               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.4.29.
            COM(2022) 202 final
            2022/0144(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságában az Orosz Föderációnak a szervezetben való tagsága tekintetében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat háttere

               A kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzés uniós rendszerét (PSC) a (módosított) 2009/16/EK irányelv határozza meg. Az Unióban a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzés a kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzésről szóló, 1982 óta létező párizsi memorandum (a továbbiakban: Párizsi Memorandum) szerkezetén alapul. A (módosított) 2009/16/EK irányelv a Párizsi Memorandum eljárásait és eszközeit foglalja magában. A memorandumban valamennyi tengeri uniós tagállam, valamint Kanada, Izland, Norvégia, az Oroszországi Föderáció és az Egyesült Királyság is részt vesz.  Az Európai Unió nem részes fele a Memorandumnak.

               Ahhoz, hogy a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzések az Unióban megfelelően működjenek, minden évben el kell fogadni bizonyos határozatokat a Párizsi Memorandum összefüggésében. Ezeket a határozatokat konszenzus alapján fogadják el a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottság minden év májusában tartott éves ülésén. A 2009/16/EK irányelv alapján a Párizsi Memorandum megfelelő illetékes szerve által elfogadott határozatok kötelezővé válnak az EU tagállamaira nézve.

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (9) bekezdése értelmében az Unió által a Párizsi Memorandumhoz hasonló nemzetközi szervezetekben képviselendő álláspontot, amennyiben az ilyen szervezetnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, a Bizottság javaslata alapján meghozott tanácsi határozattal kell elfogadni.

               Ukrajna Oroszországi Föderáció általi megszállását követően a Párizsi Memorandum titkársága 2022. március 14-én levelet kapott Olekszandr Kubrakov ukrán infrastrukturális minisztertől. A levélben felkéri a Párizsi Memorandumot, hogy i. ne tartóztassa fel indokolatlanul az Ukrajna lobogója alatt közlekedő hajókat a kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzéseket követően, ii. zárja ki az Oroszországi Föderációt a Párizsi Memorandumból, és iii. ne ismerje el az Orosz Föderáció Tengerészeti Hatósága nevében kiállított bizonyítványokat.

               Az ukrán hajók indokolatlan feltartóztatásának mellőzésére irányuló első kérelemmel kapcsolatban a Párizsi Memorandum 2022. március 2-án kiadta a PSCircular 101-et (Iránymutatás a tengerészek ukrajnai helyzet miatti repatriálásáról), amely foglalkozik ezzel a kérdéssel. A PSCircular 101 tájékoztatja a taghatóságokat, hogy a jelenlegi körülmények között rugalmasságra van szükség, többek között a tengerészek hazaszállítása, a 2006. évi Tengerészeti Munkaügyi Egyezmény, a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló 1978. évi nemzetközi egyezmény alapján kiállított bizonyítványok és az orvosi bizonyítványok tekintetében. Amennyiben a fejlemények szükségessé teszik, a Párizsi Memorandum a PSCircular 101 további kiigazítását is fontolóra veheti.

               Az Orosz Föderációnak a Párizsi Memorandumban való tagságára vonatkozó kérelemmel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az Oroszországi Föderációt kizárták a 2009/16/EK irányelv 24. cikkében előírt, a THETIS kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel összefüggő kiválasztási eszközhöz és ellenőrzési adatbázishoz való hozzáférésből és annak használatából. Ez azt jelenti, hogy az Oroszországi Föderációnak a Párizsi Memorandum munkájában való részvétele már eddig is erősen korlátozott volt, és az adatbázishoz való hozzáférés nélkül az Orosz Föderáció nem tudja teljesíteni a Párizsi Memorandum szerinti kötelezettségeit, és nem tud hozzájárulni annak munkájához.

               Bár az uniós tagállamok egyetértenek abban, hogy fel kell lépni az Orosz Föderációval szemben, sem a memorandum, sem a szakpolitikai iránymutatások nem határoznak meg semmilyen eljárást vagy mechanizmust a tagok Párizsi Memorandumból való eltávolítására. Azok a tagok, akik állást foglaltak, jelezték, hogy a kizárás helyett inkább a tagság további értesítésig történő felfüggesztését részesítenék előnyben. A felfüggesztés hasonló azonnali joghatással rendelkezne, mint a kizárás, de hatása nem lenne tartós. A felfüggesztés lehetővé tenné a Párizsi Memorandumból való teljes kizárás szükségességének további mérlegelését, és a körülmények megváltozása esetén visszavonható. A memorandum azonban nem rendelkezik a tagság felfüggesztéséről sem.

               A Párizsi Memorandum elnöke azt javasolta, hogy a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottság (PSCC55) 2022. május 16–20-ra tervezett éves ülése előtt folytassanak le írásbeli eljárást az Oroszországi Föderáció tagságának felfüggesztéséről. Ennek célja, hogy ez a kényes kérdés ne árnyékolja be a PSCC55 ülését.

               2.Az Unió által képviselendő álláspont

               Tekintettel a helyzet súlyosságára, helyénvaló: i. egyetérteni a PSCC55/11.1. számú dokumentum 5. pontjában foglalt megközelítéssel, amely szerint a kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzéseket követően nem tartóztatják fel indokolatlanul az ukrán lobogó alatt közlekedő hajókat; ii. a szerződések jogáról szóló bécsi egyezmény 62. cikkének (3) bekezdésével összhangban felfüggeszteni az Oroszországi Föderációnak a Párizsi Memorandumban való tagságát, válaszul Ukrajna Oroszország általi, provokáció nélkül indított, indokolatlan megszállására; iii. egyetérteni a PSCC55/11.1 dokumentum 7. pontjában foglalt megközelítéssel az Oroszországi Föderáció által kiállított, jogszabályban előírt bizonyítványok el nem ismerése tekintetében.

               A mellékelt szöveg az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti uniós álláspontra vonatkozó javaslat, amelyet a Tanácsnak még el kell fogadnia. Ennek célja megállapodni a Párizsi Memorandum PSCC55/11.1. számú dokumentumában meghatározott cselekvési irányról. Az uniós álláspont részleteit a tanácsi határozattervezethez csatolt 1. melléklet tartalmazza.

               A 2009/16/EK irányelv ténylegesen az uniós jog hatálya alá vonja a Párizsi Memorandum eljárásait, eszközeit és tevékenységeit. Ezért a Párizsi Memorandum az EUMSZ 3. cikke (2) bekezdésének utolsó tagmondata alapján az Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartozik.

               3.Jogalap

               Az alábbi határozat az Európai Unió működéséről szóló szerződésen, különösen annak 100. cikke (2) bekezdésén alapul, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésével, amely úgy rendelkezik, hogy amennyiben a megállapodásokkal létrehozott szervekben joghatással bíró jogi aktust kell elfogadni, az Unió által képviselendő álláspontot a Tanács a Bizottság javaslata alapján meghozott határozattal fogadja el. Ez vonatkozik a Párizsi Memorandum keretében az Unió érdekében együttesen eljáró tagállamok által képviselendő álláspontra.

               A kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló, 2009. április 23-i (módosított) 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv a jogalap, amely meghatározza a Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságának keretében a tagállamok által követendő elveket.

               A Párizsi Memorandum keretében elfogadandó jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok. A tervezett jogi aktusok joghatással bírnak, mivel meghatározó módon befolyásolhatják az uniós jogszabályok, nevezetesen a 2009/16/EK irányelv tartalmát. Ennek oka, hogy a 2009/16/EK irányelv ténylegesen az uniós jog hatálya alá vonja a Párizsi Memorandum eljárásait, eszközeit és tevékenységeit. Ezenkívül az Oroszországi Föderáció Párizsi Memorandumban való tagságának felfüggesztése olyan szervezeti jellegű aktus, amely befolyásolja a Párizsi Memorandumon belüli döntéshozatal módját.

               A tervezett jogi aktusok nem egészítik ki és nem módosítják a megállapodás intézményi keretét. Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               2022/0144 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságában az Orosz Föderációnak a szervezetben való tagsága tekintetében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló memorandumot (a továbbiakban: Párizsi Memorandum) 1982. január 26-án írták alá Párizsban, és 1982. július 1-jén lépett hatályba. A Párizsi Memorandum 27 ország tengerészeti hatóságából áll (Belgium, Bulgária, Ciprus, Dánia, az Egyesült Királyság, Észtország, Finnország, Franciaország, Görögország, Hollandia, Horvátország, Írország, Izland, Kanada, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Málta, Németország, Norvégia, Olaszország, Oroszországi Föderáció, Portugália, Románia, Spanyolország, Svédország és Szlovénia).  Az Európai Unió nem részes fele a Memorandumnak.

               (2)A 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  1
                meghatározza a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzés uniós rendszerét, valamint átfogalmazza és megerősíti az e téren 1995 óta érvényben lévő korábbi uniós szabályozást. Az Unió jogi rendszere a Párizsi Memorandumon alapul.

               (3)Az uniós tagállamokat illetően a 2009/16/EK irányelv az uniós jog hatálya alá vonja a Párizsi Memorandum keretébe illeszkedő eljárásokat, eszközöket és tevékenységeket. Az említett irányelv értelmében a Párizsi Memorandum illetékes szerve által hozott bizonyos határozatok kötelező erejűvé válnak az Unió tagállamaira nézve.

               (4)Helyénvaló meghatározni az Unió által a Párizsi Memorandumban képviselendő álláspontot, mivel a tervezett jogi aktusok meghatározó módon befolyásolják majd az uniós jog, nevezetesen a 2009/16/EK irányelv tartalmát. Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése értelmében a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontot, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktusokat kell elfogadnia, a Bizottság javaslata alapján meghozott tanácsi határozattal kell elfogadni.

               (5)Az Európai Tanács a 2022. február 24-i következtetéseiben a lehető leghatározottabban elítélte az Oroszországi Föderáció Ukrajnával szemben provokáció nélkül indított, indokolatlan katonai agresszióját. Az Európai Tanács a 2022. március 24–25-i ülésén megállapította, hogy Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborúja súlyosan sérti a nemzetközi jogot, és ismételten követeli Oroszországtól, hogy haladéktalanul vessen véget az Ukrajna területén végrehajtott katonai agressziónak.

               (6)Ukrajna Oroszországi Föderáció általi megszállásával összefüggésben a Párizsi Memorandum titkársága 2022. március 14-én levelet kapott az ukrán infrastrukturális minisztertől. A miniszter a levélben felkéri a Párizsi Memorandumot, hogy ne tartóztassa fel indokolatlanul az Ukrajna lobogója alatt közlekedő hajókat a kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzéseket követően, zárja ki az Oroszországi Föderációt a Párizsi Memorandumból, és ne ismerje el az Orosz Föderáció Tengerészeti Hatósága nevében kiállított bizonyítványokat.

               (7)Az ukrán hajók indokolatlan feltartóztatásának mellőzésére irányuló első kérelemmel kapcsolatban a Párizsi Memorandum 2022. március 2-án kiadta a PSCircular 101-et (Iránymutatás a tengerészek ukrajnai helyzet miatti repatriálásáról), amely foglalkozik ezzel a kérdéssel. A PSCircular 101 tájékoztatja a taghatóságokat, hogy a jelenlegi körülmények között rugalmasságra van szükség, többek között a tengerészek hazaszállítása, a 2006. évi Tengerészeti Munkaügyi Egyezmény, a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló 1978. évi nemzetközi egyezmény alapján kiállított bizonyítványok és az orvosi bizonyítványok tekintetében. Amennyiben a fejlemények szükségessé teszik, a Párizsi Memorandum  a PSCircular 101 további kiigazítását is fontolóra veheti. Ezt az álláspontot közölni kell az ukrán hatóságokkal.

               (8)Az Orosz Föderáció tagságára vonatkozó kérelemmel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az Oroszországi Föderációt kizárták a 2009/16/EK irányelv 24. cikkében előírt, a THETIS kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel összefüggő kiválasztási eszközhöz és ellenőrzési adatbázishoz való hozzáférésből és annak használatából. Ez azt jelenti, hogy az Oroszországi Föderációnak a Párizsi Memorandum munkájában való részvétele már eddig is erősen korlátozott volt, és az adatbázishoz való hozzáférés nélkül az Orosz Föderáció nem tudja teljesíteni a Párizsi Memorandum szerinti kötelezettségeit.

               (9)Sem a memorandum, sem a szakpolitikai iránymutatások nem határoznak meg semmilyen eljárást vagy mechanizmust a tagok Párizsi Memorandumból való eltávolítására. A Párizsi Memorandumból való kizáráson kívül egy másik lehetőség a tagság további értesítésig történő felfüggesztése. A felfüggesztés hasonló azonnali hatással rendelkezne, mint a kizárás, de hatása nem lenne tartós. A memorandum azonban nem rendelkezik a tagság felfüggesztéséről sem. A felfüggesztés lehetővé teszi a Párizsi Memorandumból való teljes kizárás szükségességének további mérlegelését, és a körülmények megváltozása esetén visszavonható.

               (10)Az Európai Unió mint globális szereplő központi szerepet játszik az ENSZ-ben
                  2
                és más multilaterális fórumokon és folyamatokban tett erőfeszítésekben, amelyek célja, hogy az Oroszországi Föderációt felelősségre vonják Ukrajnának provokáció nélkül indított, indokolatlan megszállása miatt, visszafordítsák az inváziót, és biztosítsák Ukrajna szuverenitásának, függetlenségének és területi integritásának teljes körű tiszteletben tartását az ország nemzetközileg elismert határain belül. Az Oroszország által Ukrajna ellen provokáció nélkül indított, indokolatlan agresszió súlyosan sérti az ENSZ Alapokmánya 2. cikkének 4. bekezdését, amely tiltja a más államok területi épsége vagy politikai függetlensége ellen irányuló fenyegetést vagy erőszak alkalmazását.

               (11)A fentiek fényében és tekintettel a helyzet súlyosságára, mindaddig, amíg az Orosz Föderáció nem tartja tiszteletben az ENSZ Alapokmányában foglalt elveket és nemzetközi kötelezettségeit, helyénvaló az Oroszországi Föderációnak a szerződések jogáról szóló bécsi egyezmény 62. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Párizsi Memorandumban való tagságát felfüggeszteni, válaszul arra, hogy  provokáció nélkül, indokolatlanul megszállta Ukrajnát.

               (12)Ami az Orosz Föderáció Tengerészeti Hivatala által kiadott bizonyítványok elismerésének megtagadására irányuló harmadik kérelmet illeti, ezeket a bizonyítványokat a nemzetközi egyezményekkel összhangban állítják ki, és az Orosz Föderáció továbbra is a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet tagja marad, és a Párizsi Memorandum nem rendelkezik hatáskörrel az ilyen bizonyítványok elismerésének elutasítására. Ezt az álláspontot közölni kell az ukrán hatóságokkal.

               (13)Az Unió nem szerződő fele a Párizsi Memorandumnak. Az Unió álláspontját ezért az Unió azon tagállamainak kell együttesen képviselniük, amelyek tagjai a Párizsi Memorandumnak.

               (14)Ezért fel kell hatalmazni a tagállamokat arra, hogy az Unió nevében képviselendő állásponttal összhangban járjanak el.

               (15)A Párizsi Memorandumban részes más harmadik országokkal (Kanada, Izland, Norvégia és az Egyesült Királyság) a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottság keretében folytatott együttműködés elengedhetetlen az Oroszországi Föderáció Párizsi Memorandumban való tagságának felfüggesztéséről szóló határozat meghozatalához,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló memorandum (a továbbiakban: Párizsi Memorandum) keretében az Oroszországi Föderációnak a Párizsi Memorandumban való tagságával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontot e határozat I. melléklete tartalmazza.

               2. cikk

               Az 1. cikkben említett álláspontot az Unió azon tagállamai képviselik közösen eljárva, amelyek tagjai a Párizsi Memorandumnak.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2009/16/EK irányelve (2009. április 23.) a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről (HL L 131., 2009.5.28., 57. o.).

                     (2)

                        Lásd az ENSZ-közgyűlés 2022. március 2-i, sürgősséggel összehívott 11. rendkívüli ülésszakán elfogadott, „Ukrajna elleni agresszió” című ES-11/1. számú ENSZ-közgyűlési határozatot, valamint az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2022. márciusi 49/1. számú határozatát.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.4.29.
            COM(2022) 202 final

            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a kikötő szerinti állam hatósága által végzett ellenőrzésekről szóló Párizsi Memorandum kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzéssel foglalkozó bizottságában az Orosz Föderációnak a szervezetben való tagsága tekintetében képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               A PSCC55. számú dokumentumhoz (PSCC55/11.1) kapcsolódóan

               Az Unió álláspontja a következő:

               1.egyetért a PSCC55/11.1. számú dokumentum 5. pontjában foglalt megközelítéssel az ukrán lobogó alatt közlekedő hajóknak a Párizsi Memorandum kikötőiben való visszatartása tekintetében;

               2.aktívan támogatja, hogy az Oroszországi Föderáció Párizsi Memorandumban való tagságát függesszék fel az Ukrajnával szemben provokáció nélkül indított, indokolatlan katonai agressziója miatt;

               3.arra törekedik, hogy konszenzus alakuljon ki a Párizsi Memorandum Oroszországi Föderációtól eltérő tagjai között annak érdekében, hogy további értesítésig függesszék fel az Oroszországi Föderációnak a Párizsi Memorandumban való tagságát;

               4.egyetért a PSCC55/11.1. számú dokumentum 7. pontjában foglalt megközelítéssel az Orosz Föderáció által kiállított, jogszabályban előírt bizonyítványok el nem ismerése tekintetében.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.5.6.
            COM(2022) 214 final
            2022/0152(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az Egészségügyi Világközgyűlés hetvenötödik ülésszakán a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) bizonyos módosításaival kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az Egészségügyi Világközgyűlés hetvenötödik ülésszakán a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) 59. cikkének módosításáról szóló határozat tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat. A határozat, amelyet az Egészségügyi Világközgyűlésnek el kell fogadnia, kiterjed a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) 55. cikke 3. bekezdésének, 61. cikkének, 62. cikkének, valamint 63. cikke 1. bekezdésének kapcsolódó technikai módosításaira is, amelyek szükségesek ahhoz, hogy e cikkek összhangba kerüljenek az 59. cikk tervezett módosításaival.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az Egészségügyi Világszervezet

               Az Egészségügyi Világszervezetet (a továbbiakban: WHO) az Egyesült Nemzetek Alapokmányának 57. cikke értelmében az Egyesült Nemzetek szakosított egészségügyi ügynökségeként hozták létre. Az Egészségügyi Világszervezet Alkotmánya
                  1
                – amely 1948. április 7-én lépett hatályba – meghatározza, hogy a szervezet fő célja, hogy „valamennyi ember az egészség lehető legmagasabb fokát érje el”.

               Az Európai Unió (a továbbiakban: Unió) nem hivatalos megfigyelői státusszal rendelkezik a WHO-ban. Ezt a státuszt a Hivatalos Lapban 2001. január 4-én közzétett levélváltással állapították meg
                  2
               . A levélváltás magában foglalta az Egészségügyi Világszervezet és az Európai Közösségek Bizottsága közötti együttműködés keretéről és szabályairól szóló memorandumot. A WHO-nak valamennyi uniós tagállam a tagja.

               2.2.Az Egészségügyi Világközgyűlés

               Az Egészségügyi Világszervezet fő irányító szerve az Egészségügyi Világközgyűlés. A Világközgyűlést évente Genfben (Svájc) tartják. Az Egészségügyi Világközgyűlés hetvenötödik ülésszakára 2022. május 22. és 28. között kerül sor.

               A WHO Alkotmányának 59. cikke szerint a WHO minden tagja egy szavazattal rendelkezik az Egészségügyi Világközgyűlésben. A határozatokat a WHO jelenlévő és szavazó tagjainak többségével kell meghozni, kivéve néhány, a WHO Alkotmányának 60. cikkében vázolt esetet, amikor kétharmados többségre van szükség. A gyakorlatban minden erőfeszítést meg kell tenni a konszenzusos megállapodás elérése érdekében. Az Unió nem rendelkezik szavazati joggal.

               A WHO Alkotmányának 21. cikke értelmében az Egészségügyi Világközgyűlés jogosult szabályokat elfogadni többek között az egészségügyi- és karanténkövetelményekre, valamint a betegségek nemzetközi terjedésének megelőzését célzó egyéb eljárásokra vonatkozóan.

               2.3.A Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) és esetleges módosítások révén történő javasolt felülvizsgálatuk

               A Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokat 1969-ben fogadta el az Egészségügyi Világközgyűlés
                  3
               , és az 1951-ben elfogadott Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok előzték meg. Az 1969. évi rendszabályokat, amelyek eredetileg hat, „karanténintézkedés alá vonható betegségre” terjedtek ki, 1973-ban
                  4
                és 1981-ben
                  5
                módosították, elsősorban azért, hogy hatról háromra csökkentsék az érintett betegségek számát (sárga láz, pestis és kolera), valamint hogy reflektáljanak a himlő globális felszámolására.

               A súlyos akut légzőszervi szindróma megjelenését követően konszenzus alakult ki a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok felülvizsgálatának szükségességéről. A Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokat (2005) az Egészségügyi Világközgyűlés 2005. május 23-án fogadta el
                  6
               . 2007. június 15-én léptek hatályba.

               Az elmúlt években az ebolajárvány kitörését, majd a Covid19-világjárványt követően számos független felülvizsgálati bizottság és testület rámutatott arra, hogy meg kell erősíteni a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) végrehajtását, betartását és korszerűsítését
                  7
               .

               A Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) 55. cikke értelmében a rendszabályok módosítását bármely részes állam vagy a WHO főigazgatója javasolhatja, és azokat az Egészségügyi Világközgyűlés elé kell terjeszteni megfontolásra. Minden javasolt módosítás szövegét a főigazgató közli valamennyi részes állammal legalább négy hónappal az Egészségügyi Világközgyűlés előtt, amelyen azt megfontolásra javasolják.

               A WHO főigazgatója 2022. január 20-án megküldte a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) részes államainak az Amerikai Egyesült Államok által a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) 55. cikkének 1. bekezdése alapján előterjesztett módosító javaslatot. A javaslat a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) 5., 6., 9., 10., 11., 12., 13., 15., 18., 48., 49., 53. és 59. cikkének módosítására vonatkozik.

               2022. január 26-án az EB150(3) határozat
                  8
                elfogadásával a WHO igazgatósága sürgette a WHO tagjait és adott esetben a regionális gazdasági integrációs szervezeteket, például az Uniót, hogy tegyenek meg minden megfelelő intézkedést a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) lehetséges módosításainak mérlegelése érdekében.

               2022. március 3-án az (EU) 2022/451 tanácsi határozat
                  9
                elfogadásával az Európai Unió Tanácsa engedélyezte a világjárványok megelőzéséről, valamint az azokra való felkészültségről és reagálásról szóló nemzetközi megállapodásra, valamint a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) kiegészítő módosításaira irányuló tárgyalások megkezdését. A határozat az Unió hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében az Unió nevében főtárgyalónak nevezi ki a Bizottságot, és meghatározza a tárgyalások lefolytatására vonatkozó tárgyalási irányelveket.

               Miután az Egyesült Államok benyújtotta a javasolt módosításokat, konzultációs folyamatra került sor a WHO-n belül, különösen a 2022. március 16-án, április 5-én és május 3-án tartott informális tárgyalások révén, amelyeken az Európai Bizottság az Unió főtárgyalójaként vett részt. E megbeszélések során konszenzus alakult ki a WHO tagjai között arról, hogy az Egészségügyi Világközgyűlés 2022. május 22-én kezdődő hetvenötödik ülésszakán el kell fogadni a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) 59. cikkére vonatkozó módosításokat. Az 59. cikk javasolt módosításai a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) további cikkeinek – azaz az 55. cikk 3. bekezdésének, a 61. és 62. cikknek, valamint a 63. cikk 1. bekezdésének – technikai módosításait is szükségessé teszik, amelyek ahhoz kellenek, hogy e cikkek összhangba kerüljenek az 59. cikk tervezett módosításaival.

               Az Egyesült Államok által javasolt egyéb módosításokról és azok bármely további javaslatáról szóló tárgyalásokat 2022 májusa után is folytatni kell annak érdekében, hogy azokat az Egészségügyi Világközgyűlés 2023 májusában tartandó hetvenhatodik ülésszakán el lehessen fogadni.

               2.4.Az Egészségügyi Világközgyűlés hetvenötödik ülésszakán elfogadandó tervezett jogi aktus

               2022 májusában, hetvenötödik ülésszakán az Egészségügyi Világközgyűlés várhatóan határozatot fogad el a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) 59. cikkének módosításáról. Az 59. cikk módosításainak célja a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) rendelkezéseinek módosításához szükséges időszak lerövidítése, nevezetesen a hatálybalépési időszak huszonnégy hónapról tizenkét hónapra csökkentése révén.

               Ez lehetővé tenné a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) gyorsabb módosítását a jövőben.

               Az 59. cikkbe beillesztett új bekezdés, amely határidőt ír elő a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) módosításának elutasítására vagy az azzal kapcsolatos fenntartásokra, az 55. cikk 3. bekezdésében, a 61. cikkben, a 62. cikkben és a 63. cikk 1. bekezdésében is technikai módosításokat tesz szükségessé, amelyek szükségesek ahhoz, hogy e cikkek összhangba kerüljenek az 59. cikk tervezett módosításaival.

               A Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) 55. cikke 3. bekezdésének megfelelően a tervezett jogi aktus kötelező lesz a részes államokra nézve
                  10
               .

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Unió támogatja a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) 59. cikkének javasolt módosításait, amelyek eljárási jellegűek, és amelyek lehetővé tennék a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) gyorsabb módosítását a hatálya alá tartozó területeken felmerülő változó igények kielégítése érdekében. Az Unió továbbá támogatja a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) 55. cikke 3. bekezdésének, 61. cikkének és 62. cikkének, valamint 63. cikke 1. bekezdésének kapcsolódó technikai módosításait is, amelyek szükségesek ahhoz, hogy e cikkek összhangba kerüljenek az 59. cikk tervezett módosításaival.

               3.1.Eljárási jogalap

               3.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szervnek, vagy részes fele-e a megállapodásnak
                  11
               .

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által […] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  12
               .

               3.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az Egészségügyi Világközgyűlést megállapodás, nevezetesen az Egészségügyi Világszervezet 1943. július 22-én New Yorkban aláírt Alkotmánya hozta létre.

               A Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) 59. cikkének módosításaira, valamint annak 55. cikke 3. bekezdésének, 61. cikkének, 62. cikkének és 63. cikke 1. bekezdésének járulékos technikai módosításaira vonatkozó határozat, amelyet az Egészségügyi Világközgyűlésnek el kell fogadnia, joghatással bíró jogi aktusnak minősül. A WHO Alkotmányának 22. cikkével összhangban a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) a nemzetközi jog értelmében jogilag kötelező erejű eszköznek minősülnek. Az Egészségügyi Világközgyűlés tervezett jogi aktusa, amelynek célja a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) módosítása, a nemzetközi jog szerint a WHO valamennyi részes államára nézve kötelező érvényű lesz, összhangban a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) 55. cikkének 3. bekezdésével.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               3.2.Anyagi jogalap

               3.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt anyagi jogalapra kell alapítani.

               3.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus fő célkitűzése és tartalma gyorsabb módosítási eljárást kíván bevezetni a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokba (2005), lehetővé téve a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) változó igényeknek megfelelő, időben történő módosítását. A Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) célja és alkalmazási köre „kiterjed a betegségek nemzetközi terjedésének megakadályozására, az ellene való védekezésre, a terjedés leküzdésére és a közegészségügyi-járványügyi reagálásra a közegészségügyi-járványügyi kockázatokkal arányos és azokra korlátozódó, a nemzetközi forgalmat és kereskedelmet szükségtelenül nem zavaró módon”.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 168. cikkének (1), (3) és (5) bekezdése.

               3.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 168. cikkének (1), (3) és (5) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2022/0152 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az Egészségügyi Világközgyűlés hetvenötödik ülésszakán a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) bizonyos módosításaival kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 168. cikke (1), (3) és (5) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokat (2005) az Egészségügyi Világszervezet (WHO) Egészségügyi Világközgyűlése 2005. május 23-án fogadta el, és 2007. június 15-én lépett hatályba.

               (2)A WHO Alkotmánya 60. cikke b) pontja értelmében az Egészségügyi Világszervezet (WHO) jelen lévő és szavazó tagjainak többségével az Egészségügyi Világközgyűlés határozatokat fogadhat el.

               (3)Az Egészségügyi Világközgyűlés a 2022. május 22-én kezdődő hetvenötödik ülésén határozatot tervez elfogadni a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) 59. cikkének módosításáról, valamint az 55. cikk 3. bekezdésének, a 61. cikknek, a 62. cikknek és a 63. cikk 1. bekezdésének kapcsolódó módosításairól, amelyek szükségesek ahhoz, hogy e cikkek összhangba kerüljenek a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) 59. cikkének tervezett módosításaival.

               (4)Helyénvaló meghatározni az Unió által az Egészségügyi Világközgyűlésben képviselendő álláspontot azon határozattal kapcsolatban, amelyet az Egészségügyi Világközgyűlésnek el kell fogadnia, és amelynek célja a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) 59. cikkének módosítása annak érdekében, hogy lerövidüljön a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) rendelkezéseinek további módosításához szükséges időszak, nevezetesen a módosítások hatálybalépésére rendelkezésre álló időszak huszonnégy hónapról tizenkét hónapra csökkentése révén. Ez a határozat kiterjed továbbá a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) 55. cikke 3. bekezdésének, 61. cikkének és 62. cikkének, valamint 63. cikke 1. bekezdésének kapcsolódó technikai módosításaira is, amelyek szükségesek ahhoz, hogy e cikkek összhangba kerüljenek az 59. cikk tervezett módosításaival.

               (5)Az Unió támogatja ezt a célkitűzést, amely lehetővé teszi a változó igények gyorsabb kezelését a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) hatálya alá tartozó területeken.

               (6)Az Unió álláspontját az Unió azon tagállamai képviselik együttesen eljárva, amelyek tagjai a WHO-nak,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Egészségügyi Világközgyűlés hetvenötödik ülésszakán a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) egyes módosításai tekintetében az Unió által képviselendő álláspont összhangban van e határozat mellékletével.

               Az e határozat mellékletében foglalt módosítások azon módosításait, amelyek nem veszélyeztetik ugyanezen módosítások céljának elérését, a Bizottság az Unió tagállamaival konzultálva és a Tanács további határozata nélkül jóváhagyhatja.

               2. cikk

               Az 1. cikkben említett álláspontot az Unió azon tagállamai képviselik az Unió nevében együttesen eljárva, amelyek tagjai az Egészségügyi Világszervezetnek.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                  ALAPDOKUMENTUMOK (who.int)
                  .

                     (2)

                        HL C 1., 2001.1.4., 7. o.

                     (3)

                        Lásd: a WHO hivatalos jegyzőkönyve, 176. sz., 1969, WHA22.46. sz. állásfoglalás és I. melléklet.

                     (4)

                        Lásd: a WHO hivatalos jegyzőkönyve, 209. sz., 1973, WHA26.55. sz. állásfoglalás.

                     (5)

                        Lásd: a WHA34/1981/REC/1. sz. dokumentum, WHA34.13. sz. állásfoglalás; lásd még: a WHO hivatalos jegyzőkönyve, 217. sz., 1974, WHA27.45. sz. állásfoglalás és EB67.R13. sz. állásfoglalás, a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (1969) módosítása.

                     (6)

                        Lásd a WHA56.28 sz. állásfoglalást.

                     (7)

                        Különösen a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatban: a világjárványokra való felkészültséggel és reagálással foglalkozó független testület, a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) működésével foglalkozó felülvizsgálati bizottság, a WHO egészségügyi szükséghelyzeti programjával foglalkozó független felügyelő és tanácsadó bizottság, valamint a Globális Készültségmonitorozó Testület.

                     (8)

                  A Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) megerősítése a rendszabályok esetleges módosítások révén történő felülvizsgálatának folyamatán keresztül (who.int)
                  .

                     (9)

                        HL L 92., 2022.3.21., 1. o.

                     (10)

                        A Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) 55. cikkének 3. bekezdése szerint „[a] Rendszabályoknak az EVSZ Közgyűlése által e cikk értelmében elfogadott módosításai valamennyi Részes Állam számára az EVSZ Alapokmányának 22. cikkében, továbbá a Rendszabályok 59–64. cikkeiben meghatározott feltételekkel, valamint jogokra és kötelezettségekre figyelemmel lépnek hatályba”.

                     (11)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (12)

                        Ugyanott, 61–64. pont.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.5.6.
            COM(2022) 214 final

            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által az Egészségügyi Világközgyűlés hetvenötödik ülésszakán a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) bizonyos módosításaival kapcsolatban képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               Az Unió támogatja a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) 59. cikkének következő módosításait, amelyek félkövér betűtípussal és áthúzással vannak jelölve:

               59. cikk Hatálybalépés; elutasítás vagy fenntartások megfogalmazásának határideje

               1.Az EVSZ Alkotmánya 22. cikkében előírt határidő e Rendszabályok, vagy azok módosításának elutasítására vagy fenntartások megfogalmazására 18 hónap a főigazgatónak arra vonatkozó értesítésétől számítva, hogy az EVSZ Közgyűlése elfogadta a Rendszabályokat vagy azok módosításait. A főigazgatóhoz az említett határidő után beérkezett elutasítás vagy fenntartás nem érvényes.

               1a.Az EVSZ Alkotmánya 22. cikkében előírt határidő e Rendszabályok módosításának elutasítására vagy fenntartások megfogalmazására 9 hónap a főigazgatónak arra vonatkozó értesítésétől számítva, hogy az EVSZ Közgyűlése elfogadta a Rendszabályok módosításait.  A főigazgatóhoz az említett határidő után beérkezett elutasítás vagy fenntartás nem érvényes.

               2.A Rendszabályok az e cikk 1. bekezdésében említett értesítés keltétől számított 24 hónap elteltével lépnek hatályba, és a Rendszabályok bármely módosítása az e cikk 1a. bekezdésében említett értesítés keltétől számított 12 hónap elteltével lép hatályba, kivéve

               […]

               b)annak a fenntartással élő államnak a tekintetében, amelyre vonatkozóan a Rendszabályok vagy azok módosításai a 62. cikk előírásaival összhangban lépnek hatályba;

               […]

               3.Ha valamely állam nem tudja belső jogszabályait és igazgatási rendelkezéseit az e cikk 2. bekezdésében előírt határidőn belül teljeskörűen összhangba hozni ezekkel a Rendszabályokkal vagy azok módosításával, akkor ez az állam az e cikk 1. bekezdésében vagy 1a. bekezdésében előírt, alkalmazandó határidőn belül a még elvégzendő hozzáigazításokra vonatkozó nyilatkozatot juttat el a főigazgatóhoz, amelyeket legkésőbb 12 hónappal a Rendszabályok rá vonatkozó hatálybalépését követően, valamint legkésőbb 6 hónappal a Rendszabályok módosításának rá vonatkozó hatálybalépését követően elvégez.

               Az Unió támogatja továbbá a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) 55. cikke 3. bekezdésének, 61. cikkének, 62. cikkének és 63. cikke 1. bekezdésének technikai módosításait. Az e cikkekre vonatkozó módosításokat félkövér aláhúzott betűtípus és áthúzás jelzi:

               55. cikk Módosítások

               […]

               3.A Rendszabályoknak az EVSZ Közgyűlése által e cikk értelmében elfogadott módosításai valamennyi Részes Állam számára az EVSZ Alkotmányának 22. cikkében, továbbá a Rendszabályok 59–64. cikkeiben meghatározott feltételekkel, valamint jogokra és kötelezettségekre figyelemmel lépnek hatályba, a Rendszabályok módosítása tekintetében figyelemmel az e cikkekben meghatározott időszakokra.

               61. cikk Elutasítás

               Amennyiben egy állam az 59. cikk 1. bekezdésében vagy 1a. bekezdésében előírt, alkalmazandó határidőn belül értesíti a főigazgatót a Rendszabályok vagy annak módosítása elutasításáról, a Rendszabályok vagy annak szóban forgó módosítása ennek az államnak a tekintetében nem lép hatályba. Az 58. cikkben felsorolt nemzetközi egészségügyi egyezmények vagy rendszabályok, amelyeknek a szóban forgó állam már részese, továbbra is hatályban maradnak ennek az államnak a tekintetében.

               62. cikk Fenntartások

               1.Az államok e cikkel összhangban fenntartásokkal élhetnek a Rendszabályokkal vagy azok módosításaival szemben. A fenntartások nem lehetnek összeegyeztethetetlenek a Rendszabályok céljával és szándékával.

               2.A Rendszabályokkal vagy azok módosításával szembeni fenntartásokról értesíteni kell a főigazgatót az 59. cikk 1. bekezdése és 1a. bekezdése és a 60. cikk, a 63. cikk 1. bekezdése vagy a 64. cikk 1. bekezdése előírásaival összhangban, az esettől függően. Az az állam, amely nem tagállama az EVSZ-nek, a Rendszabályok elfogadásáról szóló értesítéssel együtt tájékoztatja a főigazgatót fenntartásairól. A fenntartásokkal élő államoknak közölniük kell a főigazgatóval a fenntartásaik indokait.

               3.A Rendszabályok vagy azok módosítása részleges elutasítását fenntartásnak kell tekinteni.

               4.A főigazgató a 65. cikk 2. bekezdésével összhangban értesítést tesz közzé az e cikk 2. bekezdése értelmében kapott minden fenntartásról. A főigazgató az alábbi módokon jár el:

               […]

               c)amennyiben a fenntartással a Rendszabályok módosításával szemben éltek, felkéri a Részes Államokat, hogy három hónapon belül tájékoztassák a fenntartással szembeni kifogásukról. A Rendszabályok módosítására vonatkozó fenntartással szemben kifogással élő Részes Államoknak közölniük kell a főigazgatóval kifogásuk indokait.

               A fenntartással szemben kifogással élő államoknak közölniük kell a főigazgatóval kifogásuk indokait.

               5.A határidő letelte után a főigazgató értesíti a Részes Államokat a fenntartások tekintetében hozzá érkezett kifogásokról. A Rendszabályokkal szembeni fenntartás esetén Aamennyiben az e cikk 4. bekezdésében említett értesítés keltétől számított hat hónap végéig az e cikk 4. bekezdésében említett államok egyharmada nem élt kifogással egy fenntartással szemben, akkor azt elfogadottnak kell tekinteni, és a Rendszabályok hatályba lépnek a fenntartással élő állam tekintetében, a fenntartás tárgyát képező előírások kivételével. A Rendszabályok módosításával szembeni fenntartás esetén amennyiben az e cikk 4. bekezdésében említett értesítés keltétől számított három hónap végéig az e cikk 4. bekezdésében említett államok egyharmada nem élt kifogással egy fenntartással szemben, akkor azt elfogadottnak kell tekinteni, és a módosítás hatályba lép a fenntartással élő állam tekintetében, a fenntartás tárgyát képező előírások kivételével.

               6.Amennyiben az e cikk 4. bekezdésében említett államok legalább egyharmada kifogással él az e Rendszabályokra vonatkozó fenntartással szemben az e cikk 4. bekezdésében említett értesítés keltétől számított hat hónap végéig, vagy az e Rendszabályok módosítására vonatkozó fenntartás esetén az e cikk 4. bekezdésében említett értesítés keltétől számított három hónap végéig, a főigazgató tájékoztatja erről a fenntartással élő államot azért, hogy az fontolja meg fenntartása visszavonását a főigazgató értesítésének keltétől számított három hónapon belül.

               […]

               9.A főigazgató a fenntartást és – adott esetben – a felülvizsgálati bizottság szakvéleményét az EVSZ Közgyűlése elé terjeszti megvitatásra. Ha az EVSZ Közgyűlése többségi szavazattal kifogással él a fenntartással szemben azzal az indokkal, hogy az összeegyeztethetetlen a Rendszabályok céljával és szándékával, a fenntartást nem fogadják el és a Rendszabályok vagy a Rendszabályok módosítása a fenntartással élő állam vonatkozásában csak azt követően lépnek hatályba, hogy az állam fenntartását a 63. cikk értelmében visszavonja. Amennyiben az EVSZ Közgyűlése elfogadja a fenntartást, a Rendszabályok vagy a Rendszabályok módosítása a fenntartással élő állam tekintetében e fenntartásra is tekintettel lépnek hatályba.

               63. cikk Elutasítás vagy fenntartás visszavonása

               1.A 61. cikk értelmében kinyilvánított elutasítást az állam bármikor visszavonhatja a főigazgatónak küldött értesítéssel. Ebben az esetben a Rendszabályok vagy adott esetben azok módosításai a szóban forgó állam tekintetében akkor lépnek hatályba, amikor a főigazgató az értesítést kézhez vette, kivéve, amikor az állam az elutasítása visszavonásakor él fenntartással, amely esetben a Rendszabályok vagy adott esetben azok módosításai a 62. cikk előírásai szerint lépnek hatályba. A Rendszabályok a szóban forgó állam tekintetében legkorábban az 59. cikk 1. bekezdésében említett értesítés keltétől számított 24 hónap elteltével léphetnek hatályba, és az e Rendszabályok módosításai semmilyen esetben sem lépnek hatályba a szóban forgó állam tekintetében az 59. cikk 1a. bekezdésében hivatkozott értesítés dátumát követő 12 hónapon belül.

               […]