               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.12.3.
            COM(2021) 746 final
            2021/0390(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezésekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló negyedik jegyzőkönyv (MAC jegyzőkönyv) Európai Unió nevében történő aláírásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A valamennyi tagállamot magában foglaló kormányközi szervezet, az UNIDROIT (International Institute for the Unification of Private Law) égisze alatt 2001 novemberében a dél-afrikai fokvárosi konferencián elfogadták a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezményt (a továbbiakban: Fokvárosi Egyezmény) és a légi járművek berendezéseivel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló jegyzőkönyvet.

                  A fokvárosi rendszer rugalmas struktúrával rendelkezik: az egyezmény a mobil berendezések valamennyi kategóriájára alkalmazandó jogi szabályokat megállapító keretegyezményből áll, amelyet az egyes berendezéstípusokra vonatkozó különleges szabályokat tartalmazó külön jegyzőkönyvek egészítenek ki.

                  Az egyezmény a mobil berendezéseknek a jegyzőkönyvekben megnevezett alábbi kategóriáihoz kapcsolódó nemzetközi érdek (hitelbiztosítási megállapodás, tulajdonjog fenntartásával kötött megállapodás vagy lízingszerződés) alapítására és hatásaira vonatkozó egységes szabályokat állapít meg: légi járművek (repülőgép-szerkezetek, repülőgépmotorok és helikopterek), sínpályához kötött járművek, a világűrbe telepített eszközök.

                  Az említett jegyzőkönyvek módosíthatják az egyezményt, ha a vonatkozó ágazat sajátosságai azt szükségessé teszik. Ennek megfelelően az adott jegyzőkönyv – nem pedig az egyezmény – az irányadó az egyes mobilberendezés-kategóriák tekintetében. Az államok kötelezettségei eltérőek az egyezmény alapján, attól függően, hogy melyik jegyzőkönyvhöz csatlakoznak. Az egyezmény csak a vonatkozó jegyzőkönyv hatálybalépését követően, és kizárólag annak részes felei között alkalmazható egy adott mobilberendezés-kategóriára. Ugyanakkor az egyezmény és a jegyzőkönyv együttesen, egységes okmányként olvasandó és értelmezendő.

                  A bányászati, mezőgazdasági és építőipari kategóriák univerzális jelentőségű kereskedelmi tevékenységi területek, különösen a fejlődő országokban. Ez az oka annak, hogy 2006 óta a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezésekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló negyedik jegyzőkönyv (a továbbiakban: „MAC jegyzőkönyv”) előkészítése bekerült az UNIDROIT munkaprogramjába. Az UNIDROIT két okból javasolta a mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezések negyedik jegyzőkönyvét. Először is lehetővé tenné a mezőgazdasággal, építéssel és bányászattal foglalkozó vállalkozások számára, hogy olyan berendezéseket szerezzenek be, amelyeket egyébként nem szerezhetnének be, és így lehetővé tenné számukra tevékenységük optimalizálását. Másodszor lehetővé tenné a berendezések gyártói számára, hogy olyan piacokra exportáljanak, amelyek ilyen jegyzőkönyv nélkül továbbra is zárva maradnának számukra.

                  Az előkészítő munkát – többek között a tanulmányozócsoport több ülését és a magánszektorral folytatott konzultációkat – követően az UNIDROIT kormányzótanácsa a 95. ülésén (2016. május 18–20.) úgy ítélte meg, hogy a tanulmányozócsoport által készített szövegtervezet kellően kidolgozott ahhoz, hogy szükségessé tegye egy kormányzati szakértői bizottság összehívását.

                  A kormányzati szakértői bizottság két ülésére Rómában került sor: az elsőre 2017. március 20. és 24. között, a másodikra pedig 2017. október 2. és 6. között, ahol a jegyzőkönyv szövegét kellően kidolgozottnak ítélték ahhoz, hogy a jegyzőkönyv elfogadása céljából diplomáciai konferenciát hívjanak össze. Az EU összehangolt álláspontja
                     1
                   alapján a Bizottság képviselte az EU-t, amely megfigyelői státusszal rendelkezik az UNIDROIT-ban. A Bizottság 2017. augusztus 23-án benyújtotta a Tanácsnak a MAC jegyzőkönyv megkötésére irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra irányuló ajánlást. Az ajánlást
                     2
                   és az irányelveket
                     3
                   a Tanács 2018. március 9-én fogadta el.

                  Ezt követően 2019. november 11–22-én Pretoriában diplomáciai konferenciát tartottak, ahol az UNIDROIT hivatalosan elfogadta a MAC jegyzőkönyv szövegét. A jegyzőkönyvnek az EU kizárólagos külső hatáskörébe tartozó rendelkezései tekintetében a Bizottság képviselte az Uniót a 2018-ban elfogadott tárgyalási irányelvek és a 2019-ben elfogadott kiegészítő tárgyalási irányelvek alapján
                     4
                  .

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Az EU már lépéseket tett a Fokvárosi Egyezménnyel kapcsolatban azáltal, hogy 2009-ben csatlakozott az egyezményhez és a légi járművekről szóló jegyzőkönyvhöz
                     5
                  , és 2009-ben aláírta a sínpályához kötött járművekről szóló jegyzőkönyvet
                     6
                  , majd 2014-ben jóváhagyta azt
                     7
                  .

                  Az űrkutatási berendezésekről szóló jegyzőkönyvvel kapcsolatban továbbá a Tanács által 2004. február 10-én elfogadott tárgyalási irányelvek
                     8
                   alapján a Bizottság az EU képviseletében szorosan figyelemmel kísérte az UNIDROIT kormányzati szakértői bizottságának öt ülését a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény világűrbe telepített eszközökkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyv tervezetének elfogadása céljából, és részt vett a 2012. évi diplomáciai konferencián, amelyen elfogadták az űrkutatási berendezésekről szóló jegyzőkönyvet.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Ez a tanácsi határozatra irányuló javaslat összhangban van az EU azon általános politikájával, hogy fellépjen annak biztosítása érdekében, hogy az EU kizárólagos külső hatáskörét tiszteletben tartsák a nemzetközi egyezményekhez való csatlakozás révén, ideértve az EU kizárólagos külső hatáskörébe tartozó rendelkezéseket is, amennyiben ezt a REIO-záradék megléte lehetővé teszi, lehetővé téve (mint a jelen esetben is) a regionális gazdasági integrációs szervezetek számára, hogy nemzetközi jogi eszközt írjanak alá vagy ratifikáljanak, vagy felhatalmazva az uniós tagállamokat arra, hogy ezt az Unió nevében tegyék meg.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Ez a tanácsi határozatra irányuló javaslat az EUMSZ 81. cikkének (2) bekezdésén alapul, összefüggésben annak 218. cikke (5) bekezdésével, mivel a MAC jegyzőkönyv nemzetközi jogi eszköz. A polgári és kereskedelmi ügyekben folytatott igazságügyi együttműködést az EUMSZ 81. cikke szabályozza, ami tehát az e területen meglévő uniós hatáskör jogalapja.

                  Az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban az UNIDROIT MAC jegyzőkönyvének egyes rendelkezései az EU kizárólagos külső hatáskörének hatálya alá esnek, mivel azok „a közös szabályokat érinthetik, vagy azok hatályát megváltoztathatják”.

                  A MAC jegyzőkönyv rendelkezéseket tartalmaz a joghatóságra, az elismerésre, a végrehajtásra, az ideiglenes és védelmi intézkedésekre vonatkozóan, amelyek érinthetik a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 1215/2012/EU rendelet alkalmazását (a MAC-jegyzőkönyvnek „A jogerős döntésig igénybe vehető jogorvoslatokra vonatkozó rendelkezések módosítása” című IX. cikke).

                  Emellett a MAC jegyzőkönyv rendelkezéseket tartalmaz a fizetésképtelenséggel kapcsolatos jogorvoslatokról és a fizetésképtelenséggel kapcsolatos segítségnyújtásról, amelyek érinthetik a fizetésképtelenségi eljárásról szóló (EU) 2015/848 rendelet alkalmazását (X. cikk – Fizetésképtelenségi jogorvoslatok és XI. cikk – Fizetésképtelenségi segítségnyújtás).

                  Végül a MAC jegyzőkönyv VI. cikke (Jogválasztás) úgy rendelkezik, hogy a megállapodás vagy kapcsolódó garanciaszerződés vagy hátrasorolási megállapodás felei megválaszthatják az alkalmazandó jogot. Így olyan kérdést szabályoz, amely a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2008. június 17-i 593/2008/EK rendelet (Róma I) hatálya alá tartozik.

               •Az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó kérdésekre vonatkozó nyilatkozatok

               A XXIV. cikk (Regionális gazdasági integrációs szervezetek) előírja, hogy az Európai Unió a MAC jegyzőkönyv aláírásának időpontjában köteles nyilatkozatot tenni a letéteményes felé, amelyben megjelöli azokat az ebben a jegyzőkönyvben szabályozott kérdéseket, amelyek vonatkozásában az Európai Unió tagállamai hatáskört ruháztak az Európai Unióra. E nyilatkozat e javaslat mellékletét képezi.

                  A MAC jegyzőkönyv továbbá kötelezi vagy felhatalmazza a szerződő feleket arra, hogy rendelkezései alkalmazhatóságára vagy hatályára, valamint végrehajtásuk módjára vonatkozóan nyilatkozatot tegyenek. Ezek mindegyike választható rendelkezés, és csak akkor alkalmazandó, ha az e jegyzőkönyv megerősítésekor, jóváhagyásakor vagy az ahhoz való csatlakozáskor a MAC jegyzőkönyv XXVIII. cikke (Bizonyos rendelkezésekre vonatkozó nyilatkozatok) értelmében nyilatkozatot megtételére kerül sor.

                  Az Európai Unió hatáskörébe tartozik a MAC jegyzőkönyv VI., IX., X. és XI. cikkéhez kapcsolódó nyilatkozatot tenni, amelyek tárgya az EU kizárólagos hatáskörébe tartozik. A MAC jegyzőkönyv XXVIII. cikkének megfelelően azonban ez a kérdés csak az e jegyzőkönyv Európai Unió általi megerősítéséről, jóváhagyásáról vagy az ahhoz való csatlakozásáról szóló határozat időpontjában kerül megvitatásra.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Nem alkalmazandó.

               •Arányosság

                  Ez a javaslat hasonlít a Fokvárosi Egyezményhez csatolt többi jegyzőkönyv esetében elfogadottakhoz, és nem lép túl azon a célon, hogy az EU kizárólagos külső hatáskörét tiszteletben tartsák a MAC jegyzőkönyv egyes rendelkezései tekintetében, és hogy a tagállamok egymás között alkalmazhassák az uniós jogot.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Konzultációk az érdekelt felekkel

                  Azóta, hogy az UNIDROIT 2016 szeptemberében összehívta a kormányzati szakértők első ülését, a tagállamok rendszeres tájékoztatást kaptak és konzultáltak a Tanács polgári jogi munkacsoportjában (általános kérdések) az uniós állásponttal kapcsolatban képviselendő összehangolt irányvonalakról. A kormányzati szakértők első ülésén képviselendő összehangolt uniós álláspontot a fent említett 7083/17 EU RESTRICTED tanácsi dokumentum tartalmazza. Emellett a tagállamok küldötteit az eseti uniós koordinációs ülés alkalmával a helyszínen tájékoztatták Rómában. A Bizottság beszámolt a Tanács polgári jogi munkacsoportjának (általános kérdések) 2019. évi első és második ülésének eredményeiről. 2018-ban és 2019-ben további megbeszélésekre került sor a 2019. novemberi diplomáciai konferencia előkészítéseként a tárgyalási iránymutatások elfogadásának alkalmával.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Az UNIDROIT kormányzótanácsának 2014. évi 93. ülésén megállapodás született arról, hogy a 95. ülés előtt összehívják a MAC jegyzőkönyv első tervezetének elkészítésével megbízott tanulmányozócsoportot. A tanulmányozócsoport a biztonságos tranzakciókra vonatkozó jog különböző nemzetközi szakértőiből áll, és 2014 óta négyszer ülésezik. A kormányzati szakértők első ülését megelőzően az UNIDROIT meghívta tagállamait és a Fokvárosi Egyezmény részes államait, hogy 2016. december 2-án félnapos szimpóziumon vegyenek részt a projekt fő szempontjainak megvitatása céljából.

                  A diplomáciai konferenciát megelőzően más kezdeményezésekre is sor került, például egy Londonban megrendezett, „A MAC jegyzőkönyv: Jogi és gazdasági előnyök az államok számára, nemzetközi kereskedelem és fejlesztés” című nemzetközi konferenciára 2019. szeptember 12-én, amelyen a Bizottság és több tagállam is részt vett.

                  A magániparral folytatott konzultációk a MAC jegyzőkönyv iránti általános érdeklődést és támogatást mutattak, és az UNIDROIT több kezdeményezést is szervezett annak érdekében, hogy a jegyzőkönyv elfogadása előtt és után felhívja a figyelmet a jegyzőkönyvre.

               •Hatásvizsgálat

                  A Fokvárosi Egyezménnyel és jegyzőkönyveivel kapcsolatos többi kezdeményezéshez hasonlóan nem készült külön hatásvizsgálat.

                  A fentieknek megfelelően azonban intenzív konzultációkra/előzetes tanulmányokra került sor az UNIDROIT keretében, mielőtt a jegyzőkönyvtervezettel kapcsolatos munkát kellően előrehaladottnak ítélték ahhoz, hogy össze lehessen hívni a kormányzati szakértők első ülését.

                  Ez a munka magában foglalta a Centre for the Economic Analysis of Law (CEAL) kutatási igazgatója által 2013-ban készített, a MAC jegyzőkönyv lehetséges gazdasági előnyeiről szóló dokumentumot is. A MAC jegyzőkönyv egy másik gazdasági értékelését 2018 augusztusában tették közzé az UNIDROIT égisze alatt, amely kiemeli, hogy a finanszírozáshoz való hozzáférés javítása és a hitelkockázat csökkentése révén milyen előnyökkel jár a nemzetközi kereskedelem számára.

               •Alapjogok

                  Nem alkalmazandó.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Nincsenek.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Nem alkalmazandó.

               2021/0390 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezésekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló negyedik jegyzőkönyv (MAC jegyzőkönyv) Európai Unió nevében történő aláírásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 81. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (5) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió az igazságügyi határozatok kölcsönös elismerésének elvén alapuló, közös igazságügyi térség létrehozásán munkálkodik.

               (2)A mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezésekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló, 2019. november 22-én Pretoriában elfogadott jegyzőkönyve (a továbbiakban: „MAC jegyzőkönyv”) hasznos hozzájárulást nyújt a nemzetközi szintű szabályozáshoz. Ezért kívánatos, hogy ezen eszköz rendelkezéseit a lehető leghamarabb alkalmazzák.

               (3)Az Európai Közösség nevében a Bizottság folytatta le a tárgyalásokat a MAC jegyzőkönyv kizárólagos közösségi hatáskörbe tartozó részeiről.

               (4)A MAC jegyzőkönyv XXIV. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy azok a regionális gazdasági integrációs szervezetek, amelyek hatáskörrel rendelkeznek a jegyzőkönyv által szabályozott egyes kérdésekben, aláírhatják, elfogadhatják az említett jegyzőkönyvet, illetve csatlakozhatnak ahhoz.

               (5)Az 593/2008/EK
                  9
               , az 1215/2012/EU
                  10
                és az (EU) 2015/848
                  11
                rendeletek által szabályozott egyes kérdésekkel a MAC jegyzőkönyv is foglalkozik.

               (6)Az Európai Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a MAC jegyzőkönyv által szabályozott egyes kérdések vonatkozásában.

               (7)A MAC jegyzőkönyv XXIV. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a regionális gazdasági integrációs szervezet az aláíráskor, elfogadáskor, jóváhagyáskor, illetve a csatlakozáskor nyilatkozatot tesz, amelyben megjelöli az említett jegyzőkönyvben szabályozott azon kérdéseket, amelyek vonatkozásában a szervezet tagállamai hatáskört ruháztak a szervezetre.

               (8)Írországra nézve az 1215/2012/EU rendelet, az (EU) 2015/848 rendelet és az 593/2008/EK rendelet kötelező, ezért részt vesz e határozat elfogadásában.

               (9)Az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

               (10)Következésképpen a MAC jegyzőkönyvet – figyelemmel annak későbbi időpontban történő megkötésére – az Európai Unió nevében alá kell írni, és a megállapodáshoz csatolt nyilatkozatot jóvá kell hagyni.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezésekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló, 2019. november 22-én Pretoriában elfogadott jegyzőkönyv (MAC jegyzőkönyv) aláírását az Európai Unió jóváhagyja.

               A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Bizottság kijelöli azt a személyt, aki jogosult a MAC jegyzőkönyv aláírási okiratát az Unió nevében letétbe helyezni a 3. cikkben meghatározott feltételek mellett.

               3. cikk

               A Közösség a MAC jegyzőkönyv aláírásakor – a jegyzőkönyv XXIV. cikkének (2) bekezdésével összhangban – a mellékletben található nyilatkozatot teszi.

               4. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A 7083/17 EU RESTRICTED tanácsi dokumentumban foglalt uniós álláspont.

                     (2)

                        5109/18 sz. tanácsi dokumentum.

                     (3)

                        6287/18 EU RESTRICTED tanácsi dokumentum.

                     (4)

                        Ahogyan az 13444/1/19 REV 1 EU RESTRICTED tanácsi dokumentumban szerepel.

                     (5)

                        2009/370/EK: A Tanács határozata (2009. április 6.) az Európai Unió az Európai Közösségnek a 2001. november 16-án Fokvárosban együttesen elfogadott, a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezményhez és az egyezményhez csatolt, a légi járművek berendezéseivel kapcsolatos egyes kérdésekről szóló jegyzőkönyvhöz történő csatlakozásáról (HL L 121., 2009.5.15., 3. o.).

                     (6)

                        2009/940/EK: A Tanács határozata (2009. november 30.) a 2007. február 23-án Luxembourgban elfogadott, a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség részéről történő aláírásáról (HL L 331., 2009.12.16., 1. o.).

                     (7)

                        2014/888/EU: A Tanács határozata (2014. december 4.) a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló, 2007. február 23-án Luxemburgban elfogadott jegyzőkönyvnek az Európai Unió részéről történő jóváhagyásáról (HL L 353., 2014.12.10., 9. o.).

                     (8)

                        5609/04 JUSTCIV 9 TRANS 35 OC 46 RESTREINT UE.

                     (9)

                        Az Európai Parlament és A Tanács 593/2008/EK rendelete (2008. június 17.) a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról (Róma I.) (HL L 177., 2008.7.4., 6. o.).

                     (10)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1215/2012/EU rendelete (2012. december 12.) a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról (HL L 351., 2012.12.20., 1. o.).

                     (11)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/848 rendelete (2015. május 20.) a fizetésképtelenségi eljárásról (HL L 141., 2015.6.5., 19. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.12.3.
            COM(2021) 746 final

            MELLÉKLETEK
            a következőhöz: Javaslat
            A Tanács határozata
            a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezésekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló negyedik jegyzőkönyv (MAC jegyzőkönyv) Európai Unió nevében történő aláírásáról

               MELLÉKLET

               A XXIV. cikk (2) bekezdése szerinti nyilatkozat az Európai Uniónak a 2019. november 22-én Pretoriában elfogadott, a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezésekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezésekről szóló jegyzőkönyv vagy MAC jegyzőkönyv) által szabályozott azon kérdések vonatkozásában fennálló hatásköréről, amelyek tekintetében a tagállamok hatáskörüket az Európai Unióra ruházták

               1.A mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezésekről szóló jegyzőkönyv XXIV. cikke előírja, hogy a szuverén államok által alapított olyan regionális gazdasági integrációs szervezetek, amelyeknek a jegyzőkönyvben szabályozott egyes kérdések a hatáskörükbe tartoznak, aláírhatják azt azzal a feltétellel, hogy megteszik a XXIV. cikk (2) bekezdésében említett nyilatkozatot. Az Európai Unió döntött a mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezésekről szóló jegyzőkönyv aláírásáról, és ezúton megteszi ezt a nyilatkozatot.

               2.Az Európai Unió jelenlegi tagállamai a Belga Királyság, a Bolgár Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, a Dán Királyság, az Észt Köztársaság, a Finn Köztársaság, a Francia Köztársaság, a Görög Köztársaság, a Holland Királyság, a Horvát Köztársaság, Írország, a Lengyel Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, Magyarország, Málta, a Németországi Szövetségi Köztársaság, az Olasz Köztársaság, az Osztrák Köztársaság, a Portugál Köztársaság, Románia, a Spanyol Királyság, a Svéd Királyság, a Szlovák Köztársaság, valamint a Szlovén Köztársaság.

               3.Ez a nyilatkozat azonban – az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében – nem vonatkozik a Dán Királyságra.

               4.Ez a nyilatkozat nem vonatkozik a tagállamok azon területeire, amelyekre nem vonatkozik az Európai Unió működéséről szóló szerződés, és nem sérti az e területek nevében és érdekében az érintett tagállamok által a mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezésekről szóló jegyzőkönyv alapján esetlegesen elfogadott aktusokat vagy álláspontokat.

               5.Az Európai Unió gyakorolta a hatáskörét többek között a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12-i 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben
                  1
               , a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/848 európai parlamenti és tanácsi rendeletben
                  2
                és a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról szóló, 2008. június 17-i 593/2008/EK rendeletben (Róma I.)
                  3
                foglalt szabályok elfogadásával.

               6.Az Európai Unióról szóló szerződésnek és az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek megfelelően az Európai Unió hatásköre jellegénél fogva folyamatosan változik. A Szerződések keretében az illetékes intézmények hozhatnak az Európai Unió hatáskörének mértékét rögzítő határozatokat. A Közösség ezért fenntartja a jogot arra, hogy ezt a nyilatkozatot megfelelően módosítsa, anélkül, hogy ez előfeltétele lenne a mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezésekről szóló jegyzőkönyvben szabályozott kérdések tekintetében fennálló hatásköre gyakorlásának.

               II. MELLÉKLET

               JEGYZŐKÖNYV A MOBIL BERENDEZÉSEKKEL KAPCSOLATOS NEMZETKÖZI ÉRDEKEKRŐL SZÓLÓ EGYEZMÉNY BÁNYÁSZATI, MEZŐGAZDASÁGI ÉS ÉPÍTŐIPARI BERENDEZÉSEKKEL KAPCSOLATOS KÉRDÉSEIRŐL

               A JEGYZŐKÖNYVET ALÁÍRÓ RÉSZES ÁLLAMOK,

               FIGYELEMBE VÉVE a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény (a továbbiakban: az egyezmény) jelentős előnyeit, amelyek megkönnyítik az egyedileg azonosítható nagy értékű mobil berendezések finanszírozását és lízingelését,

               FELISMERVE a jelentős szerepet, amelyet a bányászati, mezőgazdasági és építőipari berendezések a világgazdaságban betöltenek,

               ISMERVE az egyezmény mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezésekre való kiterjesztésének előnyeit,

               FIGYELEMBE VÉVE azt, hogy az egyezményt a bányászati, mezőgazdasági és építőipari ágazat, valamint a pénzügyi ágazat konkrét előírásaihoz kell igazítani,

               MEGJEGYEZVE, hogy a Vámigazgatások Világszervezetének Harmonizált Rendszere, amelyet a harmonizált áruleíró és kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény szabályoz, lehetővé teszi a bányászati, mezőgazdasági és építőipari berendezések azon kategóriáinak meghatározását, amelyek esetében az egyezmény kiterjesztése indokolt,

               ELFOGADTÁK a bányászati, mezőgazdasági és építőipari berendezésekkel kapcsolatos következő rendelkezéseket:

               I. FEJEZET

               HATÁLY ÉS ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

               I. cikk – Meghatározott kifejezések

               1.Az ezen jegyzőkönyvben használt kifejezések jelentése megegyezik az egyezményben megállapított jelentéssel, kivéve, ha a szöveg más jelentést tesz indokolttá.

               2.Az ebben a jegyzőkönyvben használt alábbi kifejezések jelentése a következő:

               (a)„mezőgazdasági berendezés”: a Harmonizált Rendszer szerinti, a jegyzőkönyv 2. mellékletében felsorolt kód alá tartozó tárgy, beleértve az összes olyan telepített, beépített vagy csatolt tartozékot, alkatrészt és elemet, amely nem tartozik a Harmonizált Rendszernek az említett mellékletben szereplő külön kódja alá, valamint az ezekkel kapcsolatos valamennyi adatot, kézikönyvet és feljegyzést;

               (b)„építőipari berendezés”: a Harmonizált Rendszer szerinti, a jegyzőkönyv 3. mellékletében felsorolt kód alá tartozó tárgy, beleértve az összes olyan telepített, beépített vagy csatolt tartozékot, alkatrészt és elemet, amely nem tartozik a Harmonizált Rendszernek az említett mellékletben szereplő külön kódja alá, valamint az ezekkel kapcsolatos valamennyi adatot, kézikönyvet és feljegyzést;

               (c)„Szerződő állam javaslata”: legalább két Szerződő Állam által a mellékletek módosítására tett javaslat;

               (d)„kereskedő”: az a személy (beleértve a gyártót is), aki szokásos üzleti tevékenysége keretében berendezéseket értékesít vagy bérbe ad;

               (e)„a letéteményes javaslata”: a letéteményes XXXV. cikk (2) bekezdése szerinti értesítése a Harmonizált Rendszer felülvizsgálata által érintett mellékletekben szereplő, a Harmonizált Rendszer kódjaival kapcsolatban, amely értesítés a mellékletekben szereplő kódok kiigazítására vonatkozó javaslatot tartalmaz;

               (f)„berendezés”: bányászati berendezés, mezőgazdasági berendezés vagy építőipari berendezés;

               (g)„garanciaszerződés”: egy személy mint kezes által kötött szerződés;

               (h)„kezes”: az a személy, aki abból a célból, hogy valamely, hitelbiztosítási megállapodással biztosított vagy más megállapodás alapján fennálló kötelezettségnek a hitelező javára történő teljesítését biztosítsa, feltétel nélküli garanciát, készenléti akkreditívet vagy más hitelbiztosítékot vállal, illetve bocsát ki;

               (i)„Harmonizált Rendszer”: az 1986. június 24-i módosító jegyzőkönyvvel módosított, a harmonizált áruleíró és kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény hatálya alá tartozó Harmonizált Áruleíró és Kódrendszer;

               (j)„Harmonizált Rendszer felülvizsgálata”: a Harmonizált Rendszer szerinti kódoknak a (Vámegyüttműködési Tanácsként létrehozott) Vámigazgatások Világszervezete által annak eljárásai szerint elfogadott felülvizsgálata;

               (k)„ingatlanhoz kapcsolódó berendezés”: olyan berendezés, amely olyan módon kapcsolódik az ingatlanhoz, hogy az ingatlan helye szerinti állam joga alapján az ingatlanhoz fűződő érdek kiterjed a berendezésre is;

               (l)„végrehajtási időszak”:

               (i)a XXXV. cikk alkalmazásában az a kezdeti időszak, amely azon a napon kezdődik, amikor a letéteményes a XXXV. cikk (6) bekezdése szerint értesítést küld a Szerződő Államoknak, és amely azon a napon ér véget, amikor a kiigazítások az említett bekezdésben meghatározottak szerint hatályba lépnek; valamint

               (ii)a XXXVI. cikk alkalmazásában az a kezdeti időszak, amely azon a napon kezdődik, amikor a letéteményes a XXXVI. cikk (8) bekezdése szerint értesítést küld a Szerződő Államoknak, és amely azon a napon ér véget, amikor a módosítások az említett bekezdésben meghatározottak szerint hatályba lépnek.

               (m)„fizetésképtelenség bekövetkezésével kapcsolatos esemény”:

               (i)a fizetésképtelenségi eljárás megindítása; vagy

               (ii)az adós kinyilvánított szándéka a fizetések felfüggesztésére, illetve a fizetések tényleges felfüggesztése, amennyiben jogszabály vagy állami intézkedés megakadályozza vagy felfüggeszti a hitelező adóssal szembeni fizetésképtelenségi eljárás megindításához való jogának gyakorlását vagy az egyezmény alapján nyitva álló jogorvoslatok igénybevételét;

               (n)„leltár”: a kereskedő által szokásos üzleti tevékenysége keretében eladásra vagy bérbeadásra tartott berendezések;

               (o)„bányászati berendezés”: a Harmonizált Rendszer szerinti, a jegyzőkönyv 1. mellékletében felsorolt kód alá tartozó tárgy, beleértve az összes olyan telepített, beépített vagy csatolt tartozékot, alkatrészt és elemet, amely nem tartozik a Harmonizált Rendszernek az említett mellékletben szereplő külön kódja alá, valamint az ezekkel kapcsolatos valamennyi adatot, kézikönyvet és feljegyzést;

               (p)„új Szerződő Állam”: olyan állam, amely azt követően válik Szerződő Állammá, hogy a letéteményes adott esetben letéteményesi javaslatot vagy a Szerződő Állam javaslatára vonatkozó értesítést küld a Szerződő Államoknak; valamint

               (q)„elsődleges fizetésképtelenségi joghatóság”: az a Szerződő Állam, amelyben az adós elsődleges érdekeinek helye található, amely ezen egyezmény alkalmazásában – eltérő rendelkezés hiányában – az adós létesítő okirat szerinti székhelye, illetve – ennek hiányában – az a hely, ahol az adóst bejegyezték vagy ahol az adós megalakult.

               II. cikk – Az egyezmény alkalmazása a berendezések tekintetében

               1.Az egyezményt a bányászati berendezésekre, mezőgazdasági berendezésekre és építőipari berendezésekre az e jegyzőkönyvben, valamint az 1., 2. és 3. mellékletben meghatározott módon kell alkalmazni, függetlenül a berendezések tervezett vagy tényleges használatától.

               2.A Szerződő Állam a jegyzőkönyv megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy a jegyzőkönyvhöz történő csatlakozáskor kinyilváníthatja, hogy a mellékletek közül egyben vagy kettőben szereplő berendezések egészére korlátozza e jegyzőkönyv alkalmazását.

               3.Ez a jegyzőkönyv nem vonatkozik a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény légi járművek berendezéseivel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyv szerinti „légijármű-termékek”, a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény sínpályához kötött járművekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló luxembourgi jegyzőkönyv szerinti „sínpályához kötött járművek” vagy a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény világűrbe telepített eszközökkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyv szerinti „világűrbe telepített eszközök” kategóriájába tartozó tárgyakra.

               4.Az egyezmény és e jegyzőkönyv a bányászati berendezésekre, mezőgazdasági berendezésekre és építőipari berendezésekre alkalmazott, a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezményként ismert.

               III. cikk – Eltérés

                A felek írásbeli megállapodással kizárhatják a X. cikk alkalmazását, és egymás közötti jogviszonyukban – a VIII. cikk (2)–(4) bekezdése kivételével – eltérhetnek e jegyzőkönyv rendelkezéseitől, illetve megváltoztathatják azok hatását.

               IV. cikk – Képviseleti minőség

                Egy személy a berendezéssel kapcsolatban megállapodást köthet, végrehajthatja az egyezmény 16. cikkének (3) bekezdésében meghatározott bejegyzést, és az egyezmény szerinti jogokat és érdekeket ügynöki, bizalmi vagy képviseleti minőségben érvényesítheti.

               V. cikk – A berendezések azonosítása

               1.Az egyezmény 7. cikke c) pontjának és XXI. cikkének alkalmazásában a berendezés leírása elegendő a berendezés azonosításához, ha az tartalmazza a következőket:

               (a)a berendezés tételes leírása;

               (b)a berendezés típus szerinti leírása;

               (c)nyilatkozat arról, hogy a megállapodás valamennyi jelenlegi és jövőbeli berendezésre kiterjed; vagy

               (d)nyilatkozat arról, hogy a megállapodás valamennyi jelenlegi és jövőbeli berendezésre kiterjed, leszámítva a meghatározott tételeket vagy típusokat.

               2.Az egyezmény 7. cikkének alkalmazásában az előző bekezdéssel összhangban azonosított jövőbeli berendezésekben fennálló érdeket nemzetközi érdeknek kell tekinteni, amint az adós, a feltételes eladó vagy a bérbeadó jogot szerez a berendezés elidegenítésére anélkül, hogy új átruházásra lenne szükség.

               VI. cikk – Jogválasztás

               1.Ez a cikk kizárólag akkor alkalmazandó, ha a Szerződő Állam nyilatkozatot tett a XXVIII. cikk (1) bekezdése szerint.

               2.A megállapodásban, illetőleg az ezekre vonatkozó garanciaszerződésben vagy hátrasorolási megállapodásban szereplő felek megállapodhatnak arról a jogról, amely szerződéses jogaikat és kötelezettségeiket – teljes egészében vagy részben – szabályozza.

               3.Eltérő megállapodás hiányában az előző bekezdésben foglalt, a felek által választott jogra való hivatkozás a megnevezett állam hazai jogi rendelkezéseit, vagy ha az adott állam több területi egységből áll, a megnevezett területi egység hazai jogát jelenti.

               VII. cikk – Ingatlanokhoz való kapcsolódás

               1.Amennyiben az ingatlanhoz kapcsolódó berendezés nem Szerződő Államban található, e jegyzőkönyv nem érinti az adott állam egyetlen olyan jogának alkalmazását sem, amely meghatározza, hogy az ingatlanhoz kapcsolódó berendezésben nem hozható létre nemzetközi érdek, megszűnt-e annak fennállása, az ingatlanhoz kapcsolódó berendezéssel kapcsolatos bármely más jog vagy érdek alá van-e rendelve, vagy a berendezést egyéb módon érinti-e az ingatlannal való kapcsolat.

               2.A Szerződő Állam e jegyzőkönyv megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy az ahhoz való csatlakozáskor nyilatkozik arról, hogy e cikk „A”, „B” vagy „C” alternatíváját teljes egészében alkalmazni kell a Szerződő Államban található ingatlanhoz kapcsolódó berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekkel kapcsolatban.

               „A” alternatíva

               1.Amennyiben az ingatlanhoz kapcsolódó berendezés elválasztható az ingatlantól, annak ingatlannal való kapcsolata nem érinti e jegyzőkönyv alkalmazását, beleértve az adott berendezéshez fűződő nemzetközi érdek létrehozását, fennállását, elsőbbségét vagy érvényesítését. Ez a jegyzőkönyv nem alkalmazandó az ingatlantól elválasztható, ingatlanhoz kapcsolódó berendezésekre.

               2.Az ingatlanhoz kapcsolódó berendezés csak akkor minősül az ingatlantól elválaszthatónak, ha az ingatlantól való fizikai elválasztását követően a berendezés becsült értéke nagyobb, mint az elválasztás és az ingatlan helyreállításának becsült költsége.

               3.Ha az ingatlanhoz kapcsolódó berendezés attól az időponttól elválasztható az ingatlantól, amikor az ingatlanhoz kapcsolódó berendezéssé válik, vagy amikor a berendezésre nemzetközi érdek keletkezik, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont, megdönthető vélelem áll fenn arra vonatkozólag, hogy a berendezés továbbra is elválasztható az ingatlantól.

               „B” alternatíva

               1.Ez a jegyzőkönyv nem érinti az ingatlan helye szerinti állam azon jogának alkalmazását, amely meghatározza, hogy az ingatlanhoz kapcsolódó berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdek nem hozható létre, megszűnt-e, az ingatlanhoz kapcsolódó berendezésekkel kapcsolatos egyéb jogoknak vagy érdekeknek alá van-e rendelve, vagy a berendezés ingatlanhoz való kapcsolódása más módon érinti-e, ha a berendezés az adott állam jogával összhangban elveszítette egyéni jogi személyiségét.

               2.Amennyiben a bejegyzett nemzetközi érdekkel bíró berendezés ingatlanhoz kapcsolódó berendezés, és az ingatlan helye szerinti állam joga szerint nem veszítette el egyéni jogi személyiségét, az ingatlanhoz fűződő, az adott berendezésre kiterjedő jog csak akkor élvez elsőbbséget a berendezéshez fűződő bejegyzett nemzetközi érdekkel szemben, ha teljesülnek a következő feltételek:

               (a)az ingatlanhoz fűződő érdeket a nemzeti jog követelményeinek megfelelően a berendezéshez fűződő nemzetközi érdek e jegyzőkönyv szerinti bejegyzése előtt jegyezték be, és az ingatlanhoz fűződő érdek bejegyzése továbbra is hatályos; valamint

               (b)a berendezés az e jegyzőkönyv alapján a berendezéshez fűződő nemzetközi érdek bejegyzésének időpontját megelőzően lett az ingatlanhoz kapcsolva.

               „C” alternatíva

               1.Ez a jegyzőkönyv nem érinti az ingatlan helye szerinti állam azon jogának alkalmazását, amely meghatározza, hogy az ingatlanhoz kapcsolódó berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdek nem hozható létre, megszűnt-e, az ingatlanhoz kapcsolódó berendezésekkel kapcsolatos egyéb jogoknak vagy érdekeknek alá van-e rendelve, vagy a berendezés ingatlanhoz való kapcsolódása más módon érinti-e.

               II. FEJEZET

               MULASZTÁSOK ORVOSLÁSA ÉS ELSŐBBSÉGEK

               VIII. cikk – A mulasztások orvoslására vonatkozó rendelkezések módosítása

               1.Az egyezmény III. fejezetében meghatározott jogorvoslatok mellett a hitelező – amennyiben az adós ezt bármikor elfogadta, és az említett fejezetben meghatározott körülmények között – intézkedhet a berendezés exportja és fizikai transzfere ügyében arról a területről, ahol található.

               2.A hitelező a vele szemben elsőbbséget élvező bejegyzett érdek jogosultjának előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül nem veheti igénybe az előző bekezdésben említett jogorvoslatokat.

               3.Az egyezmény 8. cikkének (3) bekezdése nem alkalmazandó a berendezésekre. Az egyezmény által a berendezésre vonatkozóan nyújtott jogorvoslatot üzleti szempontból észszerűen kell igénybe venni. A jogorvoslat akkor minősül üzleti szempontból észszerűen igénybe vettnek, ha a megállapodás rendelkezésének megfelelően élnek vele – kivéve, ha a rendelkezés nyilvánvalóan észszerűtlen.

               4.Az az előnyös kielégítésre jogosított hitelező, amely az egyezmény 8. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint tizennégy naptári nappal korábban írásban értesíti az érdekelteket az eladásról vagy haszonbérbeadásról, úgy tekintendő, hogy eleget tesz az abban meghatározott „észszerű előzetes értesítés” követelményének. Nincs azonban akadálya annak, hogy az előnyös kielégítésre jogosított hitelező és az adós vagy a kezes hosszabb értesítési határidőben állapodjanak meg.

               5.Az alkalmazandó biztonsági jogszabályokra és rendelkezésekre is figyelemmel a Szerződő Állam biztosítja, hogy az illetékes közigazgatási hatóságok az (1) bekezdésben meghatározott jogorvoslati lehetőségek érvényesítéséhez szükséges mértékben gyorsan együttműködjenek a hitelezővel, és segítsék őt.

               6.A Szerződő Állam a jegyzőkönyv megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy a jegyzőkönyvhöz történő csatlakozáskor kinyilváníthatja, hogy nem fogja alkalmazni az előző bekezdést.

               7.Az (1) bekezdés szerinti berendezés exportjának nem bírósági végzés alapján történő elintézését indítványozó hitelező a tervezett exportról észszerű előzetes írásbeli értesítést küld az alábbiaknak:

               (a)az egyezmény 1. cikke (m) bekezdésének i. és ii. pontjában meghatározott érdekeltek részére; valamint

               (b)az egyezmény 1. cikke (m) bekezdésének iii. pontjában meghatározott érdekeltek részére, akik az export előtt észszerű idővel értesítésben tájékoztatták az előnyös kielégítésre jogosított hitelezőt jogaikról.

               IX. cikk – A jogerős döntésig igénybe vehető jogorvoslatokra vonatkozó rendelkezések módosítása

               1.Ez a cikk kizárólag akkor – és olyan mértékben, amelyet a felek az alább említett nyilatkozatban meghatároznak – alkalmazandó, ha a Szerződő Állam nyilatkozatot tett a XXVIII. cikk (2) bekezdése szerint.

               2.Az egyezmény 13. cikkének (1) bekezdése alkalmazásában a „gyorsított” szó a jogorvoslat megszerzésével kapcsolatban azt jelenti, hogy a jogorvoslati kérelem benyújtásának napjától számított annyi naptári napon belül, amelyet a Szerződő Állam abban a nyilatkozatban meghatároz, amelyben a kérelmet benyújtotta.

               3.Az egyezmény 13. cikkének (1) bekezdése a közvetlenül a d) pont után beillesztett alábbi kiegészítésekkel alkalmazandó:

               „e) ha az adós és a hitelező bármikor kifejezetten megállapodnak, a tárgy eladása és az abból származó bevétel felhasználása”,

               a 43. cikk (2) bekezdése pedig a „13. cikk (1) bekezdésének d) pontjában” szövegrész után az „és e) pontjában” szövegrésszel egészül ki.

               4.Az adós tulajdonjoga vagy más érdeke vonatkozásában, amely az előző bekezdés szerinti értékesítéssel száll át, nem létezik olyan egyéb érdek, amellyel szemben az előnyös kielégítésre jogosított hitelező nemzetközi érdeke az egyezmény 29. cikkének rendelkezései alapján elsőbbséget élvez.

               5.A hitelező és az adós vagy más érdekelt személy írásban megállapodhat egymással az egyezmény 13. cikke (2) bekezdése alkalmazásának kizárásáról.

               6.A VIII. cikk (1) bekezdésében foglalt jogorvoslatokra vonatkozóan:

               (a)a jogorvoslatokat a Szerződő Államban működő közigazgatási hatóságok legfeljebb hét naptári nappal azt követően kötelesek elérhetővé tenni, hogy a hitelező értesíti őket az egyezmény 13. cikkében meghatározott jogorvoslatok megítéléséről, illetőleg – külföldi bíróság által megítélt jogorvoslat esetén – arról, hogy az adott Szerződő Állam bírósága elismerte a jogorvoslatot, és a hitelező jogosult azt az egyezménynek megfelelően igénybe venni; valamint

               (b)a vonatkozó hatóságok kötelesek gyorsan együttműködni a hitelezővel, és a vonatkozó biztonsági jogszabályokkal és előírásokkal összhangban segítséget nyújtani számára az említett jogorvoslatok igénybevételéhez.

               7.A (2) és (6) bekezdés nem érinti az alkalmazandó biztonsági jogszabályokat és előírásokat.

               X. cikk – Fizetésképtelenségi jogorvoslatok

               1.Ez a cikk kizárólag akkor alkalmazandó, ha az a Szerződő Állam, amely az elsődleges fizetésképtelenségi joghatósággal rendelkezik, nyilatkozatot tett a XXVIII. cikk (3) bekezdése szerint.

               2.Az ebben a cikkben említett „felszámoló” az adott személyre hivatalos minőségében, nem pedig személyében utal.

               3.A fizetésképtelenséggel kapcsolatos esemény bekövetkezésekor a felszámoló vagy az adós – figyelemmel a (7) bekezdésre – köteles legkésőbb az alábbi időpontok közül a korábbi időpontban a hitelező birtokába adni a berendezést:

               (a)a fizetési haladék lejártának időpontja; valamint

               (b)az a nap, amikor a hitelező abban az esetben lenne jogosult a berendezés birtokba vételére, ha ez a cikk nem volna alkalmazandó.

               4.E cikk alkalmazásában „fizetési haladék” az az időszak, amelyet az elsődleges fizetésképtelenségi joghatósággal rendelkező Szerződő Állam nyilatkozatban megjelölt.

               5.Amennyiben és amíg a hitelező lehetőséget nem kap a (3) bekezdésben említett birtokbavételre:

               (a)a felszámoló vagy az adós köteles megőrizni a berendezést, köteles továbbá karbantartani a terméket és megőrizni értékét a megállapodásnak megfelelően; valamint

               (b)a hitelező jogosult az alkalmazandó jog szerint igénybe vehető más ideiglenes jogorvoslatért folyamodni.

               6.Az előző bekezdés a) pontja nem zárja ki, hogy a berendezést olyan intézkedések keretében használják, amelyek a berendezés megőrzését és fenntartását, valamint értékének megőrzését szolgálják.

               7.A felszámoló vagy az adós birtokában tarthatja a berendezést, ha a (3) bekezdésben meghatározott időre valamennyi mulasztását orvosolta – a fizetésképtelenségi eljárás megindulásához vezető mulasztást kivéve, és a megállapodás és a vonatkozó ügyleti dokumentumok alapján fennálló jövőbeli kötelezettségek teljesítésére is kötelezettséget vállalt. Az említett jövőbeli kötelezettségek teljesítése során bekövetkező mulasztásra vonatkozóan második teljesítési haladék nem adható.

               8.A VIII. cikk (1) bekezdésében foglalt jogorvoslatokra vonatkozóan:

               (a)a jogorvoslatokat a Szerződő Államban működő közigazgatási hatóságok legfeljebb hét naptári nappal azt követően kötelesek elérhetővé tenni, hogy a hitelező értesíti őket arról, hogy jogosult azokat az egyezménynek megfelelően igénybe venni; valamint

               (b)a vonatkozó hatóságok kötelesek gyorsan együttműködni a hitelezővel, és a vonatkozó biztonsági jogszabályokkal és előírásokkal összhangban segítséget nyújtani számára az említett jogorvoslatok igénybevételéhez.

               9.Az egyezmény vagy ezen jegyzőkönyv által engedélyezett jogorvoslatok igénybevétele a (3) bekezdésben meghatározott időpontot követően nem akadályozható meg vagy késleltethető.

               10.Az adósnak a megállapodás alapján fennálló kötelezettségei a hitelező hozzájárulása nélkül nem módosíthatók.

               11.Az előző bekezdés egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az érinti a felszámolónak az alkalmazandó jog értelmében fennálló felhatalmazását a megállapodás megszüntetésére.

               12.A felszámolási eljárásban egyetlen jog vagy érdek – az egyezmény 39. cikkének (1) bekezdése szerinti nyilatkozatban szereplő kategóriába tartozó jogszabályon vagy bírósági határozaton alapuló jogok vagy érdekek kivételével – sem élvez elsőbbséget a bejegyzett érdekekkel szemben.

               13.Az e cikk szerinti jogorvoslatok gyakorlására a VIII. cikkel módosított egyezmény alkalmazandó.

               XI. cikk – Fizetésképtelenségi segítségnyújtás

               1.Ez a cikk kizárólag akkor alkalmazandó, ha a Szerződő Állam nyilatkozatot tett a XXVIII. cikk (1) bekezdése szerint.

               2.Azon Szerződő Állam bíróságai, amelyben a berendezés található, az adott állam joga szerint kötelesek a lehető legnagyobb mértékben együttműködni a külföldi bíróságokkal és a külföldi felszámolókkal a X. cikk rendelkezéseinek teljesítésében.

               XII. cikk – A leltárra vonatkozó rendelkezések

               1.Ez a cikk kizárólag akkor alkalmazandó, ha a Szerződő Állam nyilatkozatot tett a XXVIII. cikk (4) bekezdése szerint.

               2.Az olyan megállapodás által létrehozott vagy előírt leltárban fennálló érdek, amelynek értelmében a kereskedő az adós, nem minősül nemzetközi érdeknek, ha a kereskedő az előző bekezdésben említett szerződő államban található az érdek létrejöttének vagy keletkezésének időpontjában.

               3.Az egyezmény 29. cikke (3) bekezdésének b) pontja és 29. cikke (4) bekezdésének b) pontja nem alkalmazandó a kereskedőtől származó leltár vevőjére, feltételes vevőjére vagy haszonbérletbe vevőjére, amennyiben a kereskedő az (1) bekezdésben említett Szerződő Államban található abban az időpontban, amikor a vevő, feltételes vevő vagy haszonbérletbe vevő megszerzi érdekét vagy a készlet feletti jogait.

               4.E cikk alkalmazásában a kereskedő abban az államban található, ahol üzletviteli helye található, vagy ha egynél több üzletviteli helye különböző államokban található, az üzleti tevékenységének fő helye szerinti államban található.

               XIII. cikk – Az adósokra vonatkozó rendelkezések

               1.Az egyezmény 11. cikkében meghatározott mulasztás hiányában az adós jogosult a berendezés – a megállapodásnak megfelelő – csendes birtoklására és használatára az alábbiakkal szemben:

               (a)hitelezője és bármely olyan érdek jogosultja, amelytől az adós az egyezmény 29. cikke (4) bekezdésének b) pontja értelmében szabadon mentesül, kivéve, ha és amilyen mértékben az adós másként állapodott meg; valamint

               (b)bármely olyan érdek jogosultja, amely az egyezmény 29. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében az adós jogára vagy érdekeire vonatkozik, de csak olyan mértékben, amilyen mértékben a jogosult beleegyezett.

               2.Az egyezmény vagy ezen jegyzőkönyv egyetlen rendelkezése sem érinti a hitelezőnek a megállapodás megszegéséért az alkalmazandó jog szerint fennálló felelősségét, amennyiben az adott megállapodás berendezéssel kapcsolatos.

               III. FEJEZET

               A BERENDEZÉSEKKEL KAPCSOLATOS NEMZETKÖZI ÉRDEKEKRE VONATKOZÓ NYILVÁNTARTÁSI RENDELKEZÉSEK

               XIV. cikk – A felügyelő hatóság és a hivatalvezető

               1.A felügyelő hatóság az e jegyzőkönyv elfogadására vonatkozó diplomáciai konferencia határozata alapján kijelölt nemzetközi szervezet, feltéve, hogy a felügyelő hatóság képes és hajlandó ilyen minőségben eljárni.

               2.Ha az előző bekezdésben említett nemzetközi jogalany nem képes vagy akar felügyelő hatóságként eljárni, az Aláíró és Szerződő Államok konferenciáját kell összehívni egy másik felügyelő hatóság megbízása céljából.

               3.A felügyelő hatóság, valamint vezető tisztségviselői és alkalmazottai a rájuk mint nemzetközi jogalanyokra vonatkozó szabályok vagy egyéb szabályok értelmében mentelmi jogot élveznek a jogi és közigazgatási eljárások vonatkozásában.

               4.A felügyelő hatóság szakértői bizottságot hoz létre az Aláíró és Szerződő Államok által kijelölt, a szükséges képesítéssel és gyakorlattal rendelkező személyekből, és megbízhatja azzal a feladattal, hogy segítse a felügyelő hatóságot feladatainak teljesítésében.

               5.A nemzetközi hivatal első hivatalvezetőjét ezen jegyzőkönyv hatálybalépésének napjától számított öt évre nevezik ki. Ezt követően a felügyelő hatóság ötéves időszakokra nevezi ki a hivatalvezetőt, illetve ötévente meghosszabbítja kinevezését.

               XV. cikk – Első előírások

                Az első előírásokat a felügyelő hatóság hozza meg; azok e jegyzőkönyv hatálybalépését követően lépnek életbe.

               XVI. cikk – Kijelölt bejegyzési pontok

               1.A Szerződő Állam bejegyzési pont vagy pontok céljára bármikor kijelölhet egy vagy több jogalanyt, amelyeken keresztül a bejegyzéshez szükséges adatokat – egy másik állam joga szerint fennálló nemzeti érdek, illetve az egyezmény 40. cikke szerinti jog vagy érdek közlésének bejegyzését kivéve – a nemzetközi hivatalhoz kell vagy lehet továbbítani. A különböző területeken működő bejegyzési pontokat legalább a szokásos munkaidőben működtetni kell.

               2.Az előző bekezdés szerinti kijelölés engedélyezheti, de nem teheti kötelezővé a kijelölt bejegyzési pont vagy pontok információszerzésre történő igénybevételét az értékesítésről szóló értesítések bejegyeztetéséhez szükséges információk vonatkozásában.

               3.A bejegyzés nem érvénytelen amiatt, hogy az nem felel meg a Szerződő Állam által az (1) bekezdés alapján előírt követelményeknek.

               XVII. cikk – Berendezések azonosítása bejegyzési célból

               A berendezés leírása, amely tartalmazza a gyártó sorozatszámát és az egyedi jelleg biztosításához szükséges további információkat, szükséges és elégséges a tárgynak az egyezmény 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti azonosításához. Az előírásoknak meg kell határozniuk a gyártó sorozatszámának formátumát, és meg kell adniuk, hogy milyen kiegészítő információkra van szükség az egyediség biztosításához.

               XVIII. cikk – A hivatali rendelkezések további módosításai

               1.Az egyezmény 19. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában a berendezések keresési kritériuma a gyártó sorozatszáma.

               2.Az egyezmény 17. cikke (2) bekezdésének h) pontjában említett díjakat úgy kell meghatározni, hogy megtérítsék a következőket:

               (a)a nemzetközi hivatal létrehozásának, működtetésének és szabályozásának észszerű költségei, valamint a felügyelő hatóság észszerű költségei az egyezmény 17. cikkének (2) bekezdésében előírt feladatok elvégzésével, jogkörök gyakorlásával és kötelezettségek teljesítésével kapcsolatban; valamint

               (b)a letéteményesnek az egyezmény 62. cikke (2) bekezdésének c) pontjában és az e jegyzőkönyv XXXVII. cikke (2) bekezdésének c)–f) pontjában említett feladatok elvégzésével, hatáskörök gyakorlásával és kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos észszerű költségei.

               3.A nemzetközi hivatal centralizált feladatait a hivatalvezető látja el és irányítja éjjel-nappali munkarendben.

               4.Az egyezmény 28. cikkének (1) bekezdése értelmében a hivatalvezető felel az okozott kárért, amely felelősség összege nem haladhatja meg annak a berendezésnek az értékét, amelyre a kár vonatkozik. Az előző mondat ellenére a hivatalvezető felelőssége nem haladhatja meg bármely naptári évben az 5 millió különleges lehívási jogot, vagy a felügyelő hatóság által időről időre rendeletben meghatározott módon kiszámított nagyobb összeget.

               5.Az előző bekezdés nem korlátozza a hivatalvezetőnek a hivatalvezető, valamint tisztviselői és alkalmazottai súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelességszegése által okozott károkért viselt felelősségét.

               6.Az egyezmény 28. cikkének (4) bekezdésében említett biztosítás vagy pénzügyi biztosíték összege nem lehet kevesebb, mint a felügyelő hatóság által a hivatalvezető várható felelősségére tekintettel megfelelőnek ítélt összeg.

               7.Az egyezmény egyetlen rendelkezése sem zárhatja ki, hogy a hivatalvezető biztosítást kössön vagy pénzügyi garanciát szerezzen be olyan eseményekre vonatkozóan, amelyekért a hivatalvezető az egyezmény 28. cikke alapján nem felelős.

               XIX. cikk – A törlési rendelkezések módosítása

               1.Az egyezmény 25. cikke úgy alkalmazandó:

               (a)mintha az (1) és (3) bekezdésben az adósra történő hivatkozások az 1. cikk m) pontjának i. és iii. alpontjában említett bármely érdekelt személyre vonatkoznának;

               (b)a (4) bekezdés helyébe pedig a következő szöveg lép:

               „(4) Amennyiben a bejegyzést nem kellett volna elvégezni, vagy azt törölni lehet az előző bekezdések egyikébe sem sorolható esetekben, az a személy, akinek javára a bejegyzés történt, az 1. cikk m) pontjának i. és iii. alpontjában említett érdekelt felek bármelyikének a bejegyzés kedvezményezettjének a bejegyzésben szereplő címére kézbesített vagy megküldött írásbeli felszólítását követően indokolatlan késedelem nélkül intézkedik a törlésről vagy a módosításról”; valamint

               (c)a (4) bekezdés után közvetlenül a következő szöveggel egészül ki:

               „(5) Amennyiben az e cikk (1) vagy (3) bekezdésében említett érdek jogosultja vagy az a személy, akinek javára a (4) bekezdés szerinti bejegyzés történt, megszűnt, vagy nem található meg, a bíróság az 1. cikk m) pontjának i. és iii. alpontjában említett érdekelt felek bármelyikének kérelmére végzést intézhet a hivatalvezetőhöz, amelyben felszólítja a hivatalvezetőt a bejegyzés törlésére.

               (6) Amennyiben az e cikk (2) bekezdésében említett leendő hitelező vagy engedményes megszűnt vagy nem található meg, a bíróság a leendő adós vagy engedményező kérelmére végzést intézhet a hivatalvezetőhöz, amelyben felszólítja a hivatalvezetőt a bejegyzés törlésére.”

               2.Az egyezmény 25. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában és az ott leírt körülmények között a bejegyzett jövőbeli nemzetközi érdek vagy egy nemzetközi érdek bejegyzett jövőbeli engedményezésének jogosultja köteles megtenni azokat a lépéseket, amelyek hatáskörébe tartozik, hogy legkésőbb tíz naptári nappal a bejegyzési kérelem kézhezvételét követően intézkedjenek a bejegyzés törléséről.

               XX. cikk – Értékesítésről szóló értesítések

               Az előírások engedélyezik a berendezések értékesítéséről szóló értesítéseknek a nemzetközi hivatalba történő bejegyzését. Az e fejezetben és az egyezmény V. fejezetében foglalt rendelkezéseket, amennyiben azok relevánsak, e bejegyzésekre is alkalmazni kell. Az ilyen bejegyzés, valamint az értékesítésről szóló értesítéssel kapcsolatban végzett keresés vagy igazolás azonban kizárólag tájékoztatási célokat szolgál, és nem érinti senkinek az egyezmény vagy e jegyzőkönyv alapján fennálló jogait, és nem fejt ki semmilyen más joghatást.

               IV. FEJEZET

               JOGHATÓSÁG

               XXI. cikk – A szuverén mentelmi jog kivonása

               1.A (2) bekezdésre is figyelemmel a szuverén mentelmi jog kivonása az egyezmény 42. vagy 43. cikkében meghatározott bíróságok joghatósága alól, illetve a berendezéssel kapcsolatos, az egyezmény alapján fennálló jogok és érdekek érvényesítéséről való lemondás kötelező erejű, és – az említett joghatóság vagy jogérvényesítés egyéb feltételeinek teljesülése esetén – a joghatóság megállapítása és a jogérvényesítés szempontjából hatályos.

               2.Az előző bekezdés szerinti kivonásnak írásban kell történnie, és tartalmaznia kell a berendezés V. cikk (1) bekezdésében meghatározott leírását.

               V. FEJEZET

               KAPCSOLAT MÁS EGYEZMÉNYEKKEL

               XXII. cikk – Kapcsolat a nemzetközi pénzügyi lízingről szóló UNIDROIT-egyezménnyel

               A bányászati berendezésekre, mezőgazdasági berendezésekre és építőipari berendezésekre alkalmazott, a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény e jegyzőkönyv tárgya tekintetében mindkét egyezmény részes államai között a nemzetközi pénzügyi lízingről szóló UNIDROIT-egyezmény helyébe lép.

               VI. FEJEZET

               ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

               XXIII. cikk – Aláírás, megerősítés, elfogadás, jóváhagyás vagy csatlakozás

               1.Ez az egyezmény Pretoriában, 2019. november 22-én nyílik meg aláírásra a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezésekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyv elfogadása céljából 2019. november 11. és 22. között Pretoriában rendezett diplomáciai konferencián részt vevő államok számára. 2019. november 22. után ez a jegyzőkönyv – a XXV. cikknek megfelelően történő hatálybalépéséig – valamennyi állam számára nyitva áll aláírásra Rómában, az International Institute for the Unification of Private Law (UNIDROIT) székhelyén.

               2.Ezen egyezményt az azt aláíró államoknak meg kell erősíteniük, el kell fogadniuk vagy jóvá kell hagyniuk.

               3.Az az állam, amelyik ezt a jegyzőkönyvet nem írja alá, ahhoz bármikor csatlakozhat.

               4.A megerősítést, elfogadást, jóváhagyást vagy csatlakozást egy ilyen célú hivatalos okiratnak a letéteményesnél történő letétbe helyezésével lehet végrehajtani.

               5.Az az állam, amely az egyezménynek nem Részes Állama vagy nem válik Részes Állammá, nem csatlakozhat ehhez a jegyzőkönyvhöz.

               XXIV. cikk – Regionális gazdasági integrációs szervezetek

               1.Az a szuverén államok által alapított regionális gazdasági integrációs szervezet, amelynek az ebben a jegyzőkönyvben szabályozott egyes kérdések a hatáskörébe tartoznak, a fentiekhez hasonlóan aláírhatja, elfogadhatja, jóváhagyhatja ezt a jegyzőkönyvet, illetve csatlakozhat hozzá. A regionális gazdasági integrációs szervezet ilyen esetben a Szerződő Államot megillető jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik, amilyen mértékben az adott szervezetnek az ebben a jegyzőkönyvben szabályozott kérdések a hatáskörébe tartoznak. Ha ennek a jegyzőkönyvnek a szempontjából a Szerződő Államok számának jelentősége van, a regionális gazdasági integrációs szervezet nem számít újabb Szerződő Államnak a szervezet azon tagállamain felül, amelyek Szerződő Államok.

               2.A regionális gazdasági integrációs szervezet az aláírás, elfogadás, jóváhagyás vagy csatlakozás időpontjában köteles nyilatkozatot tenni a letéteményes felé, amelyben megjelöli azokat az ebben a jegyzőkönyvben szabályozott kérdéseket, amelyek vonatkozásában a szervezet tagállamai hatáskört ruháztak a szervezetre. A regionális gazdasági integrációs szervezet köteles haladéktalanul értesíteni a letéteményest, ha a hatáskör megosztásával kapcsolatban változás áll be, újabb hatáskörök átruházását is beleértve, amelyről az ebben a bekezdésben említett nyilatkozat rendelkezik.

               3.Ha ez a jegyzőkönyv a „Szerződő Államot” vagy „Szerződő Államokat”, illetve „Részes Államot” vagy „Részes Államokat” említ, az – amennyiben a szövegösszefüggés úgy kívánja – a regionális gazdasági integrációs szervezetre is ugyanúgy vonatkozik.

               XXV. cikk – Hatálybalépés

               1.Ez a jegyzőkönyv az a) albekezdésben hivatkozott okmányokat letétbe helyező államok körében lép hatályba az alábbi dátumok közül a későbbi napon:

               (a)az ötödik megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány letétbe helyezésétől számított három hónapos időszak lejártát követő hónap első napja; valamint

               (b)a nemzetközi hivatal teljes körű működését megerősítő tanúsítványnak a felügyelő hatóság által a letéteményesnél történő letétbe helyezésének időpontja.

               2.Más államok esetében ez a jegyzőkönyv a következő időpontok közül a későbbit követő hónap első napján lép hatályba:

               (a)a megerősítési, elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okmány letétbe helyezésétől számított három hónapos időszak lejárata; valamint

               (b)az előző bekezdés b) pontjában említett időpont.

               XXVI. cikk – Területi egységek

               1.Ha egy Szerződő Államban olyan területi egységek vannak, amelyekben különböző jogrendszerek alkalmazandók az ebben a jegyzőkönyvben szabályozott kérdésekre, a Szerződő Állam az aláíráskor, ratifikáláskor, elfogadáskor, jóváhagyáskor vagy csatlakozáskor kinyilváníthatja, hogy ez a jegyzőkönyv valamennyi területi egységére kiterjed, vagy azok közül csak egyre vagy néhányra, és ezt a nyilatkozatot bármikor módosíthatja egy másik nyilatkozat benyújtásával.

               2.Bármely ilyen nyilatkozatról értesíteni kell a letéteményest, és az értesítésben kifejezetten meg kell jelölni azokat a területi egységeket, amelyekre a jegyzőkönyv kiterjed.

               3.Ha a Szerződő Állam nem tett az (1) bekezdésben említett nyilatkozatot, ez a jegyzőkönyv az adott állam valamennyi területi egységére alkalmazandó.

               4.Ha a Szerződő Állam egy vagy több területi egységére kiterjeszti ezen jegyzőkönyv alkalmazhatóságát, a jegyzőkönyvben lehetővé tett nyilatkozatok egyes területi egységenként is megtehetők, és az egyik területi egységre vonatkozóan tett nyilatkozatok eltérhetnek a másik területi egységre vonatkozóan tett nyilatkozatoktól.

               5.Ha ez a jegyzőkönyv az (1) bekezdés alapján tett nyilatkozat erejénél fogva a Szerződő Állam egy vagy több területi egységére kiterjed,

               (a)az adós kizárólag akkor minősül egy Szerződő Állam területén lévőnek, ha olyan területi egységben jegyezték be vagy alakult a területi egység hatályos joga szerint, amelyre az egyezmény és ez a jegyzőkönyv alkalmazandó, vagy ha bejegyzett székhelye vagy létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvezetése vagy szokásos tartózkodási helye olyan területi egységben található, amelyre az egyezmény és ez a jegyzőkönyv alkalmazandó;

               (b)a termék – a Szerződő Államban lévő – helyének említése a terméknek olyan területi egységben található helyére is vonatkozik, amelyre az egyezmény és ez a jegyzőkönyv alkalmazandó;

               (c)az adott Szerződő Állam közigazgatási hatóságainak említése úgy értelmezendő, hogy az abban a területi egységben hatáskörrel rendelkező közigazgatási hatóságokra is vonatkozik, amelyre az egyezmény és ez a jegyzőkönyv alkalmazandó; valamint

               (d)a XII. cikk (4) bekezdésének alkalmazásában a kereskedő akkor tekintendő valamely Szerződő Államban találhatónak, ha üzleti tevékenységének székhelye vagy – ha egynél több telephellyel rendelkezik – üzleti tevékenységének fő helye olyan területi egységen belül található, amelyre az egyezmény és e jegyzőkönyv alkalmazandó.

               XXVII. cikk – Átmeneti rendelkezések

               A mezőgazdasági berendezések, építőipari berendezések és bányászati berendezések tekintetében az egyezmény 60. cikke a következőképpen módosul:

               (a)a (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

               „a) „az egyezmény hatálybalépésének napja”: az adós vonatkozásában az a legkésőbbi időpont, amikor:

               (i)ez az egyezmény hatályba lép;

               (ii)az az állam, amelyben az adós a jog vagy érdek keletkezésének vagy felmerülésének időpontjában található, Szerződő Állammá válik; valamint

               (iii)a jegyzőkönyv abban az államban alkalmazandóvá válik az előzetesen meglévő jog vagy érdek hatálya alá tartozó berendezésekre.”

               (b)a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

               „(3) A Szerződő Állam az (1) bekezdés szerinti nyilatkozatában meghatározhat egy olyan időpontot, amely nem lehet korábbi a nyilatkozat hatálybalépésének napját követő három évnél, de legkésőbb tíz évnél, amikor a jegyzőkönyvvel módosított vagy kiegészített ezen egyezmény 29., 35. és 36. cikke a nyilatkozatban meghatározott mértékben és módon alkalmazandóvá válik az olyan megállapodás alapján keletkezett előzetesen meglévő jogokra vagy érdekekre, amelyet akkor kötöttek, amikor az adós az adott államban volt. Az adott állam joga szerinti jog vagy érdek elsőbbsége fennmarad, amennyiben alkalmazandó, ha a jogot vagy érdeket a nyilatkozatban meghatározott időszak lejárta előtt bejegyezték a nemzetközi hivatalba, függetlenül attól, hogy bármilyen más jogot vagy érdeket korábban bejegyeztek-e.”

               (c)a következő bekezdéssel egészül ki:

               „(4) A (3) bekezdés alkalmazásában a nyilatkozat a mobil berendezésekkel kapcsolatos nemzetközi érdekekről szóló egyezmény mezőgazdasági, építőipari és bányászati berendezésekkel kapcsolatos kérdéseiről szóló jegyzőkönyv hatálya alá tartozó berendezésekre vonatkozó, az említett jegyzőkönyv XXXV. és XXXVI. cikke szerinti előzetesen meglévő jog vagy érdek tekintetében lép hatályba, amikor a jegyzőkönyv alkalmazandóvá válik az adott berendezésre.”

               XXVIII. cikk – Bizonyos rendelkezésekre vonatkozó nyilatkozatok

               1.A Szerződő Állam a jegyzőkönyv megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy a jegyzőkönyvhöz történő csatlakozáskor kinyilváníthatja, hogy alkalmazni fogja ezen jegyzőkönyv VI. és XI. cikkét, illetve a nevezettek közül egy vagy mindkét cikket.

               2.A Szerződő Állam a jegyzőkönyv megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy a jegyzőkönyvhöz történő csatlakozáskor kinyilváníthatja, hogy teljes egészében vagy részben alkalmazni fogja ezen jegyzőkönyv IX. cikkét. Ha úgy nyilatkozik, meg kell határoznia a IX. cikk (2) bekezdésében előírt határidőt.

               3.A Szerződő Állam a jegyzőkönyv megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy a jegyzőkönyvhöz történő csatlakozáskor kinyilváníthatja, hogy a jegyzőkönyv X. cikkét fogja alkalmazni, és adott esetben meghatározza a fizetésképtelenségi eljárások azon típusait, amelyekre a X. cikk alkalmazandó. Az e bekezdés szerinti nyilatkozatot tevő Szerződő Állam meghatározza a X. cikkben előírt határidőt.

               4.A Szerződő Állam a jegyzőkönyv megerősítésekor, elfogadásakor, jóváhagyásakor vagy a jegyzőkönyvhöz történő csatlakozáskor kinyilváníthatja, hogy alkalmazni fogja a XII. cikket.

               5.Az e jegyzőkönyv alapján tett bármely nyilatkozat az e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó valamennyi berendezésre vonatkozik.

               6.Az a Szerződő Állam, amely nyilatkozatot tesz a VII. cikkben meghatározott bármely alternatíva tekintetében, ugyanazt az alternatívát választja az e jegyzőkönyv hatálya alá tartozó valamennyi berendezés tekintetében.

               7.A Szerződő Államok bíróságai annak a Szerződő Államnak a nyilatkozatával összhangban kötelesek alkalmazni a X. cikket, amely az elsődleges fizetésképtelenségi hatáskörrel rendelkezik.

               XXIX. cikk – Az egyezmény szerinti nyilatkozatok

                Eltérő rendelkezés hiányában az egyezmény alapján tett nyilatkozatok – a 39., 40., 50., 53., 54., 55., 57., 58. és 60. cikk alapján tett nyilatkozatokat is beleértve – úgy tekintendők, hogy azokat e jegyzőkönyv alapján is tették.

               XXX. cikk – Fenntartások és nyilatkozatok

               1.E jegyzőkönyvvel szemben nem lehet fenntartásokkal élni, azonban a II., VII., VIII., XXVI., XXVIII., XXIX. és XXXI. cikkben engedélyezett nyilatkozatokat lehet tenni – e rendelkezéseknek megfelelően.

               2.Az ezen jegyzőkönyv alapján tett nyilatkozatokról, későbbi nyilatkozatokról, valamint a nyilatkozat visszavonásáról írásban értesíteni kell a letéteményest.

               XXXI. cikk – További nyilatkozatok

               1.A Részes Állam – az egyezmény 60. cikke alapján, a XXIX. cikk szerint tett nyilatkozaton kívül – ezen jegyzőkönyv hatálybalépésének napját követően bármikor – a letéteményes értesítésével – későbbi nyilatkozatot is tehet.

               2.A későbbi nyilatkozat az értesítésnek a letéteményes által történő kézhezvételétől számított hat hónapos időszak lejártát követő hónap első napján lép hatályba. Ha az értesítésben hosszabb hatálybalépési időszak szerepel az adott nyilatkozatra vonatkozólag, a nyilatkozat az említett hosszabb időszak lejártát követően, az értesítés letéteményes által történő kézhezvétele után lép hatályba.

               3.Az előző bekezdések ellenére ez a jegyzőkönyv a későbbi nyilatkozat hatálybalépésének napja előtt keletkezett jogok és érdekek vonatkozásában továbbra is úgy alkalmazandó, mintha nem tettek volna későbbi nyilatkozatokat.

               XXXII. cikk – A nyilatkozatok visszavonása

               1.Az ezen jegyzőkönyv alapján nyilatkozatot tett Részes Állam az egyezmény 60. cikke alapján a letéteményes értesítésével bármikor visszavonhatja nyilatkozatát, a XXIX. cikk szerint tett nyilatkozat kivételével. A visszavonás az értesítésnek a letéteményes által történő kézhezvételétől számított hat hónapos időszak lejártát követő hónap első napján lép hatályba.

               2.Az előző bekezdés ellenére ez a jegyzőkönyv a visszavonás hatálybalépésének napja előtt keletkezett jogok és érdekek vonatkozásában továbbra is úgy alkalmazandó, mintha a nyilatkozatot nem vonták volna vissza.

               XXXIII. cikk – Felmondások

               1.Ezt a jegyzőkönyvet bármely Részes Állam felmondhatja a letéteményeshez intézett írásbeli értesítés útján.

               2.A felmondás az értesítésnek a letéteményes által történő kézhezvételétől számított tizenkét hónapos időszak lejártát követő hónap első napján lép hatályba.

               3.Az előző bekezdések ellenére ez a jegyzőkönyv a felmondás hatálybalépésének napja előtt keletkezett jogok és érdekek vonatkozásában továbbra is úgy alkalmazandó, mintha nem történt volna felmondás.

               4.Egy Részes Állam által a II. cikk alapján tett későbbi nyilatkozat, amelyben kijelenti, hogy a jegyzőkönyv egy vagy több mellékletre nem alkalmazandó, az említett melléklet tekintetében a jegyzőkönyv felmondásának minősül.

               XXXIV. cikk – Felülvizsgálati konferenciák, módosítások és kapcsolódó kérdések

               1.A letéteményes – a felügyelő hatósággal történő konzultációt követően –köteles évente vagy a körülmények szerint indokolt időközönként jelentést készíteni a Részes Államok számára az egyezményben létrehozott, ebben a jegyzőkönyvben módosított nemzetközi rendszer gyakorlati működéséről. A jelentés készítése során a letéteményes köteles figyelembe venni a nemzetközi bejegyzési rendszer működésével kapcsolatban a felügyelő hatóság által készített jelentéseket.

               2.A Részes Államok legalább huszonöt százalékának kérésére a letéteményes – a felügyelő hatósággal egyeztetve – időről időre köteles összehívni a Részes Államok felülvizsgálati konferenciáját az alábbiak megvitatása céljából:

               (a)az ezzel a jegyzőkönyvvel módosított egyezmény gyakorlati működése és hatékonysága az egyezményben tárgyalt termékek eszköz alapú finanszírozásának és lízingelésének előmozdítása szempontjából;

               (b)az ebben a jegyzőkönyvben foglalt szerződéses feltételek és az előírások bírósági értelmezése és alkalmazása;

               (c)a nemzetközi bejegyzési rendszer működése, a hivatalvezető teljesítménye és a felügyelő hatóság által felette gyakorolt felügyelet, a felügyelő hatóság jelentéseit is figyelembe véve; valamint

               (d)kívánatos-e e jegyzőkönyv, beleértve a mellékleteket is, vagy a nemzetközi hivatalra vonatkozó rendelkezések bármilyen módosítása.

               3.Ezen jegyzőkönyv e cikk szerinti módosítását az előző bekezdésben említett konferencián részt vevő Részes Államok legalább kétharmadának jóvá kell hagynia, és a módosítás ezt követően az azt megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó Részes Államok vonatkozásában akkor lép hatályba, amikor azt öt Részes Állam a XXV. cikkben foglalt, a módosítás hatálybalépésével kapcsolatos rendelkezéseknek megfelelően megerősítette, elfogadta vagy jóváhagyta.

               XXXV. cikk – A Harmonizált Rendszer felülvizsgálatát követően a Harmonizált Rendszer mellékletekben szereplő kódjainak kiigazítása

               1.A Harmonizált Rendszer felülvizsgálatának elfogadása esetén a letéteményes konzultál a Vámigazgatások Világszervezetével és a felügyelő hatósággal a Harmonizált Rendszernek a mellékletben felsorolt, a felülvizsgálat által esetlegesen érintett kódjairól.

               2.A letéteményes legkésőbb három hónappal a Harmonizált Rendszer felülvizsgálatának elfogadását követően értesítést küld valamennyi Szerződő Államnak a Harmonizált Rendszer felülvizsgálatáról. Az értesítésben fel kell tüntetni, hogy a Harmonizált Rendszer mellékletekben szereplő kódjait érinti-e a felülvizsgálat, és javaslatot kell tenni a Harmonizált Rendszer mellékletekben szereplő kódjainak kiigazítására annak biztosítása érdekében, hogy a mellékletek továbbra is összhangban legyenek a Harmonizált Rendszerrel, és hogy a lehető legkisebbre csökkenjenek azok a változások, amelyek a jegyzőkönyvnek a Harmonizált Rendszer felülvizsgálatából eredő, berendezésekre történő alkalmazását érintik. Az értesítésben meg kell jelölni azt az időpontot, ameddig a letéteményes javaslatával szemben a (3) bekezdés értelmében kifogást lehet emelni.

               3.A Harmonizált Rendszer mellékletekben szereplő kódjainak a letéteményes javaslata szerinti minden egyes kiigazítását, amennyiben az az előző bekezdésben előírt határidőn belül történik, úgy kell tekinteni, hogy azokat a Szerződő Államok elfogadták, kivéve, ha a Harmonizált Rendszer felülvizsgálatának elfogadását követő kilenc hónapon belül a letéteményes a javasolt kiigazítással szemben kifogást kap a Szerződő Államok legalább egyharmadától. A kifogásnak tartalmaznia kell minden olyan kiigazítást, amelyre vonatkozik, és a kiigazítás egészére alkalmazandónak kell lennie.

               4.Ha a letéteményes az előző bekezdésben meghatározott időszakon belül a Szerződő Államok egyharmadától vagy annál többtől kifogást kap a javasolt kiigazítás ellen, a letéteményes összehívja a Szerződő Államok ülését a kiigazítás megvitatására. A letéteményes törekszik arra, hogy az ülést az előző bekezdésben meghatározott időszak lejártát követő három hónapon belül összehívja.

               5.Az előző bekezdés alapján összehívott ülésen részt vevő Szerződő Államok minden erőfeszítést megtesznek annak érdekében, hogy konszenzussal megállapodásra jussanak. Ha nem sikerül megállapodásra jutni, a kiigazítás csak akkor fogadható el, ha azt az ülésen részt vevő és szavazó Szerződő Államok kétharmados többségével jóváhagyják. A (7) és (8) bekezdésre is figyelemmel a Szerződő Államok ülésén hozott megállapodások és határozatok valamennyi Szerződő Államra nézve kötelezőek.

               6.A (3) bekezdésben meghatározott időszak lejárta után vagy adott esetben a Szerződő Államok (4) bekezdés szerinti ülésének lezárását követően a letéteményes valamennyi Szerződő Államnak értesítést küld, amelyben feltünteti, hogy a javasolt kiigazítások közül melyeket fogadták el, és melyeket nem fogadták el. A (7) és (8) bekezdésre is figyelemmel az elfogadott kiigazítások tizenkét hónappal azt követően lépnek hatályba, hogy a letéteményes elküldi a Szerződő Államoknak az elfogadott kiigazításokról szóló értesítést és a Harmonizált Rendszer felülvizsgálatának hatálybalépését.

               7.A végrehajtási időszak alatt a Szerződő Állam a letéteményeshez beérkezett értesítéssel a végrehajtási időszak lejárta előtt legalább harminc nappal hat hónapos időszakkal meghosszabbíthatja azt az időpontot, amikor a kiigazítások az adott állam tekintetében hatályba lépnek. A Szerződő Állam hat hónapos időszakokkal meghosszabbíthatja a hatálybalépést a letéteményeshez a tárgyidőszak lejárta előtt legalább harminc nappal eljuttatott értesítéssel.

               8.A végrehajtási időszak alatt vagy bármely későbbi, az előző bekezdésben előírt hat hónapos meghosszabbítási időszak alatt a Szerződő Állam a letéteményeshez a végrehajtási időszak vagy az azt követő időszak lejárta előtt legalább harminc nappal eljuttatott értesítés útján azonosíthatja a Harmonizált Rendszer mellékletekben szereplő kódjainak egy vagy több olyan kiigazítását, amely az adott állam vonatkozásában nem lép hatályba. Az a Szerződő Állam, amely erről értesítette a letéteményest, ezt követően bármikor visszavonhatja az e bekezdés szerinti, egy vagy több kiigazításra vonatkozó értesítését a letéteményesnek küldött értesítés útján, amely esetben az ilyen kiigazítás vagy kiigazítások az adott állam vonatkozásában harminc nappal az értesítés letéteményes általi kézhezvétele után lépnek hatályba.

               9.Az új Szerződő Állam rendelkezik a Szerződő Államok számára e cikk szerint biztosított valamennyi joggal és előnnyel, beleértve a (3) bekezdés szerinti kifogásolási jogot is, részt vehet és szavazhat a (4) és (5) bekezdés szerinti ülésen, meghosszabbíthatja a (7) bekezdés szerinti időpontokat, és megküldheti az előző bekezdés szerinti értesítéseket. Az előző mondat ellenére az új Szerződő Állam csak a többi Szerződő Államok számára fennmaradó idővel rendelkezik arra, hogy az e cikk szerinti bármely intézkedést megtegye.

               10.Az egyezmény 60. cikkére és e jegyzőkönyv XXVII. cikkére is figyelemmel a Harmonizált Rendszer mellékletekben szereplő kódjainak e cikk szerinti kiigazítása nem érinti a kiigazítás hatálybalépése előtt keletkezett jogokat és érdekeket.

               XXXVI. cikk – A mellékletek módosítása

               1.Ez a cikk a mellékleteknek a XXXV. cikk hatálya alá tartozó, a Harmonizált Rendszer mellékletekben szereplő kódjainak kiigazításától eltérő módosításaira vonatkozik.

               2.Amennyiben a letéteményes e jegyzőkönyv hatálybalépését követően bármikor megkapja valamely Szerződő Állam javaslatát, a letéteményes a (3) vagy az (5) bekezdésben előírt időpontban valamennyi Szerződő Államnak értesítést küld az adott Szerződő Állam javaslatáról. Az értesítésben meg kell jelölni a Harmonizált Rendszer azon kódjait, amelyeket a javaslat érintené, és ismertetni kell a mellékletek javasolt módosításait. Az értesítésben meg kell jelölni azt az időpontot, ameddig a Szerződő Állam javaslatával szemben a (4) vagy (5) bekezdés értelmében kifogást lehet emelni.

               3.Az (5) bekezdésre is figyelemmel abban az időpontban, amikor a letéteményes a XXXV. cikk (2) bekezdése alapján letéteményesi javaslatot küld a Szerződő Államoknak, a letéteményes minden egyes, a letéteményeshez beérkezett és korábban a Szerződő Államoknak el nem küldött javaslatról értesítést küld a Szerződő Államoknak.

               4.Az (5) bekezdésre is figyelemmel a Szerződő Államok javaslatában szereplő, az előző bekezdésben említett minden módosítást a Szerződő Államok által elfogadottnak kell tekinteni, kivéve, ha a XXXV. cikk (3) bekezdésében a kifogásokra meghatározott határidőn belül a letéteményes a Szerződő Államok legalább huszonöt százalékától kifogást kap a javasolt módosítással szemben. A kifogásnak tartalmaznia kell minden olyan módosítást, amelyre vonatkozik, és a módosítás egészére alkalmazandónak kell lennie.

               5.A letéteményes saját belátása szerint dönthet úgy, hogy a (3) bekezdésben meghatározottól eltérő időpontban küldi meg a Szerződő Államoknak a letéteményes által kézhez vett és korábban a Szerződő Államoknak el nem küldött javaslatokról szóló értesítést. Ebben az esetben a Szerződő Államok javaslatában vagy javaslataiban szereplő, a mellékleteket érintő minden módosítást a Szerződő Államok által elfogadottnak kell tekinteni, kivéve, ha az értesítésben a kifogásokra meghatározott határidőn belül a letéteményes a Szerződő Államok legalább huszonöt százalékától kifogást kap a javasolt módosítással szemben. Az értesítésben meghatározott határidő nem lehet korábban, mint kilenc hónappal azt követően, hogy a letéteményes kézhez vette a Szerződő Államnak a letéteményes számára küldött javaslatát. A kifogásnak tartalmaznia kell minden olyan módosítást, amelyre vonatkozik, és a módosítás egészére alkalmazandónak kell lennie.

               6.Ha a letéteményes a (4) vagy (5) bekezdésben meghatározott időszakon belül a Szerződő Államok legalább huszonöt százalékától kifogást kap a javasolt módosítás ellen, a letéteményes összehívja a Szerződő Államok ülését a módosítás megvitatására. A letéteményes törekszik arra, hogy az ülést a (4) vagy (5) bekezdésben meghatározott időszak lejártát követő három hónapon belül összehívja.

               7.Az előző bekezdés alapján összehívott ülésen részt vevő Szerződő Államok minden erőfeszítést megtesznek annak érdekében, hogy konszenzussal megállapodásra jussanak. Ha nem sikerül megállapodásra jutni, a módosítás csak akkor fogadható el, ha azt az ülésen részt vevő és szavazó Szerződő Államok kétharmados többségével jóváhagyják. A (9) és (10) bekezdésre is figyelemmel a Szerződő Államok ülésén hozott megállapodások és határozatok valamennyi Szerződő Államra nézve kötelezőek.

               8.A (4) vagy (5) bekezdésben meghatározott időszak lejárta után vagy adott esetben a Szerződő Államok (6) bekezdés szerinti ülésének lezárását követően a letéteményes valamennyi Szerződő Államnak értesítést küld, amelyben feltünteti, hogy a javasolt módosítások közül melyeket fogadták el, és melyeket nem fogadták el. A (9) és (10) bekezdésre is figyelemmel az elfogadott módosítások tizenkét hónappal azt követően lépnek hatályba, hogy a letéteményes elküldi az értesítést a Szerződő Államoknak.

               9.A végrehajtási időszak alatt a Szerződő Állam a letéteményeshez beérkezett értesítéssel a végrehajtási időszak lejárta előtt legalább harminc nappal hat hónapos időszakkal meghosszabbíthatja azt az időpontot, amikor a módosítások az adott állam tekintetében hatályba lépnek. A Szerződő Állam hat hónapos időszakokkal meghosszabbíthatja a hatálybalépést a letéteményeshez a tárgyidőszak lejárta előtt legalább harminc nappal eljuttatott értesítéssel.

               10.A végrehajtási időszak alatt vagy bármely későbbi, az előző bekezdésben előírt hat hónapos meghosszabbítási időszak alatt a Szerződő Állam a letéteményeshez a végrehajtási időszak vagy az azt követő időszak lejárta előtt legalább harminc nappal eljuttatott értesítés útján azonosíthat egy vagy több, a mellékleteket érintő módosítást, amely az adott állam vonatkozásában nem lép hatályba. Az a Szerződő Állam, amely erről értesítette a letéteményest, ezt követően bármikor visszavonhatja az e bekezdés szerinti, egy vagy több módosításra vonatkozó értesítését a letéteményesnek küldött értesítés útján, amely esetben az ilyen módosítás vagy módosítások az adott állam vonatkozásában harminc nappal az értesítés letéteményes általi kézhezvétele után lépnek hatályba.

               11.Az új Szerződő Állam rendelkezik a Szerződő Államok számára e cikk szerint biztosított valamennyi joggal és előnnyel, beleértve a (4) vagy (5) bekezdés szerinti kifogásolási jogot is, részt vehet és szavazhat a (6) és (7) bekezdés szerinti ülésen, meghosszabbíthatja a (9) bekezdés szerinti időpontokat, és megküldheti az előző bekezdés szerinti értesítéseket. Az előző mondat ellenére az új Szerződő Állam csak a többi Szerződő Államok számára fennmaradó idővel rendelkezik arra, hogy az e cikk szerinti bármely intézkedést megtegye.

               12.Az egyezmény 60. cikkére és e jegyzőkönyv XXVII. cikkére is figyelemmel a mellékletek e cikk szerinti módosítása nem érinti a módosítás hatálybalépése előtt keletkezett jogokat és érdekeket.

               XXXVII. cikk – A letéteményes és feladatai

               1.A ratifikálással, elfogadással, jóváhagyással vagy csatlakozással kapcsolatos okiratokat a letéteményesnek kijelölt International Institute for the Unification of Private Law (UNIDROIT) szervezetnél kell letétbe helyezni.

               2.A letéteményes:

               (a)köteles tájékoztatni az összes Szerződő Államot az alábbiakról:

               (i)minden ratifikálással, elfogadással, jóváhagyással vagy csatlakozással kapcsolatos okirat új aláírásáról vagy letétbe helyezéséről és annak időpontjáról;

               (ii)a XXV. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett tanúsítvány letétbe helyezésének időpontjáról;

               (iii)e jegyzőkönyv hatálybalépésének napjáról;

               (iiii)az e jegyzőkönyvnek megfelelően tett nyilatkozatokról és azok időpontjáról;

               (iiiii)valamely nyilatkozat visszavonásáról vagy módosításáról és annak időpontjáról; valamint

               (iiiiii)az ezt a jegyzőkönyvet felmondó értesítésről és annak időpontjáról, valamint hatálybalépésének napjáról;

               (b)köteles továbbítani ezen jegyzőkönyv hitelesített másolatait az összes Szerződő Állam részére;

               (c)köteles a felügyelő hatóság és a hivatalvezető rendelkezésére bocsátani az egyes megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratok másolatát, azok letétbe helyezésének dátumával együtt, továbbá minden, nyilatkozatról, visszavonásról vagy módosításról, valamint a felmondásról szóló értesítés másolatát, valamint az azokról szóló értesítés dátumát annak érdekében, hogy az azokban foglalt információk könnyen és teljes mértékben hozzáférhetők legyenek, és segítséget nyújtsanak a hivatal megfelelő működésének biztosításához kapcsolódó feladatok ellátásában;

               (d)köteles tájékoztatni a felügyelő hatóságot és a hivatalvezetőt a XXXV. cikk vagy a XXXVI. cikk szerinti, folyamatban lévő eljárásokról és az ilyen eljárások eredményéről;

               (e)köteles tájékoztatni az új Szerződő Államokat a XXXV. vagy XXXVI. cikk szerinti bármely, folyamatban lévő eljárásról;

               (f)köteles ellátni a mellékletek módosításához kapcsolódó, a XXXIV., XXXV. és XXXVI. cikkben említett feladatokat; valamint

               (g)köteles elvégezni a letéteményesek egyéb szokásos feladatait.

                FENTIEK HITELÉÜL az alulírott teljhatalmú meghatalmazottak ezt a jegyzőkönyvet alább kézjegyükkel látták el.

                KÉSZÜLT Pretoriában a mai napon, kétezertizenkilenc november huszonkettedik napján, egy-egy eredeti példányban angol és francia nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles; a hitelesség a konferencia titkársága által, a konferencia elnökének felügyelete alatt történő vizsgálatot követően lép hatályba, a szövegek egymásnak történő megfelelésével kapcsolatos vizsgálatot ezen egyezmény keltétől számított kilencven napon belül megtartják.

               MELLÉKLETEK

               1. MELLÉKLET – BÁNYÁSZATI BERENDEZÉSEK

                A II. cikkel összhangban az egyezményt azokra a bányászati berendezésekre kell alkalmazni, amelyek e mellékletben a Harmonizált Rendszer alábbi kódjai alá tartoznak.

               820713: Cserélhető szerszám kézi vagy gépi működtetésű kéziszerszámhoz vagy szerszámgéphez (pl. sajtoló-, csákoló-, lyukasztó-, menetfúró, menetvágó, fúró-, furatmegmunkáló, üregelő-, maró-, esztergályozó- vagy csavarhúzó szerszám), beleértve a fém húzásához vagy extrudálásához való süllyesztéket és a sziklafúráshoz vagy talajfúráshoz való szerszámot is

               842831: Más emelő-, mozgató-, be- vagy kirakógép (pl. lift, mozgólépcső, szállítószalag, ellentömeges drótkötélpálya) – Más folyamatos üzemű elevátor és szállítószalag, áruk vagy anyagok szállítására – Speciálisan föld alatti üzemeltetésre

               842911: Önjáró buldózer, homlokgyalu, földgyalu, talajegyengető, földnyeső (szkréper), lapátos kotró, exkavátor, kanalas rakodógép, döngölőgép és úthenger – Buldózer és homlokgyalu – Lánctalpas

               842919: Önjáró buldózer, homlokgyalu, földgyalu, talajegyengető, földnyeső (szkréper), lapátos kotró, exkavátor, kanalas rakodógép, döngölőgép és úthenger – Buldózer és homlokgyalu – Más

               842920: Önjáró buldózer, homlokgyalu, földgyalu, talajegyengető, földnyeső (szkréper), lapátos kotró, exkavátor, kanalas rakodógép, döngölőgép és úthenger – Buldózer és homlokgyalu – Földgyalu és talajegyengető

               842951: Önjáró buldózer, homlokgyalu, földgyalu, talajegyengető, földnyeső (szkréper), lapátos kotró, exkavátor, kanalas rakodógép, döngölőgép és úthenger – Lapátos kotró, exkavátor és kanalas rakodó – Elől-hátul kanalas rakodó

               842952: Önjáró buldózer, homlokgyalu, földgyalu, talajegyengető, földnyeső (szkréper), lapátos kotró, exkavátor, kanalas rakodógép, döngölőgép és úthenger – Lapátos kotró, exkavátor és kanalas rakodó – Felső szerkezetével 360°-ban elforduló gép

               842959: Önjáró buldózer, homlokgyalu, földgyalu, talajegyengető, földnyeső (szkréper), lapátos kotró, exkavátor, kanalas rakodógép, döngölőgép és úthenger – Lapátos kotró, exkavátor és kanalas rakodó – Más

               843010: Föld, ásvány vagy érc mozgatására, gyalulására, egyengetésére, nyesésére, kotrására, döngölésére, tömörítésére, kitermelésére vagy fúrására szolgáló más gép; cölöpverő és cölöpkiemelő; hóeke és hókotró – Cölöpverő és cölöpkiemelő

               843031: Föld, ásvány vagy érc mozgatására, gyalulására, egyengetésére, nyesésére, kotrására, döngölésére, tömörítésére, kitermelésére vagy fúrására szolgáló más gép; cölöpverő és cölöpkiemelő; hóeke és hókotró – Szén- vagy sziklavágó és alagútfúró – Önjáró

               843039: Föld, ásvány vagy érc mozgatására, gyalulására, egyengetésére, nyesésére, kotrására, döngölésére, tömörítésére, kitermelésére vagy fúrására szolgáló más gép; cölöpverő és cölöpkiemelő; hóeke és hókotró – Szén- vagy sziklavágó és alagútfúró – Más

               843041: Föld, ásvány vagy érc mozgatására, gyalulására, egyengetésére, nyesésére, kotrására, döngölésére, tömörítésére, kitermelésére vagy fúrására szolgáló más gép; cölöpverő és cölöpkiemelő; hóeke és hókotró – Más fúró- vagy mélyítőgép – Önjáró

               843049: Föld, ásvány vagy érc mozgatására, gyalulására, egyengetésére, nyesésére, kotrására, döngölésére, tömörítésére, kitermelésére vagy fúrására szolgáló más gép; cölöpverő és cölöpkiemelő; hóeke és hókotró – Más fúró- vagy mélyítőgép – Más

               843050: Föld, ásvány vagy érc mozgatására, gyalulására, egyengetésére, nyesésére, kotrására, döngölésére, tömörítésére, kitermelésére vagy fúrására szolgáló más gép; cölöpverő és cölöpkiemelő; hóeke és hókotró – Más önjáró gép

               843061: Föld, ásvány vagy érc mozgatására, gyalulására, egyengetésére, nyesésére, kotrására, döngölésére, tömörítésére, kitermelésére vagy fúrására szolgáló más gép; cölöpverő és cölöpkiemelő; hóeke és hókotró – Más nem önjáró gép – Döngölő- vagy tömörítő gép

               843069: Föld, ásvány vagy érc mozgatására, gyalulására, egyengetésére, nyesésére, kotrására, döngölésére, tömörítésére, kitermelésére vagy fúrására szolgáló más gép; cölöpverő és cölöpkiemelő; hóeke és hókotró – Más nem önjáró gép – Más

               847410: Föld, kő, érc vagy egyéb szilárd halmazállapotú (beleértve a port vagy a pépet) ásványi anyag válogatására, osztályozására, rostálására, mosására, zúzására, őrlésére, keverésére vagy gyúrására szolgáló gép; szilárd ásványi fűtőanyag, kerámiapép, nem szilárd beton, gipsz vagy más ásványi por vagy pép tömörítésére, formálására vagy öntésére szolgáló gép; öntödei homokforma készítésére szolgáló gép – Válogató-, osztályozó-, rostáló- vagy mosógép

               847420: Föld, kő, érc vagy egyéb szilárd halmazállapotú (beleértve a port vagy a pépet) ásványi anyag válogatására, osztályozására, rostálására, mosására, zúzására, őrlésére, keverésére vagy gyúrására szolgáló gép; szilárd ásványi fűtőanyag, kerámiapép, nem szilárd beton, gipsz vagy más ásványi por vagy pép tömörítésére, formálására vagy öntésére szolgáló gép; öntödei homokforma készítésére szolgáló gép – Zúzó- vagy őrlőgép

               847431: Föld, kő, érc vagy egyéb szilárd halmazállapotú (beleértve a port vagy a pépet) ásványi anyag válogatására, osztályozására, rostálására, mosására, zúzására, őrlésére, keverésére vagy gyúrására szolgáló gép; szilárd ásványi fűtőanyag, kerámiapép, nem szilárd beton, gipsz vagy más ásványi por vagy pép tömörítésére, formálására vagy öntésére szolgáló gép; öntödei homokforma készítésére szolgáló gép – Keverő- vagy gyúrógép – Beton- vagy habarcskeverő

               870130: Vontató (a 8709 vtsz. alá tartozó vontató kivételével) – Lánctalpas vontató

               870192: Vontató (a 8709 vtsz. alá tartozó vontató kivételével) – Más, a motor teljesítménye – 18 kW-ot meghaladó, de legfeljebb 37 kW

               870193: Vontató (a 8709 vtsz. alá tartozó vontató kivételével) – Más, a motor teljesítménye – 37 kW-ot meghaladó, de legfeljebb 75 kW

               870194: Vontató (a 8709 vtsz. alá tartozó vontató kivételével) – Más, a motor teljesítménye – 75 kW-ot meghaladó, de legfeljebb 130 kW

               870195: Vontató (a 8709 vtsz. alá tartozó vontató kivételével) – Más, a motor teljesítménye – 130 kW-ot meghaladó

               870410: Áruszállító gépjármű – Dömper, terepjáró kivitelű

               2. MELLÉKLET – MEZŐGAZDASÁGI BERENDEZÉSEK

               A II. cikkel összhangban az egyezményt azokra a mezőgazdasági berendezésekre kell alkalmazni, amelyek e mellékletben a Harmonizált Rendszer alábbi kódjai alá tartoznak.

               842449: Folyadék vagy por kilövésére, szórására vagy porlasztására szolgáló mechanikus készülék (kézi is); töltött vagy töltetlen tűzoltó készülék; szórópisztoly és hasonló készülék; homok- vagy gőzszóró és hasonló gép – Mezőgazdasági vagy kertészeti permetező – Más

               842482: Folyadék vagy por kilövésére, szórására vagy porlasztására szolgáló mechanikus készülék (kézi is); töltött vagy töltetlen tűzoltó készülék; szórópisztoly és hasonló készülék; homok- vagy gőzszóró és hasonló gép – Más berendezés – Mezőgazdasági vagy kertészeti

               842911: Önjáró buldózer, homlokgyalu, földgyalu, talajegyengető, földnyeső (szkréper), lapátos kotró, exkavátor, kanalas rakodógép, döngölőgép és úthenger – Buldózer és homlokgyalu – Lánctalpas

               842919: Önjáró buldózer, homlokgyalu, földgyalu, talajegyengető, földnyeső (szkréper), lapátos kotró, exkavátor, kanalas rakodógép, döngölőgép és úthenger – Buldózer és homlokgyalu – Más

               842920: Önjáró buldózer, homlokgyalu, földgyalu, talajegyengető, földnyeső (szkréper), lapátos kotró, exkavátor, kanalas rakodógép, döngölőgép és úthenger – Buldózer és homlokgyalu – Földgyalu és talajegyengető

               842930: Önjáró buldózer, homlokgyalu, földgyalu, talajegyengető, földnyeső (szkréper), lapátos kotró, exkavátor, kanalas rakodógép, döngölőgép és úthenger – Földnyeső (szkréper)

               842940: Önjáró buldózer, homlokgyalu, földgyalu, talajegyengető, földnyeső (szkréper), lapátos kotró, exkavátor, kanalas rakodógép, döngölőgép és úthenger – Döngölőgép és úthenger

               842951: Önjáró buldózer, homlokgyalu, földgyalu, talajegyengető, földnyeső (szkréper), lapátos kotró, exkavátor, kanalas rakodógép, döngölőgép és úthenger – Lapátos kotró, exkavátor és kanalas rakodó – Elől-hátul kanalas rakodó

               842952: Önjáró buldózer, homlokgyalu, földgyalu, talajegyengető, földnyeső (szkréper), lapátos kotró, exkavátor, kanalas rakodógép, döngölőgép és úthenger – Lapátos kotró, exkavátor és kanalas rakodó – Felső szerkezetével 360°-ban elforduló gép

               842959: Önjáró buldózer, homlokgyalu, földgyalu, talajegyengető, földnyeső (szkréper), lapátos kotró, exkavátor, kanalas rakodógép, döngölőgép és úthenger – Lapátos kotró, exkavátor és kanalas rakodó – Más

               843049: Föld, ásvány vagy érc mozgatására, gyalulására, egyengetésére, nyesésére, kotrására, döngölésére, tömörítésére, kitermelésére vagy fúrására szolgáló más gép; cölöpverő és cölöpkiemelő; hóeke és hókotró – Más fúró- vagy mélyítőgép – Más

               843050: Föld, ásvány vagy érc mozgatására, gyalulására, egyengetésére, nyesésére, kotrására, döngölésére, tömörítésére, kitermelésére vagy fúrására szolgáló más gép; cölöpverő és cölöpkiemelő; hóeke és hókotró – Más önjáró gép

               843210: Mezőgazdasági, kertgazdasági vagy erdőgazdasági talaj-előkészítésre vagy -megmunkálásra szolgáló gép; gyep- vagy sportpályahenger – Eke

               843221: Mezőgazdasági, kertgazdasági vagy erdőgazdasági talaj-előkészítésre vagy -megmunkálásra szolgáló gép; gyep- vagy sportpályahenger – Borona, gyephasogató borona, kultivátor, gyomláló és kapa – Tárcsás borona

               843229: Mezőgazdasági, kertgazdasági vagy erdőgazdasági talaj-előkészítésre vagy -megmunkálásra szolgáló gép; gyep- vagy sportpályahenger – Borona, gyephasogató borona, kultivátor, gyomláló és kapa – Más

               843231: Mezőgazdasági, kertgazdasági vagy erdőgazdasági talaj-előkészítésre vagy -megmunkálásra szolgáló gép; gyep- vagy sportpályahenger – Vető-, palántaültető és -átültető gép – Nem művelő direktvető-, palántaültető és -átültető gép

               843239: Mezőgazdasági, kertgazdasági vagy erdőgazdasági talaj-előkészítésre vagy -megmunkálásra szolgáló gép; gyep- vagy sportpályahenger – Vető-, palántaültető és -átültető gép – Más

               843241: Mezőgazdasági, kertgazdasági vagy erdőgazdasági talaj-előkészítésre vagy -megmunkálásra szolgáló gép; gyep- vagy sportpályahenger – Trágyaelosztó és trágyaszóró – Trágyaelosztó

               843242: Mezőgazdasági, kertgazdasági vagy erdőgazdasági talaj-előkészítésre vagy -megmunkálásra szolgáló gép; gyep- vagy sportpályahenger – Trágyaelosztó és trágyaszóró – Trágyaszóró

               843320: Arató- vagy cséplőgép, szalma- vagy takarmánybálázó gép is; fű- vagy takarmánykaszáló gép; tojás-, gyümölcs- vagy más mezőgazdasági terméktisztító, válogató- vagy osztályozó gép, a 8437 vtsz. alá tartozó gép kivételével – Más fűnyíró, beleértve a traktorra szerelhető vágórudat is

               843330: Arató- vagy cséplőgép, szalma- vagy takarmánybálázó gép is; fű- vagy takarmánykaszáló gép; tojás-, gyümölcs- vagy más mezőgazdasági terméktisztító, válogató- vagy osztályozó gép, a 8437 vtsz. alá tartozó gép kivételével – Más takarmánykaszáló gép

               843340: Arató- vagy cséplőgép, szalma- vagy takarmánybálázó gép is; fű- vagy takarmánykaszáló gép; tojás-, gyümölcs- vagy más mezőgazdasági terméktisztító, válogató- vagy osztályozó gép, a 8437 vtsz. alá tartozó gép kivételével – Szalma- vagy takarmánybálázó gép, beleértve a felszedő-bálázó gépet

               843351: Arató- vagy cséplőgép, szalma- vagy takarmánybálázó gép is; fű- vagy takarmánykaszáló gép; tojás-, gyümölcs- vagy más mezőgazdasági terméktisztító, válogató- vagy osztályozó gép, a 8437 vtsz. alá tartozó gép kivételével – Más aratógép cséplőgép – Arató-cséplő gép (kombájn)

               843353: Arató- vagy cséplőgép, szalma- vagy takarmánybálázó gép is; fű- vagy takarmánykaszáló gép; tojás-, gyümölcs- vagy más mezőgazdasági terméktisztító, válogató- vagy osztályozó gép, a 8437 vtsz. alá tartozó gép kivételével – Más aratógép cséplőgép – Gyökeres- vagy gumósnövény-betakarító gép

               843359: Arató- vagy cséplőgép, szalma- vagy takarmánybálázó gép is; fű- vagy takarmánykaszáló gép; tojás-, gyümölcs- vagy más mezőgazdasági terméktisztító, válogató- vagy osztályozó gép, a 8437 vtsz. alá tartozó gép kivételével – Más aratógép cséplőgép – Más

               843360: Arató- vagy cséplőgép, szalma- vagy takarmánybálázó gép is; fű- vagy takarmánykaszáló gép; tojás-, gyümölcs- vagy más mezőgazdasági terméktisztító, válogató- vagy osztályozó gép, a 8437 vtsz. alá tartozó gép kivételével – Tojás-, gyümölcs- vagy más mezőgazdasági terméktisztító-, válogató- vagy osztályozó gép

               843410: Fejőgép és tejfeldolgozó gép – Fejőgép

               843680: Más mezőgazdasági, kertgazdasági, erdőgazdasági, baromfi-tenyésztési vagy méhészeti gép, beleértve a mechanikus vagy termikus szabályozóval ellátott csíráztató berendezést is; baromfikeltető és műanya – Más gép

               843710: Gabona, mag vagy szárított hüvelyes tisztítására, válogatására vagy osztályozására szolgáló gép; gabona vagy szárított hüvelyes feldolgozására szolgáló vagy malomipari gép, a mezőgazdasági jellegű gép kivételével – Gabona, mag vagy szárított hüvelyes tisztítására, válogatására vagy osztályozására szolgáló gép

               870130: Vontató (a 8709 vtsz. alá tartozó vontató kivételével) – Lánctalpas vontató

               870192: Vontató (a 8709 vtsz. alá tartozó vontató kivételével) – Más, a motor teljesítménye – 18 kW-ot meghaladó, de legfeljebb 37 kW

               870193: Vontató (a 8709 vtsz. alá tartozó vontató kivételével) – Más, a motor teljesítménye – 37 kW-ot meghaladó, de legfeljebb 75 kW

               870194: Vontató (a 8709 vtsz. alá tartozó vontató kivételével) – Más, a motor teljesítménye – 75 kW-ot meghaladó, de legfeljebb 130 kW

               870195: Vontató (a 8709 vtsz. alá tartozó vontató kivételével) – Más, a motor teljesítménye – 130 kW-ot meghaladó

               870410: Áruszállító gépjármű – Dömper, terepjáró kivitelű

               871620: Pótkocsi (utánfutó) és félpótkocsi; más jármű géperejű hajtás nélkül; mindezek alkatrésze

               Önrakodó vagy önürítő mezőgazdasági pótkocsi és félpótkocsi

               3. MELLÉKLET – ÉPÍTŐIPARI BERENDEZÉSEK

                A II. cikkel összhangban az egyezményt azokra az építőipari berendezésekre kell alkalmazni, amelyek e mellékletben a Harmonizált Rendszer alábbi kódjai alá tartoznak.

               820713: Cserélhető szerszám kézi vagy gépi működtetésű kéziszerszámhoz vagy szerszámgéphez (pl. sajtoló-, csákoló-, lyukasztó-, menetfúró, menetvágó, fúró-, furatmegmunkáló, üregelő-, maró-, esztergályozó- vagy csavarhúzó szerszám), beleértve a fém húzásához vagy extrudálásához való süllyesztéket és a sziklafúráshoz vagy talajfúráshoz való szerszámot is

               841340: Folyadékszivattyú mérőszerkezettel vagy anélkül; folyadékemelő (elevátor) – Betonszivattyú

               842620: Hajódaru; daru, drótkötéldaru is; mozgó emelőkeret, terpeszdaru és darus targonca üzemen belüli használatra – Toronydaru

               842641: Hajódaru; daru, drótkötéldaru is; mozgó emelőkeret, terpeszdaru és darus targonca üzemen belüli használatra – Más önjáró gép – Gumikerekes

               842649: Hajódaru; daru, drótkötéldaru is; mozgó emelőkeret, terpeszdaru és darus targonca üzemen belüli használatra – Más önjáró gép – Más

               842911: Önjáró buldózer, homlokgyalu, földgyalu, talajegyengető, földnyeső (szkréper), lapátos kotró, exkavátor, kanalas rakodógép, döngölőgép és úthenger – Buldózer és homlokgyalu – Lánctalpas

               842919: Önjáró buldózer, homlokgyalu, földgyalu, talajegyengető, földnyeső (szkréper), lapátos kotró, exkavátor, kanalas rakodógép, döngölőgép és úthenger – Buldózer és homlokgyalu – Más

               842920: Önjáró buldózer, homlokgyalu, földgyalu, talajegyengető, földnyeső (szkréper), lapátos kotró, exkavátor, kanalas rakodógép, döngölőgép és úthenger – Buldózer és homlokgyalu – Földgyalu és talajegyengető

               842930: Önjáró buldózer, homlokgyalu, földgyalu, talajegyengető, földnyeső (szkréper), lapátos kotró, exkavátor, kanalas rakodógép, döngölőgép és úthenger – Földnyeső (szkréper)

               842940: Önjáró buldózer, homlokgyalu, földgyalu, talajegyengető, földnyeső (szkréper), lapátos kotró, exkavátor, kanalas rakodógép, döngölőgép és úthenger – Döngölőgép és úthenger

               842951: Önjáró buldózer, homlokgyalu, földgyalu, talajegyengető, földnyeső (szkréper), lapátos kotró, exkavátor, kanalas rakodógép, döngölőgép és úthenger – Lapátos kotró, exkavátor és kanalas rakodó – Elől-hátul kanalas rakodó

               842952: Önjáró buldózer, homlokgyalu, földgyalu, talajegyengető, földnyeső (szkréper), lapátos kotró, exkavátor, kanalas rakodógép, döngölőgép és úthenger – Lapátos kotró, exkavátor és kanalas rakodó – Felső szerkezetével 360°-ban elforduló gép

               842959: Önjáró buldózer, homlokgyalu, földgyalu, talajegyengető, földnyeső (szkréper), lapátos kotró, exkavátor, kanalas rakodógép, döngölőgép és úthenger – Lapátos kotró, exkavátor és kanalas rakodó – Más

               843010: Föld, ásvány vagy érc mozgatására, gyalulására, egyengetésére, nyesésére, kotrására, döngölésére, tömörítésére, kitermelésére vagy fúrására szolgáló más gép; cölöpverő és cölöpkiemelő; hóeke és hókotró – Cölöpverő és cölöpkiemelő

               843031: Föld, ásvány vagy érc mozgatására, gyalulására, egyengetésére, nyesésére, kotrására, döngölésére, tömörítésére, kitermelésére vagy fúrására szolgáló más gép; cölöpverő és cölöpkiemelő; hóeke és hókotró – Szén- vagy sziklavágó és alagútfúró – Önjáró

               843039: Föld, ásvány vagy érc mozgatására, gyalulására, egyengetésére, nyesésére, kotrására, döngölésére, tömörítésére, kitermelésére vagy fúrására szolgáló más gép; cölöpverő és cölöpkiemelő; hóeke és hókotró – Szén- vagy sziklavágó és alagútfúró – Más

               843041: Föld, ásvány vagy érc mozgatására, gyalulására, egyengetésére, nyesésére, kotrására, döngölésére, tömörítésére, kitermelésére vagy fúrására szolgáló más gép; cölöpverő és cölöpkiemelő; hóeke és hókotró – Más fúró- vagy mélyítőgép – Önjáró

               843049: Föld, ásvány vagy érc mozgatására, gyalulására, egyengetésére, nyesésére, kotrására, döngölésére, tömörítésére, kitermelésére vagy fúrására szolgáló más gép; cölöpverő és cölöpkiemelő; hóeke és hókotró – Más fúró- vagy mélyítőgép – Más

               843050: Föld, ásvány vagy érc mozgatására, gyalulására, egyengetésére, nyesésére, kotrására, döngölésére, tömörítésére, kitermelésére vagy fúrására szolgáló más gép; cölöpverő és cölöpkiemelő; hóeke és hókotró – Más önjáró gép

               843061: Föld, ásvány vagy érc mozgatására, gyalulására, egyengetésére, nyesésére, kotrására, döngölésére, tömörítésére, kitermelésére vagy fúrására szolgáló más gép; cölöpverő és cölöpkiemelő; hóeke és hókotró – Más nem önjáró gép – Döngölő- vagy tömörítő gép

               843069: Föld, ásvány vagy érc mozgatására, gyalulására, egyengetésére, nyesésére, kotrására, döngölésére, tömörítésére, kitermelésére vagy fúrására szolgáló más gép; cölöpverő és cölöpkiemelő; hóeke és hókotró – Más nem önjáró gép – Más

               847410: Föld, kő, érc vagy egyéb szilárd halmazállapotú (beleértve a port vagy a pépet) ásványi anyag válogatására, osztályozására, rostálására, mosására, zúzására, őrlésére, keverésére vagy gyúrására szolgáló gép; szilárd ásványi fűtőanyag, kerámiapép, nem szilárd beton, gipsz vagy más ásványi por vagy pép tömörítésére, formálására vagy öntésére szolgáló gép; öntödei homokforma készítésére szolgáló gép – Válogató-, osztályozó-, rostáló- vagy mosógép

               847420: Föld, kő, érc vagy egyéb szilárd halmazállapotú (beleértve a port vagy a pépet) ásványi anyag válogatására, osztályozására, rostálására, mosására, zúzására, őrlésére, keverésére vagy gyúrására szolgáló gép; szilárd ásványi fűtőanyag, kerámiapép, nem szilárd beton, gipsz vagy más ásványi por vagy pép tömörítésére, formálására vagy öntésére szolgáló gép; öntödei homokforma készítésére szolgáló gép – Zúzó- vagy őrlőgép

               847431: Föld, kő, érc vagy egyéb szilárd halmazállapotú (beleértve a port vagy a pépet) ásványi anyag válogatására, osztályozására, rostálására, mosására, zúzására, őrlésére, keverésére vagy gyúrására szolgáló gép; szilárd ásványi fűtőanyag, kerámiapép, nem szilárd beton, gipsz vagy más ásványi por vagy pép tömörítésére, formálására vagy öntésére szolgáló gép; öntödei homokforma készítésére szolgáló gép – Keverő- vagy gyúrógép – Beton- vagy habarcskeverő

               847432: Föld, kő, érc vagy egyéb szilárd halmazállapotú (beleértve a port vagy a pépet) ásványi anyag válogatására, osztályozására, rostálására, mosására, zúzására, őrlésére, keverésére vagy gyúrására szolgáló gép; szilárd ásványi fűtőanyag, kerámiapép, nem szilárd beton, gipsz vagy más ásványi por vagy pép tömörítésére, formálására vagy öntésére szolgáló gép; öntödei homokforma készítésére szolgáló gép – Keverő- vagy gyúrógép – Ásványi anyagot bitumennel keverő gép

               847910: Ebben az árucsoportban máshol nem említett gép és mechanikus készülék egyedi feladatokra – Gép közműhöz, építkezéshez vagy hasonlóhoz

               847982: Ebben az árucsoportban máshol nem említett gép és mechanikus készülék egyedi feladatokra – Más gép és mechanikus készülék – Keverő-, gyúró-, zúzó-, őrlő-, rostáló-, szitáló-, homogenizáló-, emulgeálógép

               870130: Vontató (a 8709 vtsz. alá tartozó vontató kivételével) – Lánctalpas vontató

               870192: Vontató (a 8709 vtsz. alá tartozó vontató kivételével) – Más, a motor teljesítménye – 18 kW-ot meghaladó, de legfeljebb 37 kW

               870193: Vontató (a 8709 vtsz. alá tartozó vontató kivételével) – Más, a motor teljesítménye – 37 kW-ot meghaladó, de legfeljebb 75 kW

               870194: Vontató (a 8709 vtsz. alá tartozó vontató kivételével) – Más, a motor teljesítménye – 75 kW-ot meghaladó, de legfeljebb 130 kW

               870195: Vontató (a 8709 vtsz. alá tartozó vontató kivételével) – Más, a motor teljesítménye – 130 kW-ot meghaladó

               870410: Áruszállító gépjármű – Dömper, terepjáró kivitelű

               870510: Különleges célra szolgáló gépjármű, a kizárólag személy- vagy áruszállításra tervezett kivételével (pl. műszaki segélykocsi, darus kocsi, tűzoltókocsi, betonkeverő kocsi, utcaseprő autó, locsolóautó, mozgó műhelykocsi, mozgó röntgenkocsi) – Daruskocsi

               870540: Különleges célra szolgáló gépjármű, a kizárólag személy- vagy áruszállításra tervezett kivételével (pl. műszaki segélykocsi, darus kocsi, tűzoltókocsi, betonkeverő kocsi, utcaseprő autó, locsolóautó, mozgó műhelykocsi, mozgó röntgenkocsi) – Betonkeverő kocsi

                     (1)

                        HL L 351., 2012.12.20., 1. o.

                     (2)

                        HL L 141., 2015.6.5., 19. o.

                     (3)

                        HL L 177., 2008.7.4., 6. o.