi, hogy
           felkéri a Tanácsot arra, hogy terjessze ki e rendeletek hatályát az Euratom-Szerződésre.
HU                                                          3                                                      HU
 ---pagebreak---    területen folytatott politikáinak fokozatosan növekvő kutatási igényeihez. Ezen információk
   egyik forrását az EK „Együttműködés” egyedi programja keretében létrehozott energiaügyi
   külső tanácsadó csoport jelenti, amelynek tagsága ténylegesen multidiszciplináris, és
   amelynek összetételére a tudományos és ipari szemléletek egyensúlya jellemző.
   Kiegészítő külső információkat a technológiai platformok is szolgáltathatnak, amelyeket a
   tervek szerint az egyedi programok egyes témakörein belül lehetne létrehozni.
   Egyéb fórumok és csoportok – mint például a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai
   Fóruma (ESFRI) – kellő időben tanácsot adhatnak a Bizottságnak az Euratom kutatási
   területein felmerülő lehetőségekkel és prioritásokkal kapcsolatban.
   5.2.      Több területet érintő kérdések
   A hetedik keretprogram végrehajtásának globális koherenciáját a Bizottság biztosítja. Az
   egyedi programok keretében a munkaprogramokat összehangolt módon vizsgálják felül a több
   területet érintő kérdések maradéktalan figyelembevétele érdekében.
   A tagállamok képviselőiből álló bizottságok fontos szerepet töltenek be azáltal, hogy segítik a
   Bizottságot az egyedi programok között és keretében a végrehajtás tényleges koherenciájának
   és összehangolásának biztosításában. Ez a tagállamokban a különböző összetételű bizottságok
   képviselői között magas szintű koordinációt feltételez.
   Különös figyelem tárgyát képezik azok a cselekvések, amelyek az Euratom és az EK egyedi
   programjaiban is szerepelnek, például a tökéletesített reaktorok alkalmazásával történő
   hidrogéntermelés vagy fejlett anyagok kifejlesztése. Amennyiben lehetéges, tekintettel a két
   különböző szerződés hatálya alá tartozó két keretprogram okozta nehézségekre, közös
   pályázati felhívások kiírására kerülhet sor a hatodik keretprogram során szerzett
   tapasztalatokra alapozva.
   A következő kérdések különösen jelentősek, és az összehangolt megközelítés érdekében
   különleges rendelkezéseket kell előirányozni:
   –         Nemzetközi együttműködés: ez az Euratom-program egyik fontos szempontja, és
             stratégiai megközelítés alkalmazására kerül sor az e tekintetben végrehajtott
             cselekvések előmozdítása, valamint bizonyos problémák kölcsönös érdeket vagy
             előnyt jelentő megoldása érdekében.
   –         Kutatási infrastruktúrák: szoros együttműködésre van szükség az EK „Kapacitások”
             programjával annak érdekében, hogy általánosabb kutatási alkalmazásokkal
             támogatást biztosítsanak a kulcsfontosságú nukleáris kutatási infrastruktúrák
             számára.
   –         A közösségi politikákkal való kapcsolat: a Bizottság szolgálatain belüli hatékony
             koordinációra vonatkozó rendelkezések meghozatalára kerül sor, különösen annak
             biztosítására, hogy a tevékenységek továbbra is megfeleljenek az EU-politikákban
             szükséges fejlődési igényeknek. E célból a többéves programozás támaszkodhat az
             érintett politikákkal foglalkozó különböző bizottsági szolgálatok felhasználói
             csoportjainak segítségére.
   –         A tudás terjesztése és átadása: a kutatási eredmények felhasználásának előmozdítása
             iránti igény az egyedi programok egyik fontos jellemzője, különös hangsúllyal az
HU                                                 4                                               HU
 ---pagebreak---              országok, a tudományágak közötti és az egyetemektől az ipar felé történő
             tudásátadásra, például a kutatók mobilitásán keresztül.
   –         Tudomány a társadalomban: az EK „Kapacitások” programjának ez a tevékenysége
             mutat párhuzamosságokat a nukleáris ágazatban folytatott tevékenységekkel is, és
             létezik egyértelmű lehetőség a kölcsönösen előnyös kölcsönhatásokra például a
             kormányzást és az érdekelt feleket érintő kérdések területén, különösen a vitatott
             létesítmények helyi lakosság általi fogadtatásával kapcsolatban.
   6.        EGYSZERŰSÖDÉS ÉS IGAZGATÁSI MÓDSZEREK
   A 2005. április 6-i bizottsági munkaprogramban előterjesztett ötleteket és az e dokumentum
   alapján folytatott széles körű párbeszédet követően a hetedik keretprogram végrehajtása
   jelentős mértékben leegyszerűsödik. A javasolt intézkedések legnagyobb részét a részvételi és
   terjesztési szabályokban kell bemutatni, nevezetesen a bürokrácia jelentős mértékű
   csökkentése, valamint a finanszírozási rendszerek és a jelentéstételi követelmények
   egyszerűsítése érdekében.
   A közvetett cselekvésekre irányuló egyedi program maghasadással foglalkozó részében olyan
   javításokat javasolnak, amelyek hasonlóak az EK-program együttműködéssel foglalkozó
   részének cselekvései esetében tervezettekhez.
   7.        AZ EGYEDI PROGRAMOK TARTALMA
   7.1.      Nukleáris kutatási és képzési tevékenységek (közvetettt cselekvések)
   Az egyedi program a következő kiemelt témákra terjed ki:
   i) Fúziós energiára irányuló kutatás: az ITER-tervhez szükséges tudásalap megteremtése és
   az ITER megvalósítása, amely jelentős lépés a biztonságos, fenntartható, környezettisztelő és
   gazdaságilag életképes erőművek reaktorprototípusainak létrehozása felé. Ez a kiemelt téma a
   következő tevékenységi területeket tartalmazza:
             –      Az ITER megvalósítása
             –      K+F az ITER működésének előkészítésében
             –      Technológiai tevékenységek a DEMO előkészítésében
             –      Hosszú távú K+F tevékenységek
             –      Humán erőforrás, oktatás és képzés
             –      Infrastruktúrák
             –      Újonnan felmerülő és előre nem látható politikai igények megválaszolása.
   ii) Atommaghasadás és sugárvédelem: az atommaghasadás biztonságos felhasználásának és
   kihasználásának, valamint az ionizáló sugárzás egyéb, ipari és gyógyászati felhasználásának
   ösztönzése. Ez a kiemelt téma a következő tevékenységi területeket tartalmazza:
HU                                                  5                                            HU
 ---pagebreak---              –     A radioaktív hulladékok kezelése
             –     Reaktorrendszerek
             –     Sugárvédelem
             –     A kutatási infrastruktúrák támogatása és elérhetősége
             –     Humán erőforrás és képzés, beleértve a mobilitást.
   Ez az egyedi program általánosságban az ilyen típusú európai támogatás bizonyított
   hozzáadott értékére alapozó korábbi keretprogramokhoz szorosan kapcsolódik. Ebben az
   egyedi programban vannak olyan számottevő újdonságok is, amelyek a végrehajtás
   tekintetében egyedi megfontolást tesznek szükségessé.
   –         Az atommaghasadás és a sugárvédelem területén a nemzeti kutatási programok
             összehangolásának következetesebb megközelítése.
   –         Az ITER együttes végrehajtása nemzetközi keretek között, az ITER-rel foglalkozó
             közös vállalkozás létrehozása az Euratom keretében, és az integrált európai
             fúziósenergia-kutatási tevékenységek összehangolásának további megerősítése.
   –         Mindegyik témán belül a nemzetközi együttműködés célzottabb megközelítését
             irányozzák elő olyan egyedi együttműködési cselekvések keretében, amelyeket a
             munkaprogramokban kell meghatározni a tervezett nemzetközi együttműködés
             stratégiai megközelítésével összhangban.
   –         Mindegyik témán belül tesznek javaslatot olyan elemre, amely rugalmas reakciót tesz
             lehetővé az újonnan felmerülő igényekre, és a végrehajtás a hatodik keretprogram
             által bevezetett, a politikáknak nyújtott tudományos támogatással és az új és
             kialakulóban lévő tudományos és technológiai területekkel foglalkozó rendszer,
             valamint az IKT területén a jövőbeli és kialakulóban lévő technológiákkal foglalkozó
             rendszer tapasztalatain fog alapulni
   Az egyedi program időtartama és a 2013-ig tartó hosszabbítás ideje alatt adódhatnak
   lehetőségek a valódi közös vállalkozások létrehozására, például a radioaktív hulladékok
   kezelése területén6. A Bizottság szolgálatai a megfelelő időben javaslatokat terjesztenek a
   Tanács elé ilyen vállalkozások létrehozására.
   7.2.      KKK (közvetlen cselekvések)
   A KKK feladatát a Bizottság szolgálatain belüli belső fejlődés és a nukleáris terület európai és
   globális összefüggésének figyelembevételével hajtja végre.
   E célból a KKK tagállami kutatószervezetekkel fennálló kapcsolatainak megerősítésére kell
   rendszeresen törekedni.
   6
           Lásd a Bizottság „nukleáris csomagra” irányuló, 2004. szeptember 8-i módosított javaslatának
           indokolását, COM(2004)526 végleges.
HU                                                  6                                                   HU
 ---pagebreak---    A lisszaboni menetrenddel összefüggésben és a KKK legtöbb érdekelt felének kérésére a
   KKK jelentős erőfeszítést tesz a képzés és a tudásmenedzsment területén. A KKK folytatja
   K+F-tevékenységeit a hulladékgazdálkodással és a környezeti hatással összefüggő
   területeken.
   A nukleáris biztonság vonatkozásában a legfontosabb változások a közösségi politika
   fejlődésére, a Bizottság szolgálatai által kifejezett új igényekre és a nemzetközi
   kezdeményezésekben – mint például a IV. generációs reaktorok területe – való közösségi
   részvételre válaszolnak.
   A KKK 30 éve vállal szerepet a nukleáris biztonság területén, de a nemzetközi helyzet az
   elmúlt évek során jelentős mértékben megváltozott, és a non-proliferációs vetület egyre
   fontosabbá válik. A Bizottság szolgálatainak belső fejlődése azonban a KKK-nak a
   hagyományosabb területeken nyújtott folyamatos támogatására is épít.
   8.       A TUDÁS EURÓPAI KUTATÁSI TÉRSÉGÉNEK ÉPÍTÉSE A NÖVEKEDÉS ÉRDEKÉBEN
   A tudásalapú gazdaság és társadalom megvalósítása felé való szükségszerű gyors haladás
   elérése érdekében új ambícióra és hatékonyságra van szükség az európai kutatásban. Az
   Európai Unióban minden szereplőnek – a nemzeti kormányoknak, a kutatólétesítményeknek,
   az iparnak – megvan a maga szerepe.
   Az (EK, Euratom) hetedik keretprogramot végrehajtó valamennyi egyedi program célja a
   rendelkezésre álló költségvetés keretében az európai szintű kutatási kiadások fellendítő
   hatásának és befolyásának maximalizálása. Alapvető jellemzőik a következők: a kapcsolódó
   egyedi programok kiemelt témaköreire való összpontosítás az e célkitűzések elérésére
   kidolgozott tevékenységekkel és végrehajtási eszközökkel; erőteljes folytonossági
   komponens; a meglévő kiválóság támogatásának és a jövőbeli kutatási kiválósági kapacitások
   megteremtésének következetes hangsúlyozása; modern és leegyszerűsített irányítás a
   környezetbarát jelleg és a költséghatékonyság biztosítása érdekében; és olyan beépített
   rugalmasság, amellyel a keretprogram új igényekre és lehetőségekre reagálhat.
HU                                              7                                             HU
 ---pagebreak---                                                           2005/0190 (CNS)
                                                Javaslat
                                     A TANÁCS HATÁROZATA
           az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési
      tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2011) végrehajtására
                                     irányuló egyedi programról
                                      (EGT vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 7.
   cikke első bekezdésére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára7,
   tekintettel az Európai Parlament véleményére8,
   tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére9,
   mivel:
   (1)     Az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési
           tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2011) szóló
           .../.../Euratom tanácsi határozatnak (a továbbiakban: keretprogram) megfelelően a
           keretprogramot olyan egyedi programokon keresztül kell végrehajtani, amelyek
           részletes szabályokat állapítanak meg végrehajtásukra vonatkozóan, rögzítik
           időtartamukat, és előírják a szükségesnek ítélt eszközöket.
   (2)     A keretprogram két típusú tevékenység körül szerveződik: i) a fúziósenergia-kutatás,
           valamint az atommaghasadás és a sugárvédelem kutatása területén végzett közvetett
           cselekvések és ii) a Közös Kutatóközpont nukleáris energia területén folytatott
           tevékenységeit magukban foglaló közvetlen cselekvések. Az i) szerinti
           tevékenységeket ezen egyedi programmal kell végrehajtani.
   (3)     E programra alkalmazni kell a keretprogramnak a vállalkozások, a kutatóközpontok és
           az egyetemek részvételére és a kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályait
           (a továbbiakban: részvételi és terjesztési szabályok).
   (4)     A keretprogram kiegészíti a kutatáspolitika területén végzett más, a lisszaboni
           célkitűzések megvalósítására irányuló átfogó stratégiai törekvéshez szükséges uniós
           cselekvéseket, ezen belül különösen a strukturális alapok, a mezőgazdaság, az oktatás,
   7
           HL C ., ., . o.
   8
           HL C ., ., . o.
   9
           HL C ., ., . o.
HU                                                  8                                             HU
 ---pagebreak---         a szakképzés, a versenyképesség és az innováció, az ipar, az egészségügy, a
        fogyasztóvédelem, a foglalkoztatás, az energiaügy, a közlekedés és a
        környezetvédelem területére vonatkozókat.
   (5)  Az ITER-re vonatkozó tárgyalási irányelveket módosító, 2004 november 26-i tanácsi
        határozat10 értelmében az ITER Európában történő megvalósítása – a fúziós energia
        tágabb megközelítésének keretében – a keretprogram alapján végzett, fúziós
        energiával kapcsolatos kutatási tevékenységek központi eleme lesz.
   (6)  Az ITER megvalósításához való hozzájárulást célzó EU-s tevékenységeket, és
        különösen az ITER Cadarache-ban történő felépítésének megkezdéséhez és a
        keretprogram során az ITER-technológiához kapcsolódó kutatáshoz és fejlesztéshez
        szükséges tevékenységeket a Szerződés II. címének 5. fejezete értelmében egy közös
        vállalkozás irányítja.
   (7)  Az atommaghasadással foglalkozó tudomány és technológia területén egyes kutatási
        és technológiafejlesztési aspektusok is tartozhatnak a Szerződés II. címe 5. fejezetének
        megfelelően létrehozott közös vállalkozások általi végrehajtás hatálya alá.
   (8)  A Szerződés 101. cikkének megfelelően a Közösség nemzetközi megállapodásokat
        kötött a nukleáris kutatás területén, és emellett a Közösségnek a nemzetközi
        kutatóközösségbe való további integrálása érdekében törekedni kell a nemzetközi
        kutatási együttműködés megerősítésére. Az egyedi program következésképpen nyitott
        az ilyen megállapodásokkal rendelkező országok részvétele előtt, és a projektek
        szintjén, illetve kölcsönös előnyök alapján nyitott harmadik országok szervezetei és a
        tudományos együttműködésben érdekelt nemzetközi szervezetek részvétele előtt is.
   (9)  Helyénvaló, hogy az e program keretében végzett kutatási tevékenységek tiszteletben
        tartsák az etikai alapelveket, beleértve azokat is, amelyek az Európai Unió alapjogi
        chartájában jutnak kifejezésre.
   (10) A keretprogram hozzájárul a fenntartható fejlődés előmozdításához.
   (11) Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési
        rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel, a
        költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról
        szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel, valamint
        ennek esetleges jövőbeni módosításaival összhangban biztosítani kell a keretprogram
        vonatkozásában a hatékony és eredményes pénzgazdálkodást, a lehető leghatékonyabb
        és leginkább felhasználóbarát végrehajtást, valamint meg kell könnyíteni a résztvevők
        hozzáférését a keretprogramhoz.
   (12) Megfelelő intézkedéseket kell tenni a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére,
        továbbá meg kell tenni a szükséges lépéseket az eltűnt, alaptalanul kifizetett vagy
        szabálytalanul felhasznált pénzeszközök visszaszerzésére az Európai Közösségek
        általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június
        25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet, a költségvetési rendelet végrehajtására
        vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i
   10
        A HL-ben nem tették közzé.
HU                                              9                                                HU
 ---pagebreak---            2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet és ennek esetleges jövőbeni módosításai,
           az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i
           2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet11, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek
           csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által
           végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i
           2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelet12 és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF)
           által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1074/1999/EK európai parlamenti és tanácsi
           rendelet13 értelmében.
   (13)    Az Európai Közösségek általános költségvetésében minden egyes témához külön
           költségvetési tétel tartozik.
   (14)    A program végrehajtása során kellő figyelmet kell fordítani a nemek közötti
           egyenlőség érvényesítésére, valamint többek között a program cselekvéseiből
           finanszírozott projektek és programok keretében alkalmazott kutatók
           munkakörülményeire, felvételi eljárásuk átláthatóságára és szakmai előmenetelükre;
           ezekben a kérdésekben a Kutatók Európai Chartájáról és a kutatók felvételi eljárásának
           magatartási kódexéről szóló, 2005. március 11-i bizottsági ajánlás14 nyújt hivatkozási
           keretet,
   (15)    A Tudományos és Műszaki Bizottsággal konzultáltak,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
                                                1. cikk
   A fúziós energia, az atommaghasadás és a sugárvédelem területén a nukleáris kutatási és
   képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramon belüli egyedi program (a
   továbbiakban: egyedi program) a 2007. január 1-jétől 2011. december 31-ig terjedő időszakra
   e határozattal elfogadásra kerül.
                                                2. cikk
   Az egyedi program a nukleáris energia területével foglalkozó kutatási és képzési
   tevékenységekhez a következő témákban végzett kutatási cselekvések teljes skálájának
   támogatásán keresztül járul hozzá:
           (a)     fúziósenergia-kutatás;
           (b)     az atommaghasadás és a sugárvédelem területén végzett kutatás.
   A fúziósenergia-kutatás területén a Szerződés II. címének 5. fejezete alapján közös
   vállalkozás létrehozására kerül sor az ITER-hez való európai hozzájárulás irányításához és
   igazgatásához, valamint a fúziós energia gyors megvalósítását célzó kiegészítő
   tevékenységekhez.
   11
           HL L 312., 1995.12.23., 1. o.
   12
           HL L 292., 1996.11.15., 2. o.
   13
           HL L 136., 1999.5.31., 1. o.
   14
           C(2005) 576 végleges
HU                                                10                                              HU
 ---pagebreak---    A célkitűzések ismertetése és e tevékenységek körvonalai a mellékletben találhatók.
                                                 3. cikk
   A keretprogram 3. cikkével összhangban az egyedi program végrehajtásához szükségesnek
   ítélt összeg 2553 millió EUR, amelyből 15 % a Bizottság igazgatási kiadásait fedezi.
                   Kutatások a fúziós energia területén                          2159
                   Atommaghasadás és sugárvédelem                                394
                                                 4. cikk
   1.        Az egyedi program keretében valamennyi kutatási tevékenységet az etikai
             alapelveknek megfelelően kell végrehajtani.
   2.        E program keretében nem finanszírozhatók a következő kutatások:
             –     a minden tagállamban tiltott kutatási tevékenységek,
             –     azok a kutatási tevékenységek, amelyeket olyan tagállamban végeznének, ahol
                   az ilyen kutatás tilos.
                                                 5. cikk
   1.        Az egyedi programot a keretprogram II. mellékletében meghatározott finanszírozási
             rendszerek igénybevételével kell végrehajtani.
   2.        Az egyedi programra alkalmazni kell a részvételi és terjesztési szabályokat.
                                                 6. cikk
   1.        A Bizottság az egyedi program végrehajtására munkaprogramot dolgoz ki, amelyben
             részletesebben meghatározza a mellékletben kitűzött célokat és tudományos és
             technológiai prioritásokat, a pályázati kiírások témája szerint alkalmazandó
             finanszírozási rendszereket, valamint a végrehajtás ütemezését.
   2.        A munkaprogram figyelembe veszi a tagállamok, a társult államok, valamint az
             európai és a nemzetközi szervezetek által végzett, kapcsolódó kutatási
             tevékenységeket. A munkaprogramot szükség szerint aktualizálni kell.
   3.        A munkaprogramban elő kell írni az egyes finanszírozási rendszerek alapján
             benyújtott, közvetett cselekvésekre irányuló pályázatok elbírálási és a projektek
             kiválasztási kritériumait. A kritériumok a kiválóságra, a hatásra és a végrehajtásra
             vonatkoznak, és e keretek között a munkaprogram konkrétabb vagy további
             követelményeket, súlyozásokat és küszöbértékeket állapíthat meg.
   4.        A munkaprogram megjelölhet:
HU                                                 11                                             HU
 ---pagebreak---           (a)     olyan szervezeteket, amelyek tagdíjat kapnak;
          (b)     konkrét jogalanyok tevékenységének támogatására irányuló cselekvéseket.
                                               7. cikk
   1.       Az egyedi program végrehajtásáért a Bizottság felelős.
   2.       Az egyedi program végrehajtása céljából a Bizottságot tanácsadó bizottság segíti. E
            bizottság tagjai a bizottság napirendjén szereplő különböző témáknak megfelelően
            változhatnak. A maghasadással összefüggő kérdésekben a bizottság összetétele,
            valamint a rá vonatkozó működési és eljárási szabályok a közösségi kutatási,
            fejlesztési és demonstrációs tevékenységek igazgatásával és összehangolásával
            kapcsolatos struktúrákról és eljárásokról szóló, 1984. június 29-i 84/338/Euratom,
            ESZAK, EGK tanácsi határozatban15 megállapítottaknak felelnek meg. A
            magfúzióval összefüggő kérdésekben a fentiek a 2005. április 18-i
            2005/336/Euratom tanácsi határozattal16 módosított, a fúziós program tanácsadó
            bizottságának felállításáról szóló, 1980. december 16-i tanácsi határozatban
            megállapítottaknak felelnek meg.
   3.       A Bizottság rendszeresen tájékoztatja a bizottságot az egyedi program
            végrehajtásának előrehaladásáról, és tájékoztatást ad a program keretében
            finanszírozott valamennyi KTF-cselekvésről.
   Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
   Kelt Brüsszelben,
                                               a Tanács részéről
                                               az elnök
   15
          HL L 177., 1984.7.4., 25. o.
   16
          HL L 108., 2005.4.29., 64. o.
HU                                               12                                             HU
 ---pagebreak---                                         MELLÉKLET
        TUDOMÁNYOS ÉS TECHNOLÓGIAI CÉLKITŰZÉSEK, A TÉMÁK ÉS A
                            TEVÉKENYSÉGEK KÖRVONALAI
   1.     BEVEZETÉS
          Az atomenergia – összesen 135GWe beépített kapacitással és a jelenlegi
          villamosenergia-termelés egyharmadának biztosításával – az EU legfőbb
          szénkibocsátás-mentes villamosenergia-forrása. Kulcsszerepet játszik tehát az
          üvegházhatású gázok kibocsátásának korlátozásában az EU-ban, és jelentős
          mértékben hozzájárul az Unió függetlenségének, energiaellátása biztonságának és
          sokféleségének javításához.
          Hosszabb távon a magfúzió gyakorlatilag korlátlan tisztaenergia-ellátásra biztosít
          lehetőséget, e végső cél elérése érdekében a következő döntő lépés az ITER. Az
          ITER-projekt megvalósítása ezért az EU jelenlegi stratégiája középpontjában áll, de
          ehhez szilárd és célzott európai K+F-programot kell társítani az ITER
          üzemeltetésének előkészítése és olyan technológiák és ismeretek kifejlesztése
          érdekében, amelyekre a működési szakaszában és azt követően szükség lesz.
          Másrészről a maghasadás kiaknázható megoldás marad azon tagállamok számára,
          amelyek energiaforrásaik kiegyensúlyozott választéka érdekében ki kívánják
          használni ennek a technológiának az előnyeit. A kutatási és képzési tevékenységek
          kiemelkedő jelentőségűek a nukleáris biztonság jelenlegi és jövőbeli folyamatosan
          magas szintjének biztosítása, a fenntartható hulladékgazdálkodási megoldások
          alkalmazásának folyamatos fejlődése és az ágazat egésze hatékonyságának és
          versenyképességének javítása szempontjából. A sugárvédelem területén folytatott
          kutatás ennek a politikának alapvető szempontja, mivel biztosítja a lakosság és a
          munkaerő optimális biztonságát valamennyi orvosi és ipari alkalmazásban.
          A kutatási befektetések megfelelő szintje minden területen elengedhetetlen
          fontosságú Európa versenyképességének megőrzéséhez; a maximális hatékonyság
          érdekében ez a tagállamok közötti folyamatos együttműködéssel EU-szinten
          összehangolt megközelítést, továbbá az infrastruktúrák, a szakértelem és a know-how
          fenntartása érdekében erőfeszítéseket tesz szükségessé. Kutatásra általában szükség
          van az új tudományos és technológiai lehetőségek felméréséhez és a keretprogram
          során felmerülő új szakpolitikai igények rugalmas kezeléséhez is.
   2.     KUTATÁSI TÉMÁK
   2.1.   Fúziós energia
          Az ITER-nek a franciaországi Cadarache-ban történő megépítésére és a fúziós
          energia fejlesztésének felgyorsítását célzó „tágabb megközelítéshez” tartozó
          projektek megvalósítására nemzetközi együttműködés keretében kerül sor. Egy
          nemzetközi ITER-megállapodás létrehozza az ITER-szervezetet. Az ITER és a
          tágabb megközelítéshez tartozó projektek megvalósítása és más berendezésekkel
          együtt, nemzetközi együttműködés keretében történő működtetésük az ilyen
HU                                             13                                             HU
 ---pagebreak---    együttműködést példa nélküli szintre emeli. Ezekből Európának jelentős előnye
   származik, különösen a hatékonyság és a lehetséges költségmegosztás tekintetében.
   Az ITER belső ügynökségét (Domestic Agency) az Euratom-Szerződés szerinti
   közös vállalkozásként hozzák létre. Biztosítja az Euratom számára azokat az
   eszközöket, amelyekkel eleget tehet az ITER-megállapodásban foglalt nemzetközi
   kötelezettségeinek és biztosíthajta, hogy az Euratom hatékonyan és következetesen
   járuljon hozzá az ITER-hez és a tágabb megközelítéshez tartozó projektekhez,
   beleértve az e projekteket támogató K+F-tevékenységeket.
   Európának a fúziósenergia-kutatás területén kivívott vezető szerepe a következők
   ötvözetének köszönhető: az Európai Kutatási Térséghez hasonló egyedi és
   tökéletesen integrált európai fúziós program, jelentős mértékű és folyamatos
   közösségi támogatás, az Euratom általi koordináció és az EURATOM fúziós
   társulásaiban a humán tőke fejlesztése. A fúziós társulások a fúziósenergia-kutatási
   kiválósági központjai és jórészt a kísérleti létesítményeiken alapuló, kiterjedt
   együttműködési hálózatokkal rendelkeznek. Az ITER-hez kapcsolódó műszaki
   tervezési tevékenységek támogatása során az Euratom által megvalósított
   kiemelkedő technológiai fejlesztés és a JET-létesítmények sikeres üzemeltetése
   jelentős mértékben hozzájárult az európai fúziós program erős kohéziójának
   fokozásához. Ez biztosítja Európa számára azt a tudást és tapasztalatot is, amely a a
   fúziósenergia-kutatás valemennyi területén – beleértve az ITER és a tágabb
   megközelítéshez tartozó projektek megvalósítását – a széles körű együttműködési
   törekvésekhez szükséges. Ezen eredményekre alapozva a hetedik keretprogram
   szervezése és irányítása biztosítja a K+F tényleges és hatékony koordinációját a
   program rövid és hosszú távú céljainak elérése érdekében.
   A fúzió gyors fejlődése kiterjedt ipari bázist is megkövetel a fúziós energia kellő
   időben történő fejlesztésének biztosításához. Az európai ipar már jelentős mértékben
   hozzájárult az ITER-hez kapcsolódó műszaki tervezési tevékenységekhez. A hetedik
   keretprogram során az európai ipar – beleértve a kkv-ket – vezető szerepet tölt be az
   ITER megépítésében és arra törekszik, hogy maximálisan részt vegyen a DEMO-hoz
   („demonstrációs” fúziós erőmű) és a fúziós energiával működő jövőbeli
   erőművekhez szükséges fúziósenergia-technológiák kifejlesztésében.
   Az ITER és az európai fúziósenergia-kutatási program hozzájárul a magas szintű
   csoport jelentésében (a „Kok-jelentésben”) a lisszaboni stratégia fejlesztéséhez
   szükségesnek ítélt egyes sürgős cselekvésekhez. Az ITER mágnesként vonzza a
   fúzióval foglalkozó legjobb tudósokat és mérnököket és a csúcstechnológiát
   alkalmazó vállalkozásokat. Ez előnyöket eredményez mind az európai fúziós
   program, mind az általános tudományos és műszaki tudásbázis számára. Azok a
   képességek és ismeretek, amelyeket az európai ipar megszerez az ITER-létesítmény
   rendkívül magas műszaki követelményeinek teljesítéséhez szükséges rendszerek és
   alkatrészek kiépítése során, elősegítik versenyképességének javítását.
   Általános célkitűzés
   Az ITER-tervhez szükséges tudásalap megteremtése és az ITER megvalósítása,
   amely jelentős lépés a biztonságos, fenntartható, környezettisztelő és gazdaságilag
   életképes erőművek reaktorprototípusainak létrehozása felé.
HU                                       14                                              HU
 ---pagebreak---    Tevékenységek
   (i) az ITER megvalósítása
   Az ITER – mint nemzetközi kutatási infrastruktúra – közös megvalósításának
   tevékenységeit foglalja magában:
   – Az EU-nak projektfelelősként különleges hatásköre van az ITER-szervezeten
       belül, és vezető szerepet tölt be a telephely előkészítése, az ITER-szervezet
       felállítása, az igazgatás és a munkaerő-felvétel, az általános műszaki és
       ügyintézési támogatás tekintetében.
   – Az EU félként való részvétele az ITER-ben kiterjed az ITER-telephely
       vonzáskörzetén belüli és annak üzemeltetéséhez szükséges felszerelések és
       berendezések felépítésére és a projekt építés közbeni támogatására.
   – Az ITER megépítését támogató K+F-tevékenységeket a fúziós társulások és
       európai vállalkozások hajtják végre. Ezek a tevékenységek egyebek mellett
       alkatrészek és rendszerek kifejlesztését és tesztelését tartalmazzák.
   (ii) K+F az ITER működésének előkészítésében
   Egy, a fizika és technológia területére összpontosító program célja az ITER-projekt
   lehetőségeinek megszilárdítása és az ITER működése gyors beindításának
   előkészítése, jelentősen lecsökkentve az ITER alapvető célkitűzéseinek eléréséhez
   szükséges időt és költségeket. A program végrehajtása – a társulásokban a JET-
   létesítmények és egyéb eszközök alkalmazásával – összehangolt kísérleti, elméleti és
   modellezési tevékenységekkel történik; biztosítja, hogy Európának meglegyen a
   szükséges befolyása az ITER-projektre, és az üzemeltetés során kiemelkedő szerepet
   töltsön be. Ez a program a következőket tartalmazza:
   – az ITER működéséhez szükséges kulcsfontosságú technológiák értékelése a JET
       továbbfejlesztett változatainak megvalósításán és üzemeltetésén keresztül (első
       fal, fűtésrendszer, diagnosztika);
   – az ITER működésére vonatkozó forgatókönyvek feltárása a JET-re és egyéb
       létesítményekre célzott kísérletek és összehangolt modellezési tevékenységek
       segítségével.
   A hetedik keretprogram során felülvizsgálják a programban szereplő létesítményeket,
   felmérve egyes meglévő létesítmények fokozatos megszüntetésének lehetőségét és
   figyelembe véve az új berendezések iránti igényt az ITER üzemeltetésével
   párhuzamosan. A felülvizsgálat határozza meg, hogy milyen mértékben van szükség
   új vagy felújított berendezések esetleges támogatására annak biztosítása érdekében,
   hogy a program továbbra is megfelelő fúziós létesítményeket tartson fenn a
   vonatkozó K+F-hez.
   (iii) Technológiai tevékenységek a DEMO előkészítésében
   A DEMO-erőmű engedélyezéséhez, felépítéséhez és működéséhez szükséges
   kulcsfontosságú technológiákat és anyagokat a fúziós társulások és vállalkozások
HU                                        15                                            HU
 ---pagebreak---    fejlesztik tovább annak érdekében, hogy teszteljék azokat az ITER-ben, és hogy az
   európai ipart képessé tegyék a DEMO felépítésére és fúziós erőművek
   kifejlesztésére. A következő tevékenységek végrehajtására kerül sor:
   – fúziós erőmű anyagainak – a DEMO engedélyezésének lényeges előfeltételét
      képező – tesztelését végző nemzetközi fúziósanyag-besugárzó berendezés
      (IFMIF: International Fusion Materials Irradiation Facility) építését előkészítő
      szakosodott projektcsoport létrehozása és a műszaki validálási és műszaki
      tervezési tevékenységek (EVEDA: Engineering Validation and Engineering
      Design Activities) végrehajtása;
   – alacsony aktivitású és a sugárzásnak ellenálló anyagok kifejlesztése,
      besugárzásvizsgálata és modellezése; a fúziós erőmű működéséhez szükséges
      kulcsfontosságú technológiák kifejlesztése; a DEMO tervezési tevékenységei,
      beleértve a biztonsági és a környezeti vonatkozásokat.
   (iv) Hosszú távú K+F tevékenységek
   A kifejezetten az ITER-re és a DEMO-ra irányuló tevékenységekre építve a fúziós
   program szakértelmet fejleszt ki és kibővíti a tudásbázist a jövő fúziós erőművei
   szempontjából stratégiai jelentőséggel bíró területeken. Ezek a kutatási
   tevékenységek javítják a fúziós energia műszaki megvalósíthatóságát és
   életképességét. A hetedik keretprogramban erre a célra tervezett cselekvések a
   következőket tartalmazzák:
   – a mágneses plazmaösszetartás javított koncepciójának a reaktorokban való
      használat szempontjából sokat ígérő koncepciókon történő tanulmányozását. A
      munkák a Wendelstein 7-X sztellarátor építésének befejezésére, a kísérleti
      adatbázisok bővítését célzó meglévő eszközök használatára és e konfigurációk
      jövőbeli perspektíváinak értékelésére összpontosítanak;
   – fúziós fizikával foglalkozó kísérleti program végrehajtására kerül sor, amely a
      fúziós plazma viselkedésének mélyreható megértését célozva az erőmű
      tervezésének optimalizálását segíti elő;
   – folytatódik az elméleti és modellezési munka, amelynek végső célja a fúziós
      reaktorplazma mélyreható megértése;
   – megkezdődik a fúziósenergia-termelés szociológiai és gazdasági vonatkozásainak
      tanulmányozása, és folytatódnak azok cselekvések, amelyek elősegítik, hogy a
      nyilvánosság tájékozódjon a fúzióval kapcsolatos fejleményekről, és megértse a
      fúzió lényegét;
   – folytatódik a tehetetlenségi fúziós energia területén meglévő tevékenység, amely
      figyelemmel kíséri a tagállamok tehetetlenségi plazmaösszetartásra irányuló civil
      kutatási tevékenységeit.
   (v) Humán erőforrás, oktatás és képzés
   Az ITER azonnali és középtávú igényeihez és a fúzió továbbfejlesztéséhez a
   megfelelő humán erőforrás és a programon belüli magas szintű együttműködés a
   következőkkel biztosítható:
HU                                      16                                              HU
 ---pagebreak---         – a kutatóknak a programban részt vevő szervezetek közötti mobilitását támogatva,
           a jobb együttműködés és a program integrációjának előmozdítása, valamint a
           nemzetközi együttműködés elősegítése érdekében;
        – a mérnökök és kutatók posztgraduális és posztdoktori szintű, magas színvonalú
           képzése, amely magában foglalja a program létesítményeinek képzési
           platformként történő használatát, továbbá az e célra szervezett szemináriumokat
           és műhelymunkákat;
        – az innováció előmozdítása és a know-how cseréje az egyetemek, kutatóintézetek
           és az ipar között.
        (vi) Infrastruktúrák
        Az ITER Európában történő – az ITER-szervezet nemzetközi keretén belüli –
        megvalósítása az új, jelentős európai dimenzióval rendelkező kutatási infrastruktúrák
        részét képezi.
        (vii) Újonnan felmerülő és előre nem látható politikai igények kezelése
        A fúzió gyorsított fejlesztését célzó program eredményeként elérhető a fúziós energia
        előrehozott piacra kerülése egy olyan szélesebb politika részeként, amely Európa
        energiaellátási biztonsága, az éghajlatváltozás és a fenntartható fejlődés kérdéseivel
        foglalkozik. A gyorsított fejlesztés elsődleges célkitűzése és mérföldköve a DEMO
        előrehozott megvalósítása lenne. A hetedik keretprogramban ez az EURATOM által
        az ITER-partnerekkel együttműködésben végzett, a fúziós energia nemzetközi szintű
        tágabb megközelítéséhez tartozó tevékenységeket és projekteket jelentene.
   2.2. Atommaghasadás és sugárvédelem
        Közvetett cselekvésekre az alábbiakban részletezett öt főbb területeken kerül sor. A
        program egészében léteznek azonban több területet érintő, fontos kérdések, és a
        különböző tevékenységek közötti kölcsönhatásokat megfelelően kell biztosítani. E
        tekintetben kulcsfontosságúak a képzési tevékenységek és a kutatási infrastruktúrák.
        A képzési szükségleteknek kulcsfontosságú tényezőnek kell lenniük ezen ágazat
        valamennyi EU-finanszírozású projektjében, és az infrastuktúrákhoz biztosított
        támogatással együtt a nukleáris szakértelem kérdéskörének alapvető részét kell
        képezniük.
        Szükség van az alapvető problémák és megközelítések közös európai megítélésére az
        Európai Kutatási Térség megerősítésére irányuló igényekkel összhangban. A nemzeti
        programok közötti kapcsolatok kialakítására kerül sor, és előmozdítják a hálózatba
        szervezést nemzetközi szervezetekkel és harmadik országokkal, beleértve az USA-t,
        az Új Független Államokat, Kanadát és Japánt. Egyértelmű közösségi érdek
        fennállása esetén az Euratomnak teljes értékű szerepet kell betöltenie a KTF-
        (kutatási és technológiafejlesztési) tevékenységeket nemzetközi szinten koordináló
        meglévő fórumokon. A koordináció adott esetben a KKK e területen végrehajtott
        közvetlen cselekvéseire irányuló programmal is biztosítva lesz, akárcsak a
        fúziósenergia-kutatás keretében végzett közvetett cselekvésekkel.
HU                                             17                                              HU
 ---pagebreak---    Hasonlóan fontos összeköttetéseket kell létesíteni az EK-keretprogramban szereplő
   kutatással, különösen az európai szabványokkal, az oktatással és képzéssel, a
   környezetvédelemmel, az anyagtudománnyal, a kormányzással, a közös
   infrastruktúrákkal, a biztonsággal, a biztonsági kultúrával és energiával kapcsolatos
   tevékenységek során. A nemzetközi együttműködés a legtöbb témakörben a
   folytatott tevékenységek alapvető jellemzője.
   (i) A radioaktív hulladékok kezelése
   Célkitűzések
   A végrehajtásorientált KTF-en keresztül a tevékenységek célja, hogy megfelelő
   tudományos és műszaki alapot teremtsenek a technológiák, valamint a kiégett
   üzemanyagok és a hosszú élettartamú radioaktív hulladék mélységi tárolása
   biztonságának demonstrálására, megalapozzák a hulladékok kezelésének
   ártalmatlanításának legfontosabb kérdéseire vonatkozó közös európai szemlélet
   kifejlesztését, és felmérjék a hulladék mennyiségének és/vagy veszélyességének
   particionálással és transzmutációval vagy más technikákkal való csökkentését célzó
   egyéb módszereket.
   Tevékenységek
   – Mélységi tárolás: mérnöki tanulmányokat és a lerakási tervek demonstrációját, a
       lerakáshoz a befogadó kőzet helyszíni jellemzését (mind általános, mind
       helyszínspecifikus föld alatti kutatólaboratóriumokban), a lerakási környezet
       megértését, a közeli területen (hulladék formája és műszaki akadályok) és a távoli
       területen (fekükőzet és a bioszférába kerülés útvonalai) zajló folyamatok
       tanulmányozását, megbízható teljesítmény- és biztonságértékelési módszerek
       kidolgozását, továbbá a lakossági fogadtatáshoz kapcsolódó kormányzási és
       társadalmi kérdések vizsgálatát megkövetelő, nagy aktivitású és/vagy hosszú
       élettartamú radioaktív hulladékok mélységi tárolása területén folytatott KTF.
   – Particionálás és transzmutáció: KTF a particionálás és a transzmutáció (P+T)
       valamennyi műszaki területén a legfejlettebb particionálási eljárásokhoz és
       transzmutációs rendszerekhez – beleértve a kritikus és szubkritikus rendszereket –
       tartozó kísérleti létesítmények és demonstrációs rendszerek kifejlesztése, a kiégett
       nukleáris fűtőanyagok kezeléséből származó nagy aktivitású és hosszú élettartamú
       radioaktív hulladék mennyiségének és veszélyességének csökkentése. A kutatás
       kiterjed az atomenergia előállítása során kevesebb hulladék termelését
       eredményező koncepciók felkutatására is, nevezetesen a meglévő reaktorokban a
       hasadóanyagok hatékonyabb felhasználására.
   (ii) Reaktorrendszerek
   Célkitűzések
   E cselekvések célja a meglévő létesítmények további biztonságos működésének
   biztosítása, és az ellátás sokféleségének és biztonságának javításához és a globális
   felmelegedés leküzdéséhez való hozzájárulásként az atomenergia még
   biztonságosabb, erőforrás-hatékonyabb és versenyképesebb kiaknázását célzó
   fejlettebb technológiában rejlő lehetőségek felkutatása.
HU                                        18                                                HU
 ---pagebreak---    Tevékenységek
   – Nukleáris létesítmények biztonsága: a jelenlegi és jövőbeli nukleáris
       létesítmények működésének biztonságára irányuló KTF, különösen az erőművek
       élettartambecslése és irányítása, a biztonságkultúra, a fejlett biztonságértékelési
       módszerek, a digitális szimulációs eszközök, műszerek és vezérlés, továbbá a
       súlyos balesetek megelőzése és enyhítése területén, a tudásmenedzsment
       optimalizálását és a szakértelem fenntartását célzó kapcsolódó tevékenységekkel
       együtt.
   – Fenntartható nukleáris rendszerek: KTF az e területen tett nemzetközi
       erőfeszítésekkel együttműködésben – mint például a IV. generációs reaktorokkal
       foglalkozó nemzetközi fórum – a jelenlegi rendszerek és üzemanyagok
       hatékonyságának      javítására,   a    kiválasztott   fejlett   reaktorrendszerek
       vonatkozásainak a bennük rejlő lehetőségek, a proliferációval szembeni
       ellenállóképességük és a hosszú távú fenntarthatóságuk felmérésére, beleértve az
       alapkutatás (különösen a természettudomány) területén folytatott tevékenységeket,
       valamint az üzemanyagciklus és az innovatív üzemanyagok tanulmányozását.
   (iii) Sugárvédelem
   Célkitűzések
   A sugárzás biztonságos orvosi és ipari felhasználása megbízható sugárvédelmi
   politikán és annak tényleges végrehajtásán alapul. A kutatás döntő szerepet játszik a
   védelmi előírások fenntartásában és javításában, és ez a programban szereplő
   valamennyi tevékenység közös célkitűzése. A kutatásnak az is fontos célkitűzése,
   hogy alátámassza a közösségi politikákat és azok tényleges végrehajtását, továbbá
   gyorsan és hatékonyan reagáljon az újonnan felmerülő igényekre.
   Ennek a kutatásnak egyik fontos célkitűzése, hogy hozzájáruljon az alacsony és
   hosszan tartó sugárterhelés kockázatához kapcsolódó vita megoldásához. E
   tudományos és politikai kérdés megoldása jelentős költséggel és/vagy
   közegészségügyi hatással járhat a sugárzás orvosi és ipari felhasználása esetében.
   Tevékenységek
   – Az alacsony és hosszan tartó sugárterheléssel kapcsolatos kockázatok
       számszerűsítése: az alacsony és hosszan tartó sugárterhelés egészségre jelentett
       kockázatainak jobb számszerűsítése, beleértve az egyénenkénti variabilitást,
       epidemiológiai tanulmányokon és a sejt- és molekuláris biológia területén
       folytatott kutatás mechanizmusainak jobb megértésén keresztül.
   – A sugárzás orvosi felhasználása: a diagnosztika és a terápia (beleértve a
       nukleáris orvostudományt) területén a sugárzás orvosi felhasználása
       biztonságának és hatékonyságának biztosítása új technológiai fejlesztések
       megvalósítása és az ilyen felhasználások előnyei és kockázatai közötti megfelelő
       egyensúly elérése révén.
   – Veszélyhelyzetek kezelése és helyreállítás: a veszélyhelyzet-kezelés
       következetességének és integrációjának javítása Európában (beleértve a véletlenül
HU                                       19                                                HU
 ---pagebreak---       szennyeződött területek helyreállítását) a közös eszközök és stratégiák
      kifejlesztésén, továbbá üzemeltetési környezetekben tanúsított hatékonyságuk
      demonstrálásán keresztül.
   – A sugárzás vagy a radioaktív anyagok rosszindulatú felhasználása:
      megbízható és a gyakorlatban alkalmazható megközelítések kialakítása a sugárzás
      vagy a radioaktív anyagok rosszindulatú (vagy fenyegető jellegű) felhasználása
      által kiváltott hatás kezelésére, beleértve a közvetlen és közvetett egészségügyi
      hatásokat és a környezet – különösen a lakott területek és az élelmiszer- és
      vízellátás – szennyezését.
   – Egyéb témák: az egyéb területeken (például a természetes sugárzás, a
      radioökológia, a környezetvédelem, a dozimetria, a foglalkozási expozíció, a
      kockázatkezelés stb. területén) folytatott nemzeti kutatási tevékenységek
      hatékonyabb integrálása.
   (iv) Infrastruktúrák
   Célkitűzések
   A kutatási infrastruktúrák – a nagyon nagy és költséges erőmű- és
   laboratóriumhálózatoktól az olyan sokkal kisebb létesítményekig, mint az
   adatbázisok, a digitális szimulációs eszközök és a szövetbankok – a nukleáris
   tudomány és technológia és a radiológiával foglalkozó tudományágak területén
   folytatott KTF lényeges elemét jelentik. A program célkitűzései kulcsfontosságú
   infrastruktúrák támogatására irányulnak olyan területeken, ahol egyértelmű a EU-s
   hozzáadott érték, különösen a kritikus tömeg létrehozása és az elavulttá vált
   létesítmények, például kutatóreaktorok lecserélése érdekében. Ez megszilárdítja az
   olyan korábbi közösségi programok sikerét, amelyek megkönnyítették az ilyen
   infrastruktúrákhoz való transznacionális hozzáférést, és hozzájárul az európai
   nukleáris ágazatban a műszaki haladás, az innováció és a biztonság magas
   színvonalának fenntartásához.
   Az infrastruktúrák jelentős mértékben hozzájárulnak a tudósok és mérnökök
   képzéséhez is.
   Tevékenységek
   – Infrastruktúrák támogatása: a bármely fenti témához szükséges alapvető
      kutatási infrastruktúrák tervezésének, felújításának, építésének és/vagy
      működésének támogatása; például a radioaktív hulladék mélységi tárolásának
      kutatásával foglalkozó föld alatti laboratóriumok, a particionálási és
      transzmutációs      eszközökhöz     tartozó    kísérleti/tesztelési létesítmények,
      melegkamrák, a súlyos balesetek vizsgálatára és termohidraulikus tesztelésre
      szolgáló létesítmények, anyagvizsgáló reaktorok, továbbá a sugárvédelem
      kutatásához használt digitális szimulációs eszközök és radiobiológiai
      létesítmények, adatbázisok és szövetbankok.
   – Infrastruktúrákhoz való hozzáférés: a meglévő és a jövőbeli infrastruktúrákhoz
      való transznacionális hozzáférés megkönnyítése egyéni kutatók vagy
      kutatócsoportok számára.
HU                                       20                                              HU
 ---pagebreak---       (v) Humán erőforrás és képzés
      Célkitűzések
      Az atommaghasadás és a sugárvédelem valamennyi területén a szükséges
      kiemelkedő szakértelem és humán erőforrás megtartására, és ennek a nukleáris
      biztonság jelenlegi magas szintjének fenntartására jelentett kihatásaira irányuló
      figyelemnek köszönhetően a program célkitűzései különböző intézkedéseken
      keresztül a tudományos képességek és a know-how ágazaton belüli terjesztésének
      támogatását célozzák. Ezen intézkedések célja a megfelelően képzett kutatók és
      műszaki szakemberek rendelkezésre állásának garantálása például az EU oktatási
      intézményei közötti koordináció javításával – annak érdekében, hogy biztosítható
      legyen a képesítések egyenértékűsége valamennyi tagállamban – vagy a hallgatók és
      a tudósok képzésének és mobilitásának megkönnyítésével. Csak egy valóban európai
      megközelítés biztosíthatja a szükséges ösztönzőket és a felsőfokú oktatás és képzés
      harmonizált szintjét, megkönnyítve ezáltal az új tudósgeneráció mobilitását, és
      gondoskodva az egyre integráltabbá váló nukleáris ágazatban a jövő tudományos és
      technológiai kihívásaival szembenéző mérnökök szakmai pályafutását végigkísérő
      képzési szükségletekről.
      Tevékenységek
      – Képzés: a nemzeti programok összehangolása és a nukleáris tudomány és
         technológia általános képzési igényeinek ellátása egy eszközkészlet segítségével –
         beleértve a versenyképeseket is – a humán erőforrások általános támogatásának
         részeként valamennyi témakörben. Kiterjed a tanfolyamok és a képzési hálózatok
         támogatására.
      – A kutatók mobilitása: a tagállamok és az EU-n kívüli országok különböző
         egyetemei és intézetei között a tudósok és mérnökök fokozottabb mobilitásának
         támogatása főként juttatásokon és ösztöndíjakon keresztül. Különleges támogatás
         nyújtható az Új Független Államokból származó kutatók esetében.
   3. ETIKAI SZEMPONTOK
      A program és az abból eredő kutatási tevékenységek végrehajtása során tiszteletben
      kell tartani az alapvető etikai elveket. Ide tartoznak többek között az Európai Unió
      alapjogi chartájában foglalt elvek, beleértve az emberi méltóság és az emberi élet
      védelmét, a személyes adatok és a magánélet védelmét, továbbá a közösségi jognak
      és a vonatkozó nemzetközi egyezmények, útmutatások és magatartási kódexek
      legújabb változatának megfelelően az állatok és a környezet védelmét is például a
      Helsinki Nyilatkozat, az Európa Tanács 1997. április 4-én, Oviedóban aláírt, az
      emberi jogokról és a biogyógyászatról szóló egyezménye és kiegészítő
      jegyzőkönyvei, a gyermekek jogairól szóló ENSZ-egyezmény, az UNESCO által
      elfogadott, az emberi génállományról és az emberi jogokról szóló egyetemes
      nyilatkozat, a biológiai és mérgező fegyverekről szóló ENSZ-egyezmény (BTWC),
      az élelmiszer- és mezőgazdasági felhasználású növényi genetikai erőforrásokról
      szóló nemzetközi szerződés, valamint az Egészségügyi Világszervezet (WHO)
      vonatkozó határozatai alapján.
HU                                          21                                              HU
 ---pagebreak---    Figyelembe kell venni továbbá a biotechnológia etikai vonatkozásaival foglalkozó
   európai tanácsadó csoport véleményeit (1991–1997) és a tudomány és az új
   technológiák etikájával foglalkozó európai csoport véleményeit (1998-tól).
   A szubszidiaritás elvének megfelelően és az Európában fellelhető megközelítések
   sokféleségére figyelemmel a kutatási projektek résztvevői kötelesek betartani azon
   országok hatályos jogszabályait, előírásait és etikai szabályait, amelyekben a kutatást
   végzik. A nemzeti rendelkezéseket minden esetben alkalmazni kell, és a valamely
   tagállamban vagy más országban tiltott kutatás az adott tagállamban vagy országban
   történő elvégzés esetén közösségi forrásból nem támogatható.
   Szükség esetén a kutatási projekteket megvalósító személyek a KTF-tevékenységek
   megkezdése előtt kötelesek megszerezni az illetékes nemzeti vagy helyi etikai
   bizottságok jóváhagyását. A Bizottság rendszeresen etikai szempontú
   felülvizsgálatnak veti alá az etikailag érzékeny kérdésekre irányuló, illetőleg az etikai
   vonatkozásokkal nem kielégítő módon foglalkozó pályázatokat. Egyedi esetekben
   etikai felülvizsgálat a projekt végrehajtása idején is végezhető.
   A Szerződéshez csatolt, az állatok védelméről és kíméletéről szóló jegyzőkönyv
   előírja, hogy a Közösségnek teljes mértékben figyelembe kell vennie az állatok
   kíméletére vonatkozó követelményeket a közösségi politikák – beleértve a kutatást –
   kialakítása és végrehajtása során. A kísérleti és egyéb tudományos célokra
   felhasznált állatok védelméről szóló 86/609/EGK tanácsi irányelv megköveteli, hogy
   a kísérleteket úgy tervezzék meg, hogy ezek során a kísérleti állatok ne szenvedjenek
   nélkülözést, és hogy e kísérletek ne okozzanak szükségtelen fájdalmat és szenvedést,
   minél kevesebb állat használatát igényeljék, a neurofiziológiailag legkevésbé
   érzékeny állatokat vegyék igénybe és a lehető legkevesebb fájdalmat, szenvedést,
   nélkülözést vagy maradandó károsodást okozzák. Az állatok genetikai örökségének
   megváltoztatására és az állatok klónozására csak akkor kerülhet sor, ha annak céljai
   etikailag indokoltak, körülményei pedig garantálják az állatok jólétét és figyelembe
   veszik a biológiai sokféleség alapelveit. A program végrehajtása során az esetleges
   fejlemények figyelembevétele érdekében a Bizottság rendszeresen figyelemmel
   kíséri a tudományos előrehaladást és a nemzeti és nemzetközi rendelkezéseket.
HU                                        22                                                 HU
 ---pagebreak---                           JOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
   1.       A JAVASLAT CÍME:
   Javaslat: A TANÁCS HATÁROZATA a hetedik keretprogram alapján végzett nukleáris
   kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó egyedi program elfogadásáról
   2.       TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI
            KERET
            Kutatások a fúziós energia területén:
            – Az ITER megvalósítása
            – K+F az ITER működésének előkészítésében
            – Technológiai tevékenységek a DEMO előkészítésében
            – Hosszú távú K+F tevékenységek
            – Humán erőforrás, oktatás és képzés
            – Infrastruktúrák
            – Újonnan felmerülő és előre nem látható politikai igények kezelése
            Atommaghasadás és sugárvédelem területén végzett kutatás:
            – A radioaktív hulladékok kezelése
            – Reaktorrendszerek
            – Sugárvédelem
            – Infrastruktúrák
            – Humán erőforrás és képzés
   3.       KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK
   3.1.     Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási
            segítségnyújtási tételek) beleértve a következő megnevezéseket:
   08 11 01 01 Szabályozott termonukleáris fúzió; 08 11 01 02 Radioaktív hulladékok
   kezelése; 08; 08 11 01 03 Sugárvédelem; 08 11 02 Egyéb tevékenységek a nukleáris
   technológia és biztonság területén
   (a hetedik keretprogramhoz tartozó végleges költségvetési nómenklatúra később készül el)
HU                                               23                                         HU
 ---pagebreak---    3.2.       A cselekvés és a pénzügyi hatás időtartama:
   2007-2011-ig az új pénzügyi terv keretének elfogadásától függően
   3.3.       Költségvetési jellemzők             (ha   szükséges,     a  táblázat    további    sorokkal
              kiegészíthető):
                                                                               Tagjelölt
   Költségvetési                                               EFTA-                           A pénzügyi
                          Kiadás típusa            Új                          országok
        tétel                                                hozzájárulás                     terv fejezete
                                                                            hozzájárulásai
    08                              diff.17/
                       nem                       IGEN           NEM             IGEN          [1a] számú
                     kötelező
   XX.01
                       nem           nem                                                         [1a…]
                                                  NEM           NEM             NEM
                     kötelező       diff. 18                                                     számú
   XX.01.05
                       nem           nem                                                         [1a…]
                                                 IGEN           NEM              IGEN
                     kötelező        diff.
                                                                                számú
   17
             Differenciált előirányzatok
   18
             Nem differenciált előirányzatok, a továbbiakban: NDE.
HU                                                        24                                                HU
 ---pagebreak---    4.          FORRÁSOK ÖSSZEFOGLALÁSA
   4.1.        Pénzügyi források
   4.1.1.      A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok összefoglalása19
                                                                                millió EUR (három tizedesjegyig)
                                Szakasz
                                 száma
                                               2007        2008        2009      2010         2011       Összese
          Kiadás típusa                                                                                n
      Működési kiadások20
      Kötelezettségvállalási
      előirányzatok
                                  8.1         280,916       358,377    477,708   493,220       527,103  2.137,324
      Kifizetési                              112,366       227,626    354,780   440,367     1.002,185  2.137,324
      előirányzatok                       b                                                          21
       Referenciaösszegen belüli igazgatási kiadások 22
      Technikai           és
      igazgatási
      segítségnyújtás
                                 8.2.4    c
      (NDE)                                  177,503    190,795      197,945   203,300     184,645      954,188
                                             TELJES REFERENCIAÖSSZEG
      Kötelezettségvállalá
      si előirányzatok
                                   a+c        458,419       549,172    675,653   696,520       711,748  3.091,512
      Kifizetési                                                                           1.186,830
      előirányzatok
                                   b+c    289,869       418,421      552,725   643,667     23           3.091,512
      Referenciaösszegen kívüli igazgatási kiadások24
      Humán erőforrás és
      kapcsolódó kiadások                                                                 5,397
      (NDE)                     8.2.5 d
                                          4,986         5,085       5,187      5,291                    25,946
      Referenciaösszegen
      kívüli,    a   humán
      erőforrás költségeitől
      és         kapcsolódó     8.2.6 e
      költségektől    eltérő
      igazgatási költségek
      (NDE)                                     0,148         0,151      0,154    0,157          0,160       0,770
   19
              Ezek a számadatok a teljes EURATOM-keretprogram (lásd a COM(2005)119 végleges
              dokumentumot) kiadásaira vonatkoznak.
   20
              Olyan kiadás, amely nem tartozik az érintett xx cím xx 01 alcímébe.
   21
              A kifizetési előirányzatok 2011-re és az azt követő évekre vonatkoznak.
   22
              Kiadások az xx cím xx 01 05 jogcímcsoportján belül.
   23
              A kifizetési előirányzatok 2011-re és az azt követő évekre vonatkoznak.
   24
              Az xx 01 alcímbe tartozó, az xx 01 05 jogcímcsoportokon kívüli kiadások.
HU                                                            25                                                   HU
 ---pagebreak---    A beavatkozás teljes indikatív pénzügyi költsége
      TELJES                         a+c
      KÖTELEZETTSÉGVÁ                +d
      LLALÁSI                         +e
      ELŐIRÁNYZAT
      beleértve     a      humán
      erőforrás költségét                  463,553     554,408    680,994    701,968     717,305        3.118,228
      TELJES KIFIZETÉSI              b+c
      ELŐIRÁNYZAT                    +d
                                           295,003     423,657    558,066    649,115     1.192,38725
      beleértve     a      humán      +e                                                                3.118,228
      erőforrás költségét
   A társfinanszírozás részletei
   Amennyiben a javaslat tartalmazza a tagállamok vagy más szervek (kérjük, nevezze meg)
   által biztosított társfinanszírozást, a társfinanszírozás becsült szintjét a lent szereplő
   táblázatban meg kell jelölni (a táblázat további sorokkal kiegészíthető, ha a
   társfinanszírozás biztosítására különböző szerveket irányoztak elő):
                                                                                millió EUR (három tizedesjegyig)
       Társfinanszírozó szerv                                                             n + 5
                                                                                és
                                             n. év   n+1       n +2     n +3     n +4     későb      Összese
                                                                                b          n
       ……………………                         f
       TELJES
       KÖTELEZETTSÉGVÁL
                                       a+c
       LALÁSI
                                      +d+
       ELŐIRÁNYZAT
                                       e+f
       beleértve                  a
       társfinanszírozást
   4.1.2.     A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség
              ⌧       A javaslat összeegyeztethető a következő pénzügyi programozással (A
                      Bizottság 2004 februárjában kiadott, a 2007–2013 közötti időszakra szóló
                      pénzügyi tervről szóló közleménye, COM (2004) 101).
                      A javaslat          megkívánja       a    pénzügyi      terv    vonatkozó         fejezetének
              átprogramozását.
                      A       javaslat     megkövetelheti          az      intézményközi           megállapodás26
              rendelkezéseinek alkalmazását (azaz rugalmassági eszköz vagy pénzügyi terv
              módosítása).
   25
             A kifizetési előirányzatok 2011-re és az azt követő évekre vonatkoznak.
   26
             Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.
HU                                                           26                                                     HU
 ---pagebreak---    4.1.3.     A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás
                      A javaslatnak nincs a bevételre gyakorolt pénzügyi hatása
              ⌧ A javaslatnak van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a
              következő:
   Egyes társult államok hozzájárulhatnak a keretprogramok finanszírozásához.
   A költségvetési rendelet 161. cikkével összhangban a Közös Kutatóközpont bevételhez
   juthat különböző versenyképes tevékenységekből és egyéb, külső szerveknek nyújtott
   szolgáltatásokból.
   A költségvetési rendelet 18. cikkével összhangban bizonyos bevételek felhasználhatók
   meghatározott költségvetési jogcímek finanszírozására.
                                                                             millió EUR (egy tizedesjegyig)
                                                         A               A cselekvés utáni helyzet
                                                      cselekvé
                                                         st
         Költségvet              Bevételek            megelőz     [n. [n+1] [n+2] [n+3 [n+4] [n+5]
         ési tétel
                                                      ően [n-     év]                    ]
                                                      1. év]
                       a) Bevétel abszolút értékben
                       b) A bevétel változása         ∆
   4.2.       Teljes munkaidős egyenértékben kifejezett humán erőforrás (beleértve a
              tisztviselőket, az ideiglenes alkalmazottakat és a külső személyzetet) – a
              részleteket lásd a 8.2.1. pontban
                   Éves szükségletek                2007        2008    2009      2010        2011
                   A humán erőforrás 1.848                     1.848   1.848     1.848       1.848
                   teljes létszáma27               (+ 15)      (+ 25)  (+ 15)    (+ 5)
   27
            A táblázatban szereplő számadatok csak a Kutatási és Fejlesztési, az Információstársadalmi, az
            Energiaügyi és Közlekedési, a Vállalkozáspolitikai és Ipari és a Halászati Főigazgatóság felelősségi
            körébe tartozó valamennyi közvetett cselekvés létszámtervéből finanszírozott személyzetre
            vonatkoznak, beleértve az ITER-hez kapcsolódó további 60 állást. Ezért ezek a számadatok nem
            tartalmazzák a működési költségvetéshez tartozó létszámtervben szereplő állásokat és a KKK
            létszámtervében szereplő állásokat (lásd a COM(2005)439 és 445 végleges dokumentumokat).
HU                                                             27                                                HU
 ---pagebreak---    5.       JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK
   5.1.     Rövid vagy hosszú távon meg kell valósítani
   Az egyedi program a kiválóság és az innováció javítása iránti, valamint az együttműködés
   és a hatékonyság biztosítása iránti igényre válaszol i) a fúziósenergia-kutatás és ii) az
   atommaghasadás és a sugárvédelem területén folytatott kutatás és képzés támogatásán
   keresztül.
   5.2.     A Közösség részvétele által létrejövő hozzáadott érték és a javaslatnak az
            egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és lehetséges
            szinergiája
   Az egyedi program keretében nyújtott támogatás hozzáadott értéke az, hogy erősíti a
   közösségi szintű nukleáris kutatást i) a fúziósenergia-kutatás és ii) az atommaghasadás és a
   sugárvédelem területén. Adott esetben keresni kell azokat a lehetőségeket, amelyekkel
   szinergia és kiegészíthetőség valósítható meg más közösségi politikákkal és programokkal.
   5.3.     Célkitűzések, a javaslat várt eredményei és kapcsolódó mutatói a
            tevékenységalapú irányítási keret összefüggésében
   1. A fúziós energiára irányuló kutatás: az ITER-tervhez szükséges tudásalap megteremtése
   és az ITER megvalósítása, amely jelentős lépés a biztonságos, fenntartható,
   környezettisztelő és gazdaságilag életképes erőművek reaktorprototípusainak létrehozása
   felé.
   2. Atommaghasadás és sugárvédelem: szilárd tudományos és műszaki alapok megteremtése
   a hosszú élettartamú radioaktív hulladékok biztonságos kezelésére vonatkozó gyakorlati
   fejlődés felgyorsítása érdekében, a nukleáris energia biztonságosabb, erőforrás-hatékonyabb
   és versenyképes kiaknázásának ösztönzése és az ember és környezet ionizáló sugárzás
   elleni védelme erős és társadalmilag elfogadott rendszerének biztosítása.
   Három szinten dolgoznak ki teljesítménymutatókat. Mennyiségi és minőségi mutatók a
   tudományos és technikai fejlődés útjának vagy irányának megvilágítása érdekében, mint
   például az új szabványok és eszközök, tudományos technikák, szabadalmi bejelentések és
   licenciamegállapodások, új termékek, folyamatok és szolgáltatások.
   Irányítási mutatók a belső teljesítmény nyomon követése és a felső vezetés
   döntéshozatalának támogatása érdekében. Ezekbe beletartozhat a költségvetés
   végrehajtásának szintje, a szerződéskötés ideje és a kifizetés ideje.
   Végeredmény- (hatás-) mutatók a kutatás általános hatékonyságának a magas szintű
   célkitűzésekhez képest történő értékelésére. Ezekbe beletartozhat a keretprogram egészének
   szintjén végzett értékelés (pl. a lisszaboni, göteborgi, barcelonai és egyéb célkitűzések
   elérésére gyakorolt hatás) és az egyedi program szintjén végzett értékelés (pl. az EU
   tudományos-technológiai és gazdasági teljesítményéhez való hozzájárulás).
HU                                                28                                            HU
 ---pagebreak---    5.4.  Végrehajtási módszer (indikatív)
         Jelölje meg a cselekvés végrehajtásához választott módszert (módszereket).
                ⌧ Központosított irányítás
                       ⌧       Közvetlenül a Bizottság által
                       ⌧       Közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:
                             ⌧         Végrehajtó hivatalok
                             ⌧         A Közösségek által létrehozott szervek a költségvetési
                                       rendelet 185. cikkében említettek szerint
                                       Nemzeti közigazgatási szervek/közfeladatot ellátó
                                       szervek
                 ٱMegosztott vagy decentralizált irányítás
                            ٱa tagállamokkal
                            ٱharmadik országokkal
                 ٱNemzetközi szervezetekkel való közös irányítás (nevezze meg)
        A Bizottság a program központosított irányítását javasolja, mind közvetlenül a
        Bizottság által, mind pedig közvetetten egy végrehajtó hivatal vagy az Euratom-
        Szerződéssel összhangban létrehozott struktúrák megbízásával.
         A program egy részét az ITER megvalósításáért felelős európai jogalany hajtja
         végre (Barcelona).
         A program egyes részeinek vonatkozásában, amennyiben az adott finanszírozásban
         részesülő projekt részletes nyomon követése és a tudományos és technológiai
         politika kidolgozása között egyértelmű a kapcsolat, egy végrehajtó hivatalt bíznak
         meg a felhívások és az értékelések igazgatásával, valamint a benyújtott ajánlatok
         átvételével és igazgatási irányításával kapcsolatos feladatok elvégzésével, az
         értékelést végző (a Bizottság által kiválasztott) szakértők felkérésével és
         díjazásával, az ajánlatok értékeléséhez szükséges logisztikai támogatás nyújtásával
         és az esetleges további feladatokkal, mint a pénzügyi megvalósíthatóság
         ellenőrzése és statisztikák biztosítása. Az egyes feladatok (pl. informatikai
         eszközök fejlesztése, működtetése és támogatása) magánvállalatok számára
         alvállalkozásba adásának lehetősége továbbra sem kizárt. A projektek értékelését, a
         szerződéskötést és a projektek irányítását a Bizottság szolgálatai végzik annak
         érdekében, hogy megmaradjon a szoros kapcsolat az ilyen tevékenységek és a
         politikaalakítás között.
HU                                              29                                            HU
 ---pagebreak---    6.        FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS
   A felügyelet és az értékelés vonatkozásait a hetedik keretprogramról szóló javaslat
   (COM(2005) 119 végleges) jogalkotási pénzügyi kimutatása határozza meg.
   7.        CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK
   Megfelelő intézkedéseket kell tenni a szabálytalanságok és a csalás megelőzésére, továbbá meg kell
   tenni a szükséges lépéseket az eltűnt, alaptalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált
   pénzeszközök visszaszerzésére az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó
   költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet28, a
   költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002.
   december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet29 , az Európai Közösségek pénzügyi
   érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet30, az
   Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni
   védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996.
   november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendelet31 és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF)
   által lefolytatott vizsgálatokról szóló 1074/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet32
   értelmében.
   28
            HL L 248., 2002.9.16., 1. o.
   29
            HL L 357., 2002.12.31., 1. o.
   30
            HL L 312., 1995.12.23., 1. o.
   31
            HL L 292., 1996.11.15., 2. o.
   32
            HL L 136., 1999.5.31., 8. o.
HU                                                   30                                               HU
 ---pagebreak---     8.          FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE
    8.1.        A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei
                                                                                Kötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (három tizedesjegyig)r
(A célkitűzések, a       2007-es év         2008-as év           2009-es év         2010-es év          2011-es év           2012-es év         2013-as év        ÖSSZESEN
cselekvések és a                                                                                (indikatív)        (indikatív)
végeredmények
fejezeteit fel kell
tüntetni)            Véger    Összkölts Végere     Összkölt Végere     Összköl  Véger    Összkölts  Végere   Összkölt   Végere     Összkölt Véger    Összkölts Vége  Összköltsé
                     edmén    ég        dmény      ség      dménye     tség     edmén    ég         dmény    ség        dménye     ség      edmén    ég        redm  g
                     yek                ek                  k száma             yek                 ek                  k száma             yek                énye
                     száma              száma                                   száma               száma                                   száma              k
                                                                                szám
                                                                                a
1. sz. MŰKÖDÉSI
CÉLKITŰZÉS33
2. sz. MŰKÖDÉSI
CÉLKITŰZÉS33
3. sz. MŰKÖDÉSI
CÉLKITŰZÉS33
4. sz. MŰKÖDÉSI
CÉLKITŰZÉS33
5. sz. MŰKÖDÉSI
CÉLKITŰZÉS33
ÖSSZKÖLTSÉG                     356,886             444,591             567,903            585,572             597,483              689,751            713,569       3.955,754
    33
               Az 5.3. szakaszban leírtak szerint.
    HU                                                                                31
 ---pagebreak---    8.2.     Igazgatási kiadások
   8.2.1.   Humán erőforrás létszáma és típusa
                                           A cselekvés irányítására kijelölendő személyzet a meglévő és/vagy
             Állások típusa               kiegészítő források alkalmazásával (állások száma/teljes munkaidős
                                                                        egyenérték)
                                                                                2011-es
                                          2007-es év      2008-as év      2009-es év    2010-es év
                                                                                év
                               A*/adm
              Tisztviselők     inisztrát
            vagy ideiglenes    or
            alkalmazottak 34
              (XX 01 01)       B*,C*/a
                               ssziszte
                               ns
           Az       XX       01       02
           jogcímcsoportból
           finanszírozott személyzet35
           Az XX 01 05         A*/adm
           jogcímcsoportból    inisztrát
           finanszírozott      or
           egyéb
           személyzet36
                               B*,C*/a
                               ssziszte
                               ns
                                          1.848     (+   1.848 (+ 25)    1.848 (+ 15)   1.848 (+ 5)   1.848
           ÖSSZESEN37
                                          15)
   8.2.2.   Az intézkedésből származó feladatok leírása
          A keretprogram végrehajtása
   34
          Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg
   35
          Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg
   36
          Amelynek költsége szerepel a referenciaösszegben
   37
          A táblázatban szereplő számadatok csak a Kutatási és Fejlesztési, az Információstársadalmi, az Energiaügyi és
          Közlekedési, a Vállalkozáspolitikai és Ipari és a Halászati Főigazgatóság felelősségi körébe tartozó valamennyi
          közvetett cselekvés létszámtervéből finanszírozott személyzetre vonatkozik, beleértve az ITER-hez kapcsolódó
          további 60 állást. Következésképp ezek a számadatok nem tartalmazzák a működési költségvetéshez tartozó
          létszámtervben szereplő állásokat és a KKK létszámtervében szereplő állásokat (lásd a COM(2005)439 és 445
          végleges dokumentumokat).
HU                                                       32                                                         HU
 ---pagebreak---    8.2.3.     Humán erőforrás forrása (jogszabályban meghatározott)
   (Amennyiben egynél több forrást tüntet fel kérjük, jelölje meg az egyes forrásokból származó állások
   számát)
              ⌧      Jelenleg a cserélendő vagy meghosszabítandó program irányítására kijelölt állások
              ⌧      A 2006-os évre a politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már
                     kiosztott állások
              ⌧      A következő politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárás keretében
                     kérelmezendő állások
              ⌧      Az irányítási szolgálaton belül meglévő források felhasználásával áthelyezendő
                     állások (belső áthelyezés)
                     Az n. évben szükséges állások, amelyeket ugyanakkor az éves politikai
                     stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem irányoztak elő a szóban forgó évre
   8.2.4.     Egyéb, a referenciaösszegben szereplő igazgatási kiadások (XX 01 05 – Igazgatási kiadások)38
                                                                                millió EUR (három tizedesjegyig)
   Költségvetési tétel
                                    2007-es 2008-as  2009-es    2010-es 2011-es   ÖSSZESE
                                        év      év       év        év       év         N
   (szám és megnevezés)
                  Jogszabályban
        meghatározott személyi
                        állomány
                      xx.01 05 01   132,100 137,665  142,206   145,659  141,128   698,758
               Külső személyzet
                      xx.01 05 02   23,520  30,809   32,971    34,418   19,830    141,548
      Egyéb igazgatási kiadások
                      xx.01 05 03   21,883  22,321   22,768    23,223   23,687    113,882
      Teljes    technikai      és
   igazgatási segítségnyújtás       177,503 190,795  197,945   203,300  184,645   954,188
   38
             Ezek a számok a teljes EURATOM-keretprogram (lásd a COM(2005)119 végleges dokumentumot) kiadásaira
             vonatkoznak.
HU                                                  33                                                    HU
 ---pagebreak---    8.2.5.     A humán erőforrások pénzügyi költsége és a kapcsolódó költségek, amelyek nem
              szerepelnek a referenciaösszegben39
                                                                                millió EUR (három tizedesjegyig)
                                2007-es  2008-as   2009-es               2011-es    ÖSSZE
    A humán erőforrás típusa                                 2010-es év
                                   év       év        év                    év        SEN
   Tisztviselők és ideiglenes
   alkalmazottak (08 0101 és
   )                           4,986    5,085     5,187           5,291 5,397      25,946
   Az      XX       01     02
   jogcímcsoportból
   finanszírozott személyzet
   (kisegítő alkalmazottak,
   kihelyezett        nemzeti
   szakértők,     szerződéses
   alkalmazottak, stb.)
        A humán erőforrások
             összköltsége és a
      kapcsolódó költségek (a
         referenciaösszegben
              NEM szereplő)    4,986    5,085     5,187           5,291 5,397      25,946
   Számítás – Igazgatási kiadások
   Az igazgatási kiadások kiszámítása a következő feltevésre épül:
   - a költségvetés volt A. részébe tartozó tisztviselők száma a 2006-os szinten marad
   - a kiadásokat minden évre 2%-kal növelték a Fiche 1 REV-ben (a Bizottság szolgálatainak a
      pénzügyi tervvel kapcsolatos munkadokumentuma) előre jelzett infláció alapján,
   - 108 000 € költség minden tisztviselőre és 70 000 € költség a külső személyzet egyes tagjaira (2004-
      es árak)
   Számítás – Az XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyzet
   Adott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozni
   39
            Ezek a számok a teljes EURATOM-keretprogram (lásd a COM(2005)119 végleges dokumentumot) kiadásaira
            vonatkoznak.
HU                                                   34                                                    HU
 ---pagebreak---         8.2.6.     A referenciaösszegben nem szereplő egyéb igazgatási kiadások40
                                                                                millió EUR (három tizedesjegyig)
                                                            2007-  2008-  2009-   2010-    2011-   ÖSSZE
                                                            es év  as év  es év    es év   es év     SEN
                XX 01 02 11 01 – Kiküldetések               0,036  0,036  0,037   0,038    0,038  0,185
                XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák     0,001  0,001  0,001   0,001    0,001  0,005
                XX 01 02 11 03 – Bizottságok41
                                                            0,111  0,114  0,116   0,118    0,121  0,580
                XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és
             konzultációk
                XX 01 02 11 05 – Információs rendszerek
              Összes egyéb irányítási kiadás (XX 01
                  02 11)
             3 Egyéb igazgatási jellegű kiadások
                  (nevezze meg, beleértve a költségvetési
                  tételt is)
                Összes igazgatási kiadás, a humán
                 erőforrás költségén és kapcsolódó
             költségeken kívül (a referenciaösszegben
                             NEM szereplő)                   0,148  0,151  0,154    0,157   0,160 0,770
   Számítás - A referenciaösszegben nem szereplő egyéb igazgatási kiadások
   A fenti számokat a Kutatási Főigazgatóság 2006-ra vonatkozó kérelme alapján becsülték meg és
   megnövelték az előre jelzett 2%-os éves inflációval. (Fiche 1 REV)
   A humán és igazgatási erőforrásra irányuló igényt az éves elosztási eljárás keretén belül az irányító
   főigazgatóságnak odaítélt keretösszeg fedezi. Az állások elosztása során figyelembe kell venni az
   állásoknak a szolgálatok közötti, az új pénzügyi terv alapján történő esetleges újraelosztását.
   40
           Ezek a számok a teljes EURATOM-keretprogram (lásd a COM(2005)119 végleges dokumentumot) kiadásaira
           vonatkoznak.
   41
           Az Euratom Tudományos és Műszaki Bizottsága.
HU                                                        35                                                     HU