Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0275

Javaslat: a Tanács rendelete a kiváló minőségű marhahús behozatalára vonatkozó autonóm vámkontingens megnyitásáról  /* COM/2009/0275 végleges - ACC 2009/0078 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 11.6.2009COM(2009) 275 végleges2009/078 (ACC)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa kiváló minőségű marhahús behozatalára vonatkozó autonóm vámkontingens megnyitásárólINDOKOLÁSA Kereskedelmi Világszervezet (WTO) vitarendezési testülete által 1998. február 13-án elfogadott, a „ European Communities — Measures Concerning Meat and Meat Products (Hormones)” esetre vonatkozó fellebbviteli testületi jelentés szerint a növekedésserkentő hormonokkal kezelt szarvasmarhákból származó hús behozatalának a Közösségben bevezetett tilalma nem egyeztethető össze az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések alkalmazásáról szóló megállapodással. Az Amerikai Egyesült Államok a vitarendezési testülettől engedélyt kért és kapott a Közösség számára biztosított 116,8 millió USD értékű engedmény felfüggesztésére.Mivel a 2003. szeptember 22-i 2003/74/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosította az egyes hormon- vagy tireosztatikus hatású anyagoknak és a béta-agonistáknak az állattenyésztésben történő felhasználására vonatkozó tilalomról szóló, 1996. április 29-i 96/22/EK tanácsi irányelvet, a Közösség eleget tett a vitarendezési testület által elfogadott döntéseknek és ajánlásoknak. Az Amerikai Egyesült Államok azonban úgy véli, hogy a Közösség még mindig nem tesz eleget a Kereskedelmi Világszervezetben vállalt kötelezettségeinek, és továbbra is alkalmaz szankciókat.A Közösség és az Egyesült Államok régóta keresik ezen elhúzódó transzatlanti kereskedelmi vita rendezésének olyan módját, amely független a közösségi intézkedések megfelelőségének megítélésétől.A kereskedelmi kapcsolatok javítása érdekében célravezető megoldásnak tűnik, ha a Közösség a legnagyobb kedvezmény elve alapján új autonóm vámkontingenst nyit a kiváló minőségű marhahús számára, az Amerikai Egyesült Államok pedig csökkenti az alkalmazott szankciókat.2009/078 (ACC)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa kiváló minőségű marhahús behozatalára vonatkozó autonóm vámkontingens megnyitásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],mivel:(1) A Közösségnek érdekében áll, hogy harmadik országokkal harmonikus kereskedelmi kapcsolatokat alakítson ki, ezért indokolt autonóm intézkedésként egy közösségi behozatali vámkontingens megnyitásáról rendelkezni 20 000 tonna kiváló minőségű, friss, hűtött vagy fagyaszott marhahús számára.(2) A mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet)[2] 144. cikke úgy rendelkezik, hogy a rendeletben említett termékekre vonatkozó vámkontingenseket a Bizottság nyitja meg és kezeli az általa a 195. cikk (2) bekezdésének megfelelően elfogadott részletes szabályok alapján.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk1. 09.4449 tételszámmal éves közösségi behozatali vámkontingens kerül megnyitásra a termék tömegében kifejezve 20 000 tonna, a 0201, 0202, 0206 10 95 és 0206 29 91 KN-kódok alá tartozó kiváló minőségű, friss, hűtött vagy fagyaszott marhahús számára.2. Az (1) bekezdésben említett kontingens értékvámja 0 %.3. A kontingensév július 1-jétől június 30-ig tart.2. cikkAz 1. cikkben említett vámkontingenst az 1234/2007/EK rendelet 144. cikkével összhangban a Bizottság kezeli.3. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.Ezt a rendeletet 2009. augusztus 1-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökPÉNZÜGYI KIMUTATÁS | Fichefin/09/114906 (MS/EM/DDG/mlc) 6.143.2009.1 |2009.5.15. |1. | KÖLTSÉGVETÉSI MEGNEVEZÉS: 10. alcím: mezőgazdasági vámok | ELŐIRÁNYZATOK: 2009. évi költségvetés: 1 403,5 millió EUR |2. | CÍM: Javaslat: A Tanács rendelete a kiváló minőségű marhahús behozatalára vonatkozó autonóm vámkontingens megnyitásáról |3. | JOGALAP: A Szerződés 133. cikke |4. | CÉLKITŰZÉSEK: 20 000 tonna kiváló minőségű, friss, hűtött vagy fagyasztott marhahús behozatalára vonatkozó autonóm vámkontingens megnyitása |5. | PÉNZÜGYI KIHATÁSOK | 12 HÓNAPOS IDŐSZAK (millió EUR) | FOLYÓ PÉNZÜGYI ÉV 2009 (millió EUR) | KÖVETKEZŐ PÉNZÜGYI ÉV 2010 (millió EUR) |5.0 | KIADÁSOK - AZ EK-KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE (VISSZATÉRÍTÉSEK/BEAVATKOZÁSOK) - A NEMZETI HATÓSÁGOK TERHÉRE - EGYÉB | - | - | - |5.1 | BEVÉTELEK - AZ EK SAJÁT FORRÁSAI (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK) | - | - | - |2011 | 2012 | 2013 | 2014 |5.0.1 | KIADÁSI ELŐIRÁNYZAT | - | - | - | - |5.1.1 | BEVÉTELI ELŐIRÁNYZAT | - | - | - | - |5.2 | SZÁMÍTÁSI MÓDSZER: |6.0 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL? | IGEN/NEM |6.1 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS ALCÍMEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL? | IGEN/NEM |6.2 | SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE? | IGEN/NEM |6.3 | SZÜKSÉG LESZ-E ELŐIRÁNYZATOK BEVEZETÉSÉRE A JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE? | IGEN/NEM |ÉSZREVÉTELEK: Az intézkedés az EU és az USA által közösen talált megoldás. Az USA csökkentené az EU-val szemben alkalmazott szankciókat. Ez a kereskedelmi kapcsolatok javulását eredményezné. A kontingens vámtarifája 0. Az intézkedés várhatóan nem lesz hatással a költségvetésre. |[1] HL C […]., […], […]. o.[2] HL L 299., 2007.11.16., 1. o.


				|

		52012PC0234

			Javaslat A TANÁCS RENDELETE az Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazására és nyugdíjára alkalmazott korrekciós együtthatók kiigazításáról /* COM/2012/0234 final - 2012/0118 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
·      A javaslat okai és céljai
A személyzeti szabályzat XI. melléklete 4.
cikkének (1) bekezdésével összhangban, a díjazásokra és a nyugdíjakra
vonatkozóan a személyzeti szabályzat 65. cikkének (2) bekezdése értelmében a
Eurostat által megadott információk alapján időközi kiigazítást kell
végezni, amennyiben jelentős változás következik be a megélhetési
költségekben június és december között, és e kiigazítás során kellőképpen
figyelembe kell venni a vásárlóerő adott éves referencia-időszakon
belüli változására vonatkozó előrejelzést.
Szükség esetén a Bizottság javaslatát
legkésőbb április második felében meg kell küldeni a Tanácsnak.
·      Háttér-információk
A XI. melléklet 6. cikkének (1) bekezdésének
értelmében, ha az érzékenységi küszöbértéket Brüsszelben elérték vagy
meghaladták, minden alkalmazási hely súlyozását ki kell igazítani
időközben (Brüsszelt is beleértve). Ha ezt a küszöbértéket Brüsszelben nem
érik el, az időközi kiigazítást csak azon helyeken végzik el, ahol a
küszöbértéket meghaladták.
A személyzeti szabályzat XI. mellékletének 7.
cikke értelmében az időközi kiigazítás összege a brüsszeli nemzetközi
index, adott esetben az előre jelzett fajlagos mutató felével szorozva, ha
ezen előrejelzés negatív.
A fajlagos mutató a tagállamok központi
közigazgatásában dolgozó nemzeti köztisztviselők nettó reálbérének
inflációmentes változását méri. A Eurostat e mutatót a személyzeti szabályzat
XI. melléklete 1. cikkének (4) bekezdésében említett nyolc tagállam által
szolgáltatott információk alapján határozta meg.
A brüsszeli nemzetközi index a megélhetési
költségek változását méri az Európai Unió Brüsszelben élő
tisztviselői és egyéb alkalmazottai tekintetében. A Eurostat ezt a mutatót
a belga hatóságok által szolgáltatott adatok alapján határozta meg.
Ha Brüsszelben nem érik el a kiigazítási
küszöbértéket, akkor a korrekciós együttható a vonatkozó gazdasági paritás és a
személyzeti szabályzat 63. cikkében előírt átváltási árfolyam hányadosának
és a kiigazítás összegének szorzata.
A díjazásokra vonatkozó gazdasági paritások
határozzák meg a díjazások vásárlóerejének Brüsszel mint referenciaváros és a
többi alkalmazási hely közötti egyenértékűségét. A Eurostat e paritásokat
a tagállamok nemzeti statisztikai hivatalaival egyetértésben számította ki.
A nyugdíjakra vonatkozó gazdasági paritások
határozzák meg a nyugdíjak vásárlóerejének Belgium mint referenciaország és a
többi tartózkodási ország közötti egyenértékűségét. A Eurostat e
paritásokat a tagállamok nemzeti statisztikai hivatalaival egyetértésben
számította ki.
·      Hatályos rendelkezések a javaslat által szabályozott területen
E javaslat kiegészíti a díjazások és a nyugdíjak
kiigazítása céljából évente benyújtott javaslatot.
2.           KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL;
HATÁSVIZSGÁLAT
·      Konzultáció az érdekeltekkel
A konzultáció módja, a legfontosabb
célterületek és a válaszadók köre
A javaslat pontjait a hatályos eljárásoknak
megfelelően egyeztették a személyzet képviselőivel.
A beérkezett válaszok és azok
figyelembevétele módjának összefoglalása
A javaslat figyelembe veszi a konzultációban részt
vevő felek által benyújtott véleményeket.
·      Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása
Külső szakértők bevonására nem volt
szükség.
·      Hatásvizsgálat
–
A javaslat célja a díjazások és a nyugdíjak
kiigazítása a hatályban levő jogszabályok értelmében.
–
A hatályban levő jogszabályok nem tesznek lehetővé
egyéb alternatívát.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
·      A javasolt intézkedés összefoglalása
A személyzeti szabályzat XI. mellékletének 4.
cikkével összhangban a javasolt intézkedések célja a díjazások és nyugdíjak
kiigazítása azokon a helyeken, ahol a megélhetési költségekben jelentős
változás következik be.
A megélhetési költségek változása, amelyet
Brüsszel tekintetében az előző év júniusa és decembere közötti
időszakra vonatkozó brüsszeli nemzetközi index mér, 1,1 %.
A Belgiumon és Luxemburgon kívüli megélhetési
költségek referencia-időszakon belüli változását a Eurostat által
kiszámított közvetett mutatók segítségével mérik. Ezeket a mutatókat a
brüsszeli nemzetközi index és a gazdasági paritás változásának szorzatával kell
megadni.
A megélhetési költségek jelentős változására
vonatkozó érzékenységi küszöbérték 12 hónapos időszakra 7 %-nak
megfelelő százalékarány (6 hónapra 3,5 %).
A díjazásokra alkalmazandó közvetett mutató
Észtországban meghaladta az érzékenységi küszöböt (4,1 %). A nyugdíjakra
alkalmazandó közvetett mutató egyetlen országban sem haladta meg az
érzékenységi küszöböt.
Az időközi kiigazítás összege a brüsszeli
nemzetközi index, adott esetben az előre jelzett fajlagos mutató felével
szorozva, ha az előrejelzés negatív.
A fajlagos mutató előrejelzése – 1,6 %,
ezért az időközi kiigazítás 0,3 %.
Ha Brüsszelben a kiigazítási érzékenységi
küszöbértéket nem érik el, akkor a korrekciós együttható a vonatkozó gazdasági
paritás és az átváltási árfolyam közötti aránynak és az időközi kiigazítás
összegének szorzata.
Az új korrekciós együtthatók január 1-jén lépnek
hatályba. Azonban azokban az országokban, illetve helyeken, ahol a közvetett
mutató meghaladja a 6,3 %-ot, a hatálybalépés napja november 16. Azokban
az országokban, illetve helyeken, ahol a közvetett mutató meghaladja a 12,6 %-ot,
a hatálybalépés napja november 1.
A Tallinnra vonatkozó 2011. decemberre kiszámított
(a személyi állományra vonatkozó vásárlóerő-paritáson 2011 decemberében)
korrekciós együttható 77,6. Ennek eredményeképpen, figyelembe véve az
időközi kiigazítás összegét, 2012. január 1-jei hatállyal az Európai Unió
tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak díjazására alkalmazandó
korrekciós együttható Észtországban 77,8.
A nyugdíjakra és az átutalásokra alkalmazandó
korrekciós együtthatók nem változnak.
·      Jogalap
A jogalap a személyzeti szabályzat és különösen
annak XI. melléklete.
·      A szubszidiaritás elve
A javaslat olyan területet érint, amely az Unió
kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért nem
alkalmazható.
·      Az arányosság elve
A javaslat megfelel az arányosság elvének a
következők miatt:
–
A személyzeti szabályzat XI. melléklete tanácsi
rendeletet ír elő.
–
A pénzügyi teher közvetlenül a díjazások és
nyugdíjak személyzeti szabályzatban megállapított kiigazítási módszerének
alkalmazásából fakad.
·      A jogi aktus típusának megválasztása
Javasolt eszköz(ök): rendelet.
Egyéb eszköz nem lenne alkalmas a következő
okból:
–
A személyzeti szabályzat XI. melléklete tanácsi
rendeletet ír elő.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
Az Európai Unió tisztviselői és egyéb
alkalmazottai díjazására és nyugdíjára alkalmazott korrekciós együtthatók
kiigazításának mind az igazgatási kiadásokra gyakorolt hatását a csatolt
pénzügyi kimutatás részletezi.
Bár az időközi kiigazítás figyelembe veszi az
uniós személyi állomány megélhetési költségeinek emelkedését Észtországban, mégis
alacsonyabb kiadásokat eredményez. Ez abból adódik, hogy a Tanács 2011
decemberében nem fogadta el az uniós tisztviselők díjazásának és
nyugdíjának éves kiigazítására vonatkozó bizottsági javaslatot[1]. A
2011-es éves kiigazítás az Észtországra vonatkozó korrekciós együttható értékét
78,5-ről 75,4-re csökkenthette volna. Mivel azonban az éves kiigazítást
nem fogadták el, a korábbi 78,5-ös érték érvényben maradt. Az Eurostat
időközi kiigazításra vonatkozó új számítása azt mutatja, hogy
Észtországban a megélhetési költségek 75,4-ről 77,8-ra emelkedtek. Mivel
ez az új érték az időközi kiigazításra vonatkozóan alacsonyabb, mint a
jelenleg érvényben lévő érték, az időközi kiigazítás alacsonyabb kiadásokat
eredményez.
2012/0118 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS RENDELETE
az Európai Unió tisztviselői és egyéb
alkalmazottai díjazására és nyugdíjára alkalmazott korrekciós együtthatók
kiigazításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és
mentességeiről szóló jegyzőkönyvre és különösen annak 12. cikkére,
tekintettel az Európai Unió
tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, valamint egyéb
alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről szóló 259/68/EGK, Euratom,
ESZAK tanácsi rendeletre[2]
és különösen a személyzeti szabályzat 64. cikkére és 65. cikkének (2)
bekezdésére, VII., XI. és XIII. mellékletére, valamint az egyéb alkalmazottak
alkalmazási feltételeinek 20. cikke első bekezdésére, 64. és 92. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       A megélhetési költségek
Észtországban a 2011. júniustól decemberig terjedő időszakban
jelentősen emelkedtek, ezért az Unió tisztviselőinek és egyéb
alkalmazottainak díjazására alkalmazott korrekciós együtthatót ki kell
igazítani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
2012. január 1-jei hatállyal a személyzeti
szabályzat 64. cikke értelmében az alább felsorolt országokban és helyeken
alkalmazásban álló tisztviselők és egyéb alkalmazottak díjazására
vonatkozó korrekciós együttható a következő:
–
Észtország 77,8.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező
és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
Melléklet
PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB
ADATAI
1.1.        A javaslat/kezdeményezés címe
Az
Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazására és nyugdíjára
alkalmazott korrekciós együtthatók kiigazításáról szóló tanácsi rendeletre
irányuló javaslat
1.2.        A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[3]
Valószínűleg
valamennyi terület és tevékenység érintett.
1.3.        A javaslat/kezdeményezés
típusa
ý A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul
(időszakos, a hatályos rendeletet kiigazító)
1.4.        Célkitűzések
1.4.1.     Várható eredmény(ek) és
hatás(ok)
Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/az
érintett célcsoportokra.
Az
Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazására és nyugdíjára
alkalmazott korrekciós együtthatóknak Észtországban a megélhetési költségek
jelentős változását követő kiigazítása a munkavégzés különböző
helyei között a személyzeti szabályzatban előírt
vásárlóerő-egyenértékűség fenntartását fogja eredményezni.
1.5.        A javaslat/kezdeményezés
indoklása
1.5.1.     Rövid vagy hosszú távon
kielégítendő szükséglet(ek)
Annak
biztosítása, hogy a megélhetési költségek jelentős változása esetén az
Európai Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai díjazására és nyugdíjára
alkalmazott korrekciós együtthatókat kiigazítják és adott esetben
visszamenőleges hatállyal alkalmazzák. Annak biztosítása, hogy az uniós
tisztviselők díjazása és nyugdíja vásárlóerejének alakulása követi a
tagállamok központi közigazgatásában dolgozó tisztviselők hasonló juttatásai
vásárlóerejének változásait, amint arra a személyzeti szabályzat XI: melléklete
utal. Annak biztosítása érdekében, hogy a vásárlóerő párhuzamossága a
különböző munkahelyeken dolgozó személyi állomány között továbbra is
fennmaradjon.
1.6.        Az intézkedés és a pénzügyi
hatás időtartama
ý A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
–
A beindítási időszak 2012. január 1-jétől
kezdődik,
–
azt követően: rendes ütem.
1.7.        Tervezett irányítási
módszer(ek)[4]
ý Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által PMO.
2.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA
2.1.        A kiadások a többéves
pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási
tételét/tételeit érintik?
·      Jelenlegi költségvetési kiadási tételek
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel
 Szám [Megnevezés…] || diff./nem diff. előirányzat ([5]) || EFTA-országok-ból[6] || tagjelölt országok-ból[7] || harmadik országok-ból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
   || XX 01 01 01. jogcím || nem diff. || NEM || NEM || NEM || NEM
2.2.        A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás
2.2.1.     A kiadásokra gyakorolt becsült
hatás összegzése
millió EUR (három
tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám || XX 01 01 01. jogcím és 11. alcím Egyéb intézmények, 42. alcím A parlamenti asszisztensek alkalmazásával kapcsolatos kiadások.
 Humánerőforrásügyi Főigazgatóság ||   ||   || N. év[8] || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Bizonyos operatív programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[9] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A Humánerőforrásügyi Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret <...> FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is
érint:
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (Referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások”
millió EUR (három
tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2012. év || 2013. év || 2014. év || 2015. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN
 Főigazgatóság <…….> ||
  Humánerőforrás ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 FŐIGAZGATÓSÁG ÖSSZESEN || Előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || nincs adat
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2012. év || 2013. év || 2014. év || 2015. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || nincs adat
 Kifizetési előirányzatok || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || nincs adat
2.2.2.     Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
–
ý  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív
előirányzatok felhasználását.
2.2.3.     Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
2.2.3.1.  Összegzés
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási
előirányzatok felhasználását.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
millió EUR (három
tizedesjegyig)
   || N. év [10] || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[11] bele nem tartozó előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
2.2.3.2.
2.2.3.3.  Becsült
humánerőforrás-szükségletek
–
ý  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után humánerőforrások
felhasználását.
2.2.4.     A jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel való összeegyeztethetőség
–
ý  A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel.
2.2.5.     Harmadik felek részvétele a
finanszírozásban
–
ý A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi
társfinanszírozást.
2.3.        A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
–      ý  A
javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.
[1]               COM
(2011) 820.
[2]               HL L 56.,
1968.3.4., 1. o.
[3]               Tevékenységalapú
irányítás: ABM (Activity Based Management) – Tevékenységségalapú
költségvetés-tervezés: ABB (Activity-Based Budgeting).
[4]               Az egyes
irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben
szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési
Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[5]               Differenciált / nem
differenciált előirányzatok.
[6]               EFTA: Európai
Szabadkereskedelmi Társulás.
[7]               Tagjelölt
országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok.
[8]               Az N. év
a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.
[9]               Technikai
és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy
intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban:
BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[10]             Az N. év a
javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.
[11]             Technikai
és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy
intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban:
BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.


Avis juridique important

|

52004PC0389

Javaslat a tanács rendelete az 1601/1999/EK Európa Bizottsági Rendelet módosítására az Indiából származó 1 milliméternél kisebb átmérőjű rozsdamentes acél huzal importjára kivetett végleges kiegyenlítő vámra vonatkozóan  /* COM/2004/0389 végleges */

Javaslat A TANÁCS RENDELETE az 1601/1999/EK Európa Bizottsági Rendelet módosítására az Indiából származó 1 milliméternél kisebb átmérőjű rozsdamentes acél huzal importjára kivetett végleges kiegyenlítő vámra vonatkozóan(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS2003 július 10-én a Bizottság kezdeményezte az Indiából származó 1 milliméternél kisebb átmérőjű rozsdamentes acél huzal importjára kivetett kiegyenlítő vám sürgős megvizsgálását.A vizsgálat kimutatatta, hogy a fent említett felülvizsgálatot kérelmező személy által legyártott és exportált termék importjára végleges kiegyenlítő vámot kell kiszabni.Ennélfogva a csatolt Rendeleti javaslat elfogadását javasoljuk a Tanácsnak, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell közzétenni.Javaslat A TANÁCS RENDELETE az 1601/1999/EK Európa Bizottsági Rendelet módosítására az Indiából származó 1 milliméternél kisebb átmérőjű rozsdamentes acél huzal importjára kivetett végleges kiegyenlítő vámra vonatkozóanAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,Tekintettel az Európai Közösséget megalapító Szerződésre,Tekintettel az 1997 október 6-i 2026/97/EK Tanácsi Rendeletre az Európai Közösségen kívül eső országokból származó szubvencionált import elleni védelemre vonatkozóan [1] ('alap Rendelet'), és különösen annak 20. cikkére,[1]  HL. L 288, 1997.10.21, 1. oldal, a 461/2004. számú Rendelet által módositott Rendelet (EK) (HL. L 77, 2004.03.13, 12. oldal).Tekintettel a Bizottság által benyújtott javaslatra a Tanácsadó Bizottsággal történt konzultációt követően,Mivel:A. ELŐZŐ ELJÁRÁS(1) A Tanács az 1601/1999/EK [2] Rendelettel végleges kiegyenlítő vámot szabott meg az Indiából származó, ex 7223 00 19 CN kódhoz tartozó 1 milliméternél kisebb átmérőjű rozsdamentes acélhuzal importjára ('az érintett termék'). Az intézkedések értelmében az ad valorem vámérték 0 és 42,9 %-os az egyéni exportőrök, míg 44,4 % nem együttműködő exportőrök esetében.[2]  HL. L 189, 1999.07.22, 26. oldalB. JELENLEGIN ELJÁRÁS1. Felülvizsgálat inditványozása(2) A végleges intézkedések bevezetését követően egy indiai gyártó, a VSL Wires Limited ('a kérelmező') a Bizottsághoz fordult az 1601/1999/EK Rendelet sürgős felülvizsgálatának elrendelését kérve az alap Rendelet 20. cikkének megfelelően. A kérelmező azt állította, hogy nem állt kapcsolatban az érintett termék egyéb exportőrével Indiában. Állította továbbá, hogy az érintett terméket a felülvizsgálat eredeti időszakában nem (azaz 1997 április 1-től 1998 március 31-ig), hanem csak az ezt követő időszakban exportálta a Közösségbe. A fentiek alapján kérelmezte, hogy egyéni vámtételt állapítsanak meg számára.2. Sürgős felülvizsgálat kezdeményezése(3) A Bizottság megvizsgálta a kérelmező által benyújtott bizonyítékokat és elegendőnek minősítette felülvizsgálat elrendeléséhez az alap Rendelet 20. cikkében szereplő intézkedéseknek megfelelően. A Tanácsadó Bizottsággal folytatott konzultációt követően, és azt követően, hogy az érintett Közösségi iparág lehetőséget kapott véleménye kifejtéséhez, a Bizottság kezdeményezte egy, a Hivatalos Lapban megjelent felhívással [3] az 1601/1999/EK Rendelet sürgős éttekintését az érintett vállalatra való tekintettel és elindította a vizsgálatot.[3]  HL. C 161, 2003.07.10, 3. oldal3. Érintett termék(4) A jelenlegi felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az 1601/1999/EK Rendeletben szereplővel, mely termék az 1 milliméternél kisebb átmérőjű, 2,5 %-os, vagy annál több nikkelt tartalmazó rozsdamentes acélhuzal. Kivételt képeznek a 28 %-os vagy annál nagyobb arányban, de 31 %-nál kevesebb nikkelt tartalmazó huzalok, amelyek 20 %-ban, vagy annál több, de kevesebb, mint 22 %-ban krómot tartalmaznak.4. Vizsgálat időszaka(5) A szubvenciós vizsgálati időszak 2002 április 1-től 2003 március 31-ig tartott ('felülvizsgálati időszak').5. Érintett felek(6) A Bizottság hivatalosan tanácsolta a kérelmezőnek és az Indiai Kormánynak ('GOI'), az eljárás elindítását. Továbbá a közvetlenül érintett feleknek megadta annak lehetőségét, hogy írásban kifejtsék véleményüket, és meghallgatáshoz folyamodjanak. Mindazonáltal a Bizottság nem kapott sem véleményeket, sem igényt meghallgatásra.(7) A Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőnek, amelyre a kérelmező a kitűzött határidőn belül válaszolt. A Bizottság összegyűjtötte és áttekintette mindazon információt, amely szükségesnek tekintett a vizsgálat elindításához és helyszíni ellenőrző látogatást tett a kérelmezőnél.C. A VIZSGÁLAT HATÓKÖRE(8) Mivel a kérelmező kármegállapítással kapcsolatos vizsgálatot nem kért a Bizottságtól, a vizsgálat a szubvencionálásra korlátozódott.(9) A Bizottság az eredeti vizsgálatban is elemzett támogatási kereteket vizsgálta meg. Azt is megnézte, hogy folyamodott-e a kérelmező olyan szubvencióhoz, amely hasznára válhatott az eredeti keresetben, ám amelynek igénybevételét az eredeti vizsgálat során nem sikerült kimutatni.Végül megvizsgálták, hogy igénybe vett-e a kérelmező olyan szubvenciós keretet, amelyet az eredeti vizsgálati időszakot követően hoztak létre, vagy kapott-e ad hoc jellegű támogatást a vizsgálat vége óta.D. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI1. Új exportőr minősítés(10) A kérelmező kielégítően be tudta bizonyítani, hogy nem volt kapcsolatban sem közvetve, sem közvetlenül egyik olyan indiai exportra gyártóval sem, akikre az érvényben lévő kiegyenlítő vám intézkedések vonatkoztak az érintett terméket illetően.(11) A vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező nem exportálta az érintett terméket az eredeti vizsgálati időszak alatt, azaz 1997 április 1-től 1998 március 31-ig.(12) Beigazolódott, hogy a kérelmező mindössze egy értékesítést hajtott végre a Közösségben, amelyre 2001 augusztusában került sor, azaz az eredeti vizsgálati időszakot követően, de még jóval a felülvizsgálati időszak előtt.(13) A kérdőívben a kérelmező mindössze egy olyan szerződést jelölt meg, amelyet a felülvizsgálati időszakban kötött, azonban a helyszíni ellenőrzéskor kiderült, hogy értékesítésre nem került sor. Következésképpen a kérelmező nem rendelkezett semmilyen, a Közösségbe irányuló export visszavonhatatlan szerződésszerű kötelezettségével.(14) Mindazonáltal a Bizottság figyelembe vette, hogy a vállalat jelentős szállításokat hajtott végre más országokba a felülvizsgálati időszak alatt, amely lehetővé tette az export szállítások szubvenciójából származó juttatások kiszámítását, mivel ezekre attól függetlenül is igényt lehet tartani, hogy hová irányulnak a szállítások.Ebből kifolyólag a Bizottság úgy döntött, hogy ellenőriz minden olyan információt, amelyet a gyorsított felülvizsgálat szempontjából szükségesnek tartott annak kiszámításához, hogy mennyi lehet a kiegyenlítő szubvenció összege - oly módon, hogy az összeget felosztotta a kérelmezőnek a felülvizsgálati időszakban generált összforgalomára.2. Szubvencionálás(15) A kérelmezőnek a Bizottság kérdőívére adott válaszában szereplő információk alapján a következő támogatási keretek lettek megvizsgálva:- Vám Feljogosító Betétkönyvi Keret (Duty Entitlement Passbook Scheme),- Forgalmi Adó Mentességi Keret (Income Tax Exemption Scheme),- Export Promóciós Beruházási Javak Keret (Export Promotion Capital Goods Scheme),- Export Processing Zónák/Export Orientált Egységek (Export Processing Zónák/Export Oriented Units)3. Vám Feljogosító Betétkönyvi Keret (Duty Entitlement Passbook Scheme) ('DEPB')Általános(16) Beigazolódott, hogy a kérelmező támogatást kapott ebből a keretből a felülvizsgálati időszak alatt. A DEPB támogatás felhasználására egy exportot követően került sor. A támogatási keret részletes leírása az Export és Import Szabályzat 4.3. paragrafusában található (Az Indiai Kormány Kereskedelmi és Ipari Minisztériumának 2002 március 31-i 1/2002-07. számú értesítése).Ezen támogatási tervezet keretében minden hitelképes exportőr folyamodhat hitelért, amelyet az exportált végtermékek értékének egy bizonyos százalékaként határoznak meg. A DEPB keret szintjét a legtöbb termék esetében az indiai hatóságok határozzák meg, beleértve az érintett terméket is, a Standard Input/Output Normáknak megfelelően (SION). Az odaítélt hitel mennyiségéről betétlapot állítanak ki.Az exportot követően odaítélt DEPB támogatási keret lehetővé teszi, hogy a hitelt későbbi termék behozatalokra használja fel az exportőr (p.l. nyersanyag, vagy beruházási javak behozatalára), amely alól kivételt képeznek azok a termékek, amelyek importálása korlátozott, illetve tiltva van. Az ily módon behozott termékek a hazai piacon értékesíthetők (forgalmi adó ellenében), illetve más módon felhasználhatók.A DEPB hitelek szabadon transzferálhatók. A DEPB betétkönyv a kibocsátásától számított 12 hónapig érvényes.(17) A DEPB jellegzetességei nem változtak az eredeti vizsgálat óta. A DEPB terv olyan támogatási keret, amelynek mértéke törvényesen a kiviteli teljesítménytől függ, ennélfogva egy, az eredeti vizsgálat során született döntés szerint specifikusnak és kiegyenlítőnek minősül az alap Rendelet 3(4)(a) cikkelyének megfelelően.A támogatási összeg kiszámítása(18) Beigazolódott, hogy a kérelmező teljes DEPB hitelét a vele kapcsolatban álló vállalatnak, a Viraj Alloys Ltd-nek transzferálta. Hasonlóképpen járt el másik 3 egymáshoz kapcsolódó vállalat esetében is, a Viraj Forgings Ltd, Viraj Impoexpo Ltd és a Viraj Profiles Ltd vállalatokkal. A vizsgálat megerősítette, hogy a Viraj Alloys Ltd vállalat biztosítja a nyersanyagot a fentiekben említett vállalatoknak, amelyek transzferált DEPB támogatási hitelek összegeit vám-mentes importok lebonyolítására használta fel.Az is beigazolódott továbbá, hogy az érintett termék kivitelében több, egymással kapcsolatban álló vállalat is részt vett. Figyelembe véve azt a tényt, hogy a kérelmező tulajdonosai egy átfogó részvényesi rendszeren keresztül ellenőrzik az egymással kapcsolatban álló összes vállalatot, és hogy ezen vállalatok részt vesznek bizonyos tekintetben az érintett termék gyártásában és forgalmazásában, megalapozottnak bizonyult, hogy az összes vállalatra, mint a támogatás egyetlen felhasználójára tekintsenek.Ennélfogva a DEPB támogatási keret összege a kérelmező és a vele kapcsolatban álló vállalatoknak odaítélt hitelek összegén alapult. Mivel a támogatást nem az exportált mennyiség alapján ítélték oda, annak összege a kérelmező és a hozzája kapcsolódó vállalatok teljes export forgalma alapján lett meghatározva az alap Rendelet 7(2) cikke rendelkezéseinek megfelelően.Végeredményben a VSL Wires Limited vállalatnak a felülvizsgálati időszak alatt 12,7%-os támogatásban volt része ebből a támogatási keretből.4. Forgalmi Adó Mentességi Keret (Income Tax Exemption Scheme) ('ITES')Általános(19) Beigazolódott, hogy a kérelmező támogatást élvezett ebből a keretből az Indiai Forgalmi adó Törvény 80HHC paragrafusának megfelelően.Az 1961-es Indiai Forgalmi adó Törvény lefekteti az adómentesség alapjait, amelyet a cégek adóbehajtáskor vehetnek igénybe. Az igényelhető adómentességek között szerepelnek a Törvény 10A paragrafusában foglalt mentességek (a Szabad Kereskedelmi Övezetben működő vállalatok által igényelhetők), a 10B paragrafusában foglaltak (Export Orientált Egységenként számon tartott vállalatok által igényelhetők) és a 80HHC paragrafusban foglalt mentességek (termékeket exportáló vállalatok által igényelhetők). Az ITES keretből való támogatáshoz a vállalatnak megfelelő igényt kell benyújtania adóbevalláskor az Adó Hatóságoknak. Az adóév április 1-től március 30-ig tart és az adóbevallásra a következő év november 30-ig kell, hogy sor kerüljön. Ebben az esetben a felülvizsgálati időszak egybeesett az adó és pénzügyi évvel, 2002 április 1-től 2003 március 31-ig.(20) Az ITES támogatási keret jellegzetességei nem változtak az eredeti vizsgálat óta. Még az eredeti vizsgálat során eldőlt, hogy az ITES keret kiegyenlítő támogatásnak minősül, mivel a GOI [indiai kormány] pénzügyi támogatásban részesíti a vállalatot oly módon, hogy lemond az exportból származó nyereségre kivetett közvetlen adók formájában bejövő állami bevételről, amelyekre szert tehetne, ha a vállalat nem igényelne forgalmi adó mentességet. Mindazonáltal az is kiderült, hogy a 80HHC paragrafus értelmében az ITES keretet fokozatosan felszámolják a 2000-2001-es pénzügyi évvel kezdődően a 2004-2005-ös pénzügyi évig, amelytől kezdődően az exportból származó nyereségek nem élvezhetnek forgalmi adó mentességet. A felülvizsgálati időszak alatt az exportból származó nyereségek mindössze 50 %-a élvezett adómentességet.(21) A támogatás mértéke törvényileg a kiviteli teljesítménytől függ az alap Rendelet 3(4)(a) cikke értelmében, mivel csak az exportértékesítésekből származó nyereség élvez adómentességet, következésképpen specifikusnak minősül.A támogatás összegének a kiszámítása(22) A felülvizsgálati időszakban a kérelmezőnek nyújtott támogatás kiszámítása a mentességgel és mentesség nélküli normális esetben esedékes adók összegének különbsége alapján történt. A forgalmi adó mértéke ebben az időszakban, beleértve a részvénytársasági nyereségi adót, 36,75 %. Ahhoz, hogy ki lehessen számolni a kérelmező által élvezett teljes támogatás összegét, és figyelembe véve, hogy a kérelmezővel kapcsolatban álló másik 3 vállalat is exportálta az érintett terméket a felülvizsgálati időszak alatt (lásd (18) pont), a támogatás összegének megállapításakor a 80HHC cikkének megfelelő forgalmi adó mentesség is figyelembe lett véve a kérelmező, Viraj Forgings Ltd, Viraj Impoexpo Ltd és Viraj Profiles Ltd vállalatok esetében. Mivel a támogatás odaitélése nem az exportált mennyiség alapján történt, annak összege a kérelmező és a hozzája kapcsolódó vállalatok teljes export forgalma alapján lett meghatározva az alap Rendelet 7(2) cikke rendelkezéseinek megfelelően. Ennek alapján a VSL Wires Limited vállalatnak a felülvizsgálati időszak alatt 1,4 %-os támogatásban volt része ebből a támogatási keretből.5. Export Promóciós Beruházási Javak Keret (Export Promotion Capital Goods Scheme) ('EPCGS')(23) Beigazolódott, hogy a kérelmező nem vette igénybe az EPCGS támogatási keretet.6. Export Processing Zónák/Export Orientált Egységek (Export Processing Zones ('EPZ')/Export Oriented Units) ('EOU')(24) Beigazolódott, hogy a kérelmező nem EPZ zónában helyezkedett el, és nem számított EOU-nak, ennélfogva nem vette igénybe ezt a támogatási keretet.7. Egyéb támogatási keretek(25) Beigazolódott, hogy a kérelmező nem folyamodott olyan új támogatásokhoz, amelyeket az eredeti vizsgálatot követően hoztak létre, és nem vett igénybe egyéb ad hoc támogatást sem a vizsgálatot követően.8. Kiegyenlítő támogatások összege(26) A fentiekben bemutatott különféle támogatási keretekhez kapcsolódó végleges eredményeket figyelembe véve, a kérelmező által igénybevett kiegyenlítő támogatások összege a következő:>TABELPOSITION>E. FELÜVIZSGÁLT INTÉZKEDÉSEK MÓDOSITÁSA(27) A vizsgálat során begyűjtött adatok alapján indokoltnak tekinthető, hogy a VSL Wires Limited által gyártott és forgalmazott 1 milliméternél kisebb átmérőjű rozsdamentes acélhuzal Közösségbe irányuló importjára a felülvizsgálati időszakban a vállalatra megállapított egyéni támogatások összegének megfelelő kiegyenlítő vámot szabjanak ki.(28) Következésképpen a 1601/1999/EK Rendelet ennek megfelelően módosítandó.F. INTÉZKEDÉSEK KÖZZÉTÉTELE ÉS IDŐTARTAMA(29) A Bizottság értesítette a kérelmezőt és a GOI-t [indiai kormány] azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján javaslatot szándékozott benyújtani a 1601/1999/EK Tanácsi Rendelet módosítására vonatkozóan. Az érintett felek lehetőséget kaptak arra, hogy megfelelő időn belül kifejtsék véleményüket.(30) Válaszában a kérelmező azt állította, hogy az exportot követő DEPB támogatás egy vám visszatérítési keret, amelyet a Bizottság helytelenül ítélt meg a támogatás mértékét és a kiegyenlítő haszon összegét illetően. Állítása szerint a keretből származó támogatás Bizottság általi értékelése helytelen volt, mivel csak a többlet vám visszatérítés tekinthető támogatásnak, és a Bizottság nem vizsgálta meg a rendszer operatív működését.A Bizottság ismételten állítja (lásd például a 1338/2002 [4]/EK Tanácsi Rendeletet, és különösen a (14)-től (20)-ig terjedő ismertetőket)), hogy az exportot követő DEPB támogatás nem vám visszatérítési, vagy vám visszatérítés kiegészítési támogatás, mivel nem igazodik az alap Rendelet 2(1)(ii) cikkéhez kapcsolódó I-III. Függelék intézkedéseihez. A támogatási keret nem tartalmazza azt a kötelezettséget, mely szerint csak az exportált termékek előállításában résztvevő termékek behozatalára kerülhet sor, (alap Rendelet II. Függeléke) biztosítva ezáltal az I. Függelék (i) pontjában található követelmények kielégítését. Továbbá nincs olyan ellenőrző rendszer, amely nyomon tudná követni, hogy a behozott termékek valóban felhasználásra kerültek az exportálandó termékek gyártási folyamatában. A keret nem is kiegészítő vám visszatérítési keret, mivel a behozott termékeknek nem ugyanazon mennyiséggel, és jellegzetességekkel kell rendelkezniük, mint a kiviteli termékek gyártásában részvevő hazai alapanyagok (alap Rendelet III. Függeléke). Végezetül az exportra termelők jogosultak a DEPB támogatásra, függetlenül attól, hogy importálnak-e nyersanyagokat.[4]  HL. L 196, 2002.07.25, 1. oldalA kérelmező esetében a vizsgálat megerősítette, hogy a nyersanyagokat az egyik társvállalata vámmentesen importálta a többi társvállalat által transzferált DEPB hitelek segítségével, amelyekre a különféle termékek exportjából tettek szert. Mindazonáltal semmilyen kapcsolatot sem lehetett felállítani a vállalatok hitelei és a ténylegesen importált termékek között a nyersanyagok importjával megbízott egyedüli társvállalat alapján. Továbbá a GOI [indiai kormány] sem rendelkezett semmilyen ellenőrző rendszerrel, amellyel felülvizsgálhatta volna, hogy mely behozott nyersanyagot mely cég használta fel, és melyik termék gyártása során. Mivel a fenti, a támogatás definíciójától eltérő kivétel nem alkalmazható, a kiegyenlítő támogatás összege megfelel a támogatási keret által nyújtott teljes hitel összegével. Ezen okokból kifolyólag a kérelem nem fogadható el.A kérelmező továbbá azt állította, hogy "a Bizottságnak nem sikerült kivonnia az import vámokat a költségekből, amellyel a támogatási kalkulációk hibásak és túlzottak lettek". E tekintetben megjegyezendő, hogy a kérelmezőt előre felkérték, hogy a (18)-as ismertetésben vázolt helyzet alapján, nyújtson be kivitelt követően igénybevett DEPB hitel jegyzéket a felülvizsgálati időszakban végrehajtott összes kivitelére vonatkozóan. A kérelmezőt arra is felkérték, hogy nyújtsa be ugyanezen információkat a társvállalatok által ugyanezen időszakban végrehajtott kivitelekre vonatkozóan is, beleértve a támogatási hitelhez szükséges jelentkezési költségek, illetve egyéb költségek részleteit is. Mindazonáltal a kérelmező nem közölte a kért adatokat, és a helyszíni ellenőrzés során sem állt módjában információkat közölni. Így megfelelő információk hiányában költségkiigazításra sem kerülhetett sor a fentebbi (18)-as ismertetőben meghatározott támogatási összeg alapján.(31) A jelen felülvizsgálat nem befolyásolja az 1601/1999/EK Tanácsi Rendeletnek az alap Rendelet 18(1) cikkének megfelelően bekövetkező lejárati dátumát,ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ RENDELETET:1. cikkAz 1601/1999/EK Tanácsi Rendelet 1(2) cikkében található táblázat a következők hozzátételével módosul:>TABELPOSITION>2. cikkJelen Rendelet az Európai Unós Hivatalos Lapjában történő megjelenésének másnapjától lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,A TanácsnakAz elnök