               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.8.7.
            COM(2015) 398 final
            2015/0174(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egy félként fellépő Euratom és Európai Unió, valamint Grúzia, Japán, a Norvég Királyság, a Kirgiz Köztársaság, az Örmény Köztársaság, a Kazah Köztársaság, a Koreai Köztársaság, a Tádzsik Köztársaság és az Amerikai Egyesült Államok közötti, a Nemzetközi Tudományos és Technológiai Központ tevékenységeinek folytatására irányuló megállapodás Európai Atomenergia-közösség nevében történő, Bizottság általi megkötésének jóváhagyásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               A javaslat indokai és célkitűzései

               A nonproliferációs politika általános célkitűzése a tömegpusztító fegyverek elterjedésével kapcsolatos tevékenységek megelőzése, felderítése és kezelése. Többoldalú egyezmények és ellenőrzési mechanizmusok, kétoldalú és nemzeti jogszabályi keretek, biztosítékok, szankciók, exportellenőrzések, a fenyegetések csökkentésére irányuló együttműködési programok, valamint veszélyhelyzet-reagálási tervek állnak rendelkezésre a tömegpusztító fegyverek elterjedésével kapcsolatos kihívások kezelésére.

               E politika másik elemét képezi egy intézkedéscsomag, amely a tömegpusztító fegyverekkel kacsolatos know-how-val és az olyan, nagy kockázatot jelentő anyagokkal és technológiákkal foglalkozik, amelyek nem megfelelő és engedély nélküli használata potenciálisan nagy kárt eredményezhet.

               Ezzel összefüggésben 1994-ben, a Szovjetunió összeomlását követően létrehozták a Nemzetközi Tudományos és Technológiai Központot (a továbbiakban: NTTK). Az NTTK-t más felekkel (USA, Kanada, Japán) közösen alapították nemzetközi többoldalú megállapodás útján a tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos tudományos és műszaki szakértelem elterjedésének megakadályozása céljából. Időközben más felek – nevezetesen Örményország, Belarusz, Grúzia, Kazahsztán, Kirgizisztán, a Koreai Köztársaság, Norvégia, az Orosz Föderáció és Tádzsikisztán – is csatlakoztak a megállapodáshoz.

               Az NTTK tevékenysége a tudományos kutatás és a nonproliferáció metszéspontjában található; már csaknem 3 000 projektet finanszírozott, amelyek összértéke meghaladja az 550 millió EUR-t. Az uniós hozzájárulás megközelítőleg 270 millió EUR-t tesz ki. Az elmúlt években az NTTK mint tudományos központ koncepciója és tevékenysége némileg átalakult, hogy alkalmazkodjék a változó proliferációs környezethez és figyelembe vegye a fenyegetéselemzések eredményeit és a felek változó igényeit. A Központ egyre inkább a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris (CBRN) kockázatok enyhítését célzó projektekre összpontosított – nem szükségszerűen a tudósok átirányítására, hanem a biológiai biztonság és a biológiai védelem előmozdítására, a laboratóriumok fizikai fejlesztésére, valamint az érintett tudósközösségek közötti hálózati tevékenységek ösztönzésére.

               Az Orosz Föderáció kilépésének 2010. évi bejelentését követően – amely 2015. július 15-én vált hatályossá – a felek megegyeztek arról, hogy új megállapodás bevezetése szükséges annak érdekében, hogy a Központ a megváltozott körülmények között is hatékonyan végezhesse feladatait.

               A Tanács 2013. október 21-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy az (egy félként fellépő) Európai Unió és Euratom nevében megkezdje a Nemzetközi Tudományos és Technológiai Központ tevékenységeinek folytatására irányuló, az egy félként fellépő Európai Unió és Euratom, valamint Grúzia, Japán, a Norvég Királyság, a Kirgiz Köztársaság, az Örmény Köztársaság, a Kazah Köztársaság, a Koreai Köztársaság, a Tádzsik Köztársaság és az Amerikai Egyesült Államok között megkötendő megállapodásról (a továbbiakban: a megállapodás) szóló tárgyalásokat, és kibocsátotta a vonatkozó tárgyalási irányelveket (14137/13 R – UE. sz. dokumentum).

               A tárgyalási irányelvekben megállapított célkitűzéseknek maradéktalanul eleget tettek, és a tárgyalások alatt figyelembe vették a tagállamok észrevételeit. A tevékenységek folytatásáról szóló megállapodás tervezetét 2014. február 24-én benyújtották a Tanács nonproliferációs munkacsoportja (CONOP), 2014. február 5-én pedig a nukleáris kérdésekkel foglalkozó munkacsoport számára.

               Ezt követően az Európai Bizottság elvégezte a tevékenységek folytatásáról szóló megállapodás tervezetének parafálását. 2014 júniusában a megállapodást Kazahsztán, Norvégia és Tádzsikisztán kivételével valamennyi fél parafálta. Ekkor arra lehetett számítani, hogy a parafálási folyamat a lehető legrövidebb időn belül lezárul.

               A Bizottság ezért elkészítette a megállapodás Euratom nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló jelen javaslatot.

               A megállapodás Kazahsztán általi parafálása azonban a vártnál hosszabb időt vett igénybe. Kazahsztán először határidő-hosszabbítást kért a megállapodás ratifikálásához szükséges belső elszámolási eljárásai lefolytatásához. A későbbiekben néhány ellenvetést fogalmazott meg a megállapodástervezet orosz nyelvű fordítását illetően. Ezenfelül a belső eljárás során és a kormány 2014. augusztusi átalakítását követően Kazahsztán technikai jellegű jogi kifogást emelt a megállapodásban szereplő, a bécsi szerződésre való hivatkozással kapcsolatban. Eközben Belarusz ugyancsak kilépett az NTTK-ról szóló megállapodásból, így az NTTK tevékenységeinek folytatására irányuló új megállapodásból törölni kellett a Belaruszra történő hivatkozásokat. Mindezen igények kielégítése érdekében megegyezés született a megállapodás új változatának kidolgozásáról. Ez az új változat nem tartalmazott lényeges változtatásokat az előzőhöz képest, és az teljes mértékben összhangban áll a Tanács által jóváhagyott tárgyalási irányelvekkel. A nyelvi problémákat megoldották, a Belaruszra történő hivatkozásokat törölték, a bécsi szerződésre való hivatkozást pedig felváltották magának a szerződésnek a releváns szövegével, amelyet kazah részről elfogadhatónak nyilvánítottak. E módosításokat követően 2015. június 22-én Astanában valamennyi fél parafálta a tevékenységek folytatásáról szóló megállapodás új változatát.

               A jelenlegi javaslat a következő lépést jelenti a Nemzetközi Tudományos és Technológiai Központ tevékenységeinek folytatására irányuló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) aláírásának folyamatában. A javaslat szerint két párhuzamos eljárásra kerülne sor, amelyek közül az egyik a megállapodás Euratom-Szerződés szerinti megkötésére, a másik pedig ezzel párhuzamosan a megállapodásnak az EUSZ/EUMSZ jogi alapon történő aláírására irányul.

               A javaslatnak a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel való összhangja

               A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz keretében közzétett 2014–2020-as tematikus stratégiai dokumentumban foglaltak szerint a kettős felhasználású ismeretek elterjedése miatt arra van szükség, hogy a támogatás középpontjában a „tudósok átirányítása” helyett a tudósok szerepvállalásával” kapcsolatos koncepció kidolgozása álljon. Azóta az uniós megközelítést megfelelően kiigazították, figyelembe véve azoknak az új információs és kommunikációs eszközöknek a megjelenését is, amelyek révén a tömegpusztító fegyvereket terjesztők könnyebben jutnak érzékeny ismeretekhez és know-how-hoz.

               Az évek során az „emberi dimenzió” szempontja egyre fontosabb helyre tett szert a biztonságpolitikán belül, és nem csupán az átirányítási tevékenységekre összpontosult, hanem a kettős felhasználású ismeretek és szakértelem globális szinten történő megfékezésének szükségességére is. A szeptember 11-i merényletek utáni időszakban e szempontok relevánsabbá váltak, és végső soron az 1540 (2004). sz. ENSZ BT-határozat elfogadásához vezettek. E fejleményeket megvitatták a G8 globális partnerségi program keretében is. A G8 munkacsoport 2009-ben a csúcstalálkozón elfogadottak szerint ajánláscsomagot fogadott el a tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos globális ismeretek terjedésére és a tudósok szerepvállalására vonatkozó összehangolt megközelítésről. A tömegpusztító fegyverekkel kapcsolatos ismeretek vagy bármely más érzékeny ismeret terjesztését komoly aggodalomra okot adó kérdésként azonosította. Az ajánlásokban az NTTK működéséből levont tanulságok alapján alakította ki a G8-országokon kívüli megfelelő projekteket, ezáltal hozzájárulva a globális nonproliferációs erőfeszítésekhez. A G8-ak deauville-i nyilatkozata a globális partnerségi programot kiterjesztette a 2012 utáni időszakra, és a tudósok szerepvállalását központi területnek nyilvánította.

               A különböző ajánlásokat figyelembe vették az NTTK tevékenységeinek folytatására irányuló új megállapodásról szóló tárgyalások során. A megállapodás tartalma összhangban áll az 1540. sz. ENSZ BT-határozattal.

               A javaslat egyéb uniós politikákkal való összhangja

               A tevékenységek folytatására irányuló új megállapodás összhangban áll a 2003. évi uniós biztonsági stratégiával és annak 2008. évi felülvizsgált változatával, valamint a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik elterjedése által teremtett új kihívások hatékony kezelését célzó európai uniós politika további érvényesítésének biztosításáról szóló 2013. évi tanácsi következtetésekkel. A következtetések az érzékeny technológia és know-how – köztük a kettős felhasználású termékek – átadásával szembeni védelem további erősítésére szólítanak fel.

               Az új megállapodás összhangban áll a Horizont 2020 keretprogrammal is, különös tekintettel a „Biztonságos társadalmak” munkaprogramra, amely a különböző érzékeny területeket érintő alkalmazott biztonsági kutatás előmozdítására irányul. Ezenfelül összeegyeztethető az Euratom vonatkozó kutatási programjainak tartalmával is.

               Az NTTK finanszírozása a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló új eszköz és különösen annak 5.2. cikke részét képezi. A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz számos rendelkezést tartalmaz a tevékenységek közötti átfedések és a kettős finanszírozás elkerülésére. A Bizottság jogi kötelessége annak biztosítása, hogy az elfogadott intézkedések összeegyeztethetőek az uniós és nemzeti támogatási intézkedésekkel, a tevékenységek közötti átfedések és a kettős finanszírozás elkerülése érdekében.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               Jogalap

               Jelen javaslat jogalapjáról a tárgyalási irányelvekre vonatkozó javaslatról szóló, az érintett tanácsi munkacsoportokon (CONOP, nukleáris kérdésekkel foglalkozó munkacsoport) és a COREPER-en belül folytatott eszmecserét követően határoztak.

               Jelen javaslat az Euratom-Szerződés 101. cikkén alapul.

               Az EUSZ 29. és 37. cikke és az EUMSZ 218. cikke alapján párhuzamos eljárás megindítására került sor.

               Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A tagállamok felkérték az Európai Uniót, hogy félként csatlakozzék a megállapodáshoz, tekintettel arra, hogy képes Unió-szerte mozgósítani a szakértelmet, továbbá 1992 óta hosszú időre visszanyúló tapasztalatokkal rendelkezik e területen. A tagállamok egyetértettek abban, hogy az EU hatékonyabban képes biztosítani az érdekelt felek és különösen a tudósok közötti koordinációt és hálózati tevékenységet, mintha ezt a tagállamok egyenként tennék. A kezelt kockázatok némelyike (pl. a járványok vagy a veszélyes anyagok csempészete) nem ismer országhatárokat, így azokat regionális vagy globális szinten kell megoldani.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK, VALAMINT A SZAKÉRTŐI VÉLEMÉNYEK ÖSSZEGYŰJTÉSÉNEK ÉS FELHASZNÁLÁSÁNAK EREDMÉNYEI

               A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

               Azért döntöttek nemzetközi megállapodás alkalmazása mellett, mert az a lehető legnagyobb jogbiztonságot nyújtja az Európai Unió számára, ideértve az uniós források pénzügyi érdekeinek védelmét biztosító nemzetközi szabványokon alapuló finanszírozási eljárásokat is.

               Ezenfelül számos olyan kiváltság megszerzését teszi lehetővé, amelyeket kizárólag egy új nemzetközi megállapodás nyújthat, köztük például a kazahsztáni titkárságon dolgozó uniós személyzetet megillető mentességeket és kiváltságokat. A megállapodás ugyanakkor elérhetővé teszi az érintett intézeteket az uniós finanszírozású tevékenységek végrehajtásának ellenőrzése céljából, valamint számos olyan kiváltságot biztosít, amelyeknek köszönhetően a segítségnyújtás vám- és héa-mentesen, valamint az egyéb díjak és más adók megfizetése nélkül végezhető.

               Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               Az NTTK tudományos tanácsadó bizottsága 2014-ben találkozósorozatot indított az Európai Unió, Japán, az Egyesült Államok és az NTTK többi jelenlegi tagországa tudományos közösségeinek képviselőivel. Számos jövőbeni támogatási prioritást azonosítottak a nukleáris, biológiai és vegyi védelem ágazatában, de az éghajlatváltozással és a további tudományos hálózatépítési lehetőségekkel kapcsolatosan is.

               Az Európai Bizottság által 2015 februárjában szervezett találkozón sikerült elmélyíteni a párbeszédet az összes partnerországból – köztük az EU-ból – származó szakértői csoportokkal. Pontosították a prioritásokat, és javaslatok érkeztek a finanszírozási mechanizmusokra és munkamódszerekre vonatkozóan, különös tekintettel a hálózatalapú megközelítés erősítésére.

               Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

               Az uniós álláspontot az Európai Bizottság belső tudományos szakértői és az EKSZ által megfogalmazott ajánlásokra alapozták. Ezenfelül számos magas beosztású, e területen tevékenykedő uniós szakértő nyújtott tanácsadást, különösen azok, akik az Európai Unió nevében vesznek részt az NTTK tudományos tanácsadó bizottságában.

               Továbbá szakértői tanulmányokat finanszíroztak azon kockázatok és fenyegetések felmérése céljából, amelyek a Kaukázus és Közép-Ázsia térségében tapasztalhatók e téren. E tanulmányok eredményeit megvitatták a tudósok szerepvállalásával foglalkozó – a Bizottság által elnökölt – munkacsoporton belül. A munkacsoport ajánlásai alapján intézkedéseket hoztak.

               4.A JAVASLAT EGYES RENDELKEZÉSEINEK RÉSZLETES MAGYARÁZATA

               Az NTTK célkitűzései teljes mértékben összhangban állnak a Tanács által meghatározott irányelvekkel.

               A Központ alapvető célkitűzéseit a tevékenységek folytatásáról szóló megállapodás 2. cikke rögzíti. E célkitűzések a következők:

               i.
                     a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik, valamint a mindezek kifejlesztéséhez, gyártásához, alkalmazásához vagy hatékonyabbá tételéhez közvetlenül kapcsolódó kulcsfontosságú elemeknek számító technológiák, anyagok és szakértelem (köztük a kettős felhasználású technológiák, anyagok és szakértelem) elterjedésének megelőzését szolgáló nemzetközi mechanizmusok javításának előmozdítása;

               ii.
                     a tömegpusztító fegyverekkel és azok hordozóeszközeivel kapcsolatos ismeretekkel és készségekkel, ezen belül kettős felhasználású ismeretekkel és készségekkel rendelkező tudósok és mérnökök számára olyan képzési és alternatív foglalkoztatási lehetőségek biztosítása, amelyek során az ismereteiket és készségeiket békés célokra használhatják fel;

               iii.
                     a biztonság kultúrájának előmozdítása a tömegpusztító fegyverek és azok hordozóeszközeinek tervezéséhez, kifejlesztéséhez, gyártásához vagy alkalmazásához felhasználható anyagok, felszerelések és technológiák kezelését illetően; valamint

               iv.
                     a tevékenységei révén hozzájárulás az alábbiakhoz: a nemzetközi tudományos partnerség fejlesztése, a globális biztonság fokozása és a gazdasági növekedés ösztönzése az innováción keresztül; alap- és alkalmazott kutatás, technológiafejlesztés és piaci hasznosítás többek között a környezetvédelem, az energiaügy, az egészségügy és a nukleáris, vegyi és biológiai biztonság és biztonságosság területén; valamint a tömegpusztító fegyverekhez alkalmazható technológiákkal, anyagokkal és szakértelemmel rendelkező tudósok nemzetközi tudományos közösségbe való további integrációjának előmozdítása.

               A tárgyalási irányelvekkel összhangban, a megállapodás (10. cikke) értelmében a fogadó országban valamennyi tevékenységet vámmentesség és más adóügyi kiváltságok illetnek meg.

               A finanszírozó felek teljes körű hozzáférést kapnak az uniós finanszírozású projektek nyomon követésére, ellenőrzésére, értékelésére és felülvizsgálatára, ideértve a finanszírozásban részesülő létesítmények felülvizsgálatát, a megállapodás 8. cikkében foglaltak szerint.

               A megállapodás 12. cikke megállapítja az NTTK személyzetét – ideértve az Európai Unió nevében tevékenykedő személyzetet – megillető mentességeket és kiváltságokat. A megállapodás 12. cikke teljes mértékben megfelel a diplomáciai kapcsolatokról szóló 1961. április 18-i bécsi szerződés rendelkezéseinek.

               A Kazahsztán által felvetett bizonyos jogi kérdések miatt a bécsi szerződésrere nem lehet közvetlenül hivatkozni. Ezért a tárgyalások során ezt a hivatkozást a bécsi szerződés vonatkozó rendelkezéseinek szó szerinti idézésével váltották fel.

               2015/0174 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egy félként fellépő Euratom és Európai Unió, valamint Grúzia, Japán, a Norvég Királyság, a Kirgiz Köztársaság, az Örmény Köztársaság, a Kazah Köztársaság, a Koreai Köztársaság, a Tádzsik Köztársaság és az Amerikai Egyesült Államok közötti, a Nemzetközi Tudományos és Technológiai Központ tevékenységeinek folytatására irányuló megállapodás Európai Atomenergia-közösség nevében történő, Bizottság általi megkötésének jóváhagyásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 4. cikkére és 101. cikke második bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Tanács 2013. október 21-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy megkezdje a Nemzetközi Tudományos és Technológiai Központ tevékenységeinek folytatására irányuló, az egy félként fellépő Európai Atomenergia-közösség és Európai Unió, valamint Grúzia, Japán, a Norvég Királyság, a Kirgiz Köztársaság, az Örmény Köztársaság, a Kazah Köztársaság, a Koreai Köztársaság, a Tádzsik Köztársaság és az Amerikai Egyesült Államok között megkötendő megállapodásról szóló tárgyalásokat
                  1
               .

               (2)E tárgyalások sikeresen lezárultak.

               (3)A megállapodás aláírása – annak későbbi megkötésére figyelemmel – külön eljárás tárgyát képezi az Európai Unióról szóló szerződés, illetve az Európai Unió működéséről szóló szerződés hatálya alá tartozó kérdések tekintetében.

               (4)A megállapodás Bizottság általi, az Európai Atomenergia-közösség nevében történő megkötését jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               Egyetlen cikk

               az egy félként fellépő Euratom és Európai Unió, valamint Grúzia, Japán, a Norvég Királyság, a Kirgiz Köztársaság, az Örmény Köztársaság, a Kazah Köztársaság, a Koreai Köztársaság, a Tádzsik Köztársaság és az Amerikai Egyesült Államok közötti, a Nemzetközi Tudományos és Technológiai Központ tevékenységeinek folytatására irányuló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) Európai Atomenergia-közösség nevében történő, Bizottság általi megkötését a Tanács jóváhagyja.

               Az aláírandó megállapodás szövege e határozat mellékletében található.

               Kelt Brüsszelben,

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  14137/13 R-UE. sz., 2013.10.21-én elfogadott dokumentum.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.8.7.
            COM(2015) 398 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egy félként fellépő Euratom és Európai Unió, valamint Grúzia, Japán, a Norvég Királyság, a Kirgiz Köztársaság, az Örmény Köztársaság, a Kazah Köztársaság, a Koreai Köztársaság, a Tádzsik Köztársaság és az Amerikai Egyesült Államok közötti,a Nemzetközi Tudományos és Technológiai Központ tevékenységeinek folytatására irányuló megállapodás Európai Atomenergia-közösség nevében történő, Bizottság általi megkötésének jóváhagyásáról

               MELLÉKLET

               a következőhöz:

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egy félként fellépő Euratom és Európai Unió,
                  valamint Grúzia, Japán, a Norvég Királyság, a Kirgiz Köztársaság, az Örmény Köztársaság, a Kazah Köztársaság, a Koreai Köztársaság, a Tádzsik Köztársaság és az Amerikai Egyesült Államok közötti,
                  a Nemzetközi Tudományos és Technológiai Központ tevékenységeinek folytatására irányuló megállapodás Európai Atomenergia-közösség nevében történő, Bizottság általi megkötésének jóváhagyásáról

               MEGÁLLAPODÁS

               A NEMZETKÖZI TUDOMÁNYOS ÉS TECHNOLÓGIAI KÖZPONT TEVÉKENYSÉGEINEK FOLYTATÁSÁRÓL

               E MEGÁLLAPODÁS FELEI,

               AGGÓDVA a nukleáris, radiológiai, vegyi és biológiai fegyverek (a továbbiakban: tömegpusztító fegyverek) elterjedéséből fakadó globális fenyegetés, valamint a nukleáris, radiológiai, vegyi és biológiai anyagok fegyverként történő felhasználása miatt;

               ÚJFENT MEGERŐSÍTVE a tömegpusztító fegyverekkel és hordozóeszközeikkel kapcsolatos technológiák, anyagok és szakértelem elterjedése megakadályozásának szükségességét;

               EMLÉKEZTETVE az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1540. számú határozatára, amelynek értelmében minden állam köteles tartózkodni az olyan nem állami szereplők bármilyen formában történő támogatásától, amelyek nukleáris, radiológiai, vegyi vagy biológiai fegyverek és azok hordozóeszközeinek fejlesztését, beszerzését, előállítását, birtoklását, szállítását, átadását vagy felhasználását kísérlik meg;

               ELISMERVE, hogy az államok közötti közös többoldalú erőfeszítések az ilyen proliferáció megelőzésének hatékony eszközét képezik, továbbá elismerve a tudományos kutatás és a technológiai fejlesztés kulcsszerepét a proliferációval kapcsolatos jelenlegi kihívások kezelésében;

               FIGYELEMBE VÉVE a Nemzetközi Tudományos és Technológiai Központ (a továbbiakban: az NTTK vagy a Központ) létrehozásáról szóló, 1992. november 27-én Moszkvában aláírt megállapodás (a továbbiakban: az 1992. évi megállapodás) rendelkezéseit és a Nemzetközi Tudományos és Technológiai Központ létrehozásáról szóló megállapodás ideiglenes alkalmazásáról szóló, 1993. december 27-én Moszkvában aláírt jegyzőkönyvet (a továbbiakban: az ideiglenes alkalmazásról szóló jegyzőkönyv);

               ELISMERVE annak szükségességét, hogy az NTTK csökkentse a tömegpusztító fegyverek vagy az azokkal kapcsolatos anyagok elterjedéséhez vezető tevékenységekben való részvétel ösztönzőit a tömegpusztító fegyvereknél alkalmazható technológiával, szakértelemmel és a kapcsolódó anyagokkal rendelkező államokban a tudósok és mérnökök békés célú tevékenységeinek támogatása, valamint az ezekre irányuló kutatásokban való együttműködés és az ilyen tevékenységek fejlesztése által, továbbá elismerve az NTTK eddigi hozzájárulását a tömegpusztító fegyverek elterjedésének megakadályozásához és az államok közötti tudományos együttműködés előmozdításához;

               FELISMERVE, hogy az NTTK sikeres tevékenységéhez a kormányzatoknak, az Európai Uniónak és az Európai Atomenergia-közösségnek (a továbbiakban: Euratom), a nem kormányzati szervezeteknek, az alapítványoknak, a felsőoktatási és tudományos intézményeknek, valamint az egyéb kormányközi és magánszektorbeli szervezeteknek erőteljes támogatást kell biztosítaniuk;

               AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az NTTK a tagságában bekövetkezett közelmúltbeli változások fényében folytassa munkáját

               AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az NTTK még jobban igazodjon az alapítása óta megváltozott körülményekhez, és így a tevékenységei lendületet és támogatást adjanak a részt vevő tudósok és mérnökök számára – köztük azok számára, akik a tömegpusztító fegyverekkel vagy az azok hordozóeszközeikkel kapcsolatos szaktudással és szakértelemmel rendelkeznek (ideértve a kettős felhasználású termékekkel kapcsolatos szaktudást és szakértelmet is) –, a nemzetközi tudományos partnerség fejlesztése, a globális biztonság erősítése és a gazdasági növekedés innováció útján történő ösztönzése által; valamint

               ÚGY HATÁROZVA – az NTTK célkitűzéseinek a tudományos együttműködés révén történő hatékonyabb elérése érdekében –, hogy az NTTK a felülvizsgált 1992. évi megállapodáson alapuló jelen megállapodás keretein belül folytassa tevékenységét, az ideiglenes alkalmazásról szóló jegyzőkönyv felváltásával;

               A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. CIKK

               A.Az eredetileg az 1992. évi megállapodás által kormányközi szervezetként létrehozott NTTK továbbra is e megállapodás rendelkezéseivel összhangban végzi tevékenységét. Mindegyik fél lehetővé teszi a központ tevékenységét saját területén. Céljai elérése érdekében a központ, a felek jogszabályaival és előírásaival összhangban, rendelkezik azzal a jogképességgel, hogy szerződhet, ingó és ingatlan vagyont szerezhet vagy elidegeníthet, és bíróság előtt eljárhat, vagy ezen eljárásokban alperesként részt vehet.

               B.A megállapodásban az e cikkben szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók:

               i.„felek”: e megállapodás hatálybalépését követően a megállapodás azon aláíró felei, amelyek megküldték a megállapodás 17.cikkének C. pontja szerinti értesítést, továbbá bármely olyan állam, amely e megállapodás 13. cikkének B. pontja szerint csatlakozott a megállapodáshoz;

               ii.„a Központ személyzete”: a Központ által alkalmazott vagy a Központnál szerződés alapján dolgozó természetes személyek, vagy azon természetes személyek, akiket a Központ rendelkezésére bocsátottak vagy oda ideiglenesen áthelyeztek a Központ és egy vagy több Fél megállapodása alapján;

               iii.„családtagok”: házastársak; 21 éven aluli, nem házas, eltartott gyermekek;  23 éven aluli, nem házas, eltartott gyermekek, amennyiben valamely felsőoktatási intézmény nappali tagozatos diákjai; testi vagy szellemi fogyatékkal élő, nem házas gyermekek;

               iv.a Központ „tevékenységei”: a Központ égisze alatt, az e megállapodás 2. cikkében foglaltaknak megfelelően végzett projektek vagy munka;

               v.„projekt”: a világ bármely pontján végzett, meghatározott időtartamú együttműködési tevékenység, amely magában foglalhat támogatásokat és/vagy felszereléseket, és amelyet az e megállapodás 6. cikkében foglaltak szerint jóvá kell hagyni;

               vi.„igazgatótanácson belüli konszenzus”: az igazgatótanácsot alkotó minden olyan Fél megállapodása, amely azon az ülésen részt vesz és szavaz, ahol az adott döntést meghozzák, a határozatképesség teljesüléséig, kivéve ha erről e megállapodás másként rendelkezik.  Az NTTK alapszabálya e megállapodás 4. cikkének megfelelően megállapítja a határozatképességet és a felek üléseken való részvételének engedélyezett formáit;

               vii.„fogadó állam”: az a Fél, amelyet e megállapodás 9. cikke A. pontjával összhangban fogadó államként jelöltek ki;

               viii.„kettős felhasználású technológiák, anyagok, szakértelem”: az olyan technológiák, anyagok és szakértelem, amelyeket egyaránt alkalmazhatnak kereskedelmi célból és a tömegpusztító fegyverek elterjesztése céljából, ideértve például a tömegpusztító fegyverek vagy azok hordozóeszközeinek kifejlesztését, előállítását, használatát vagy hatékonyabbá tételét;

               ix.„kettős felhasználású ismeretek és készségek”: a tömegpusztító fegyverek és azok hordozóeszközeinek kifejlesztése, előállítása, használata vagy hatékonyabbá tétele során alkalmazható kettős felhasználású technológiák, anyagok és szakértelem alkalmazását elősegítő ismeretek és készségek; valamint

               x.„kapcsolódó anyagok”: mindazok a vonatkozó többoldalú egyezmények és megállapodások hatálya alá tartozó vagy nemzeti ellenőrzési listákon szereplő anyagok, felszerelések és technológiák, amelyek a nukleáris, vegyi és biológiai fegyverek és ezek hordozóeszközeinek tervezése, kifejlesztése, gyártása és alkalmazása céljából felhasználhatók.

               2. CIKK

               A.A központ kidolgozza, jóváhagyja, finanszírozza és felügyeli a békés célú tevékenységeket, amelyeket a felek területein található intézményekben és létesítményekben hajtanak végre. A projektek olyan államokban is végrehajthatók, amelyek nem tartoznak e megállapodás Felei közé, de rendelkeznek a tömegpusztító fegyverek esetében alkalmazható technológiákkal, szakértelemmel és kapcsolódó anyagokkal, amennyiben ezek az államok írásban kérik az igazgatótanács hozzájárulását e projektekhez, és az igazgatótanács azok végrehajtását egyhangúlag jóváhagyja. A fentiek sérelme nélkül az e megállapodás felei közé nem tartozó államok állampolgárai engedélyt kaphatnak az NTTK által a megállapodás felei közé tartozó államokban végrehajtott tevékenységekben való részvételre.

               B.A központ célkitűzései a következők:

               i.a tömegpusztító fegyverek és hordozóeszközeik, valamint a mindezek kifejlesztéséhez, gyártásához, alkalmazásához vagy hatékonyabbá tételéhez közvetlenül kapcsolódó kulcsfontosságú elemeknek számító technológiák, anyagok és szakértelem (köztük a kettős felhasználású technológiák, anyagok és szakértelem) elterjedésének megelőzését szolgáló nemzetközi mechanizmusok javításának előmozdítása;

               ii.a tömegpusztító fegyverekkel és azok hordozóeszközeivel kapcsolatos ismeretekkel és készségekkel, ezen belül kettős felhasználású ismeretekkel és készségekkel rendelkező tudósok és mérnökök számára olyan képzési és alternatív foglalkoztatási lehetőségek biztosítása, amelyek során az ismereteiket és készségeiket békés célokra használhatják fel;

               iii.a biztonság kultúrájának előmozdítása a tömegpusztító fegyverek és azok hordozóeszközeinek tervezéséhez, kifejlesztéséhez, gyártásához vagy alkalmazásához felhasználható anyagok, felszerelések és technológiák kezelését illetően; valamint

               iv.a tevékenységei révén hozzájárulás az alábbiakhoz: a nemzetközi tudományos partnerség fejlesztése, a globális biztonság fokozása és a gazdasági növekedés ösztönzése az innováción keresztül; alap- és alkalmazott kutatás, technológiafejlesztés és piaci hasznosítás többek között a környezetvédelem, az energiaügy, az egészségügy és a nukleáris, vegyi és biológiai biztonság és biztonságosság területén; valamint a tömegpusztító fegyverekhez alkalmazható technológiákkal, anyagokkal és szakértelemmel rendelkező tudósok nemzetközi tudományos közösségbe való további integrációjának előmozdítása.

               3. CIKK

               A Központ a célkitűzései elérése érdekében, a következőkre jogosult:

               i.az e megállapodás 2. cikke szerinti tevékenységek előmozdítása és támogatása finanszírozás útján vagy más eszközökkel;

               ii.a Központ tevékenységeinek nyomon követése és ellenőrzése e megállapodás 8. cikkével összhangban;

               iii.megfelelő együttműködési formák kialakítása a kormányzatokkal, az Európai Unióval és az Euratommal, a kormányközi szervezetekkel, a nem kormányzati szervezetekkel, a magánszektorbeli szervezetekkel, az alapítványokkal, a felsőoktatási és tudományos intézményekkel, valamint mindezektől származó finanszírozásban vagy adományokban való részesülés, továbbá a vonatkozó programok kidolgozása;

               iv.szükség szerint fiókirodák vagy információs irodák létrehozása a megállapodás Felei közé tartozó államokban vagy – amennyiben az igazgatótanács az ilyen iroda felállítását egyhangúlag jóváhagyja – valamely, a megállapodás Felei közé nem tartozó érintett államban; valamint

               v.részvétel az e megállapodás hatálya alá tartozó egyéb, az igazgatótanács által konszenzussal jóváhagyott tevékenységekben.

               4. CIKK

               A.A Központ igazgatótanáccsal és titkársággal rendelkezik, amelyet egy ügyvezető igazgató (aki vezérigazgatóként tevékenykedik), továbbá ügyvezetőigazgató-helyettes(ek) és a Központ többi személyzete alkotnak, a Központ alapszabályával összhangban.

               B.Az igazgatótanács a következőkért felelős:

               i.
                     a Központ politikájának és saját eljárási szabályzatának meghatározása;

               ii.
                     a titkárság részére általános irányítás és vezetés biztosítása;

               iii.
                     a Központ működési költségvetésének elfogadása;

               iv.
                     a Központ pénzügyeinek és egyéb ügyeinek irányítása, beleértve a Központ költségvetésének előkészítésére vonatkozó eljárások elfogadását, az elszámolások elkészítését és azok ellenőrzését;

               v.
                     a tevékenységek jóváhagyására vonatkozó általános kritériumok és prioritások megfogalmazása;

               vi.
                     projektek jóváhagyása e megállapodás 6. cikke szerint;

               vii.
                     az alapszabály és más szükséges végrehajtási rendelkezések elfogadása; valamint

               viii.
                     az e megállapodás által meghatározott vagy az e megállapodás végrehajtásához szükséges egyéb feladatok ellátása.

               C.Az igazgatótanács konszenzussal hozza meg döntéseit.

               D.Minden Fél egy szavazattal képviselteti magát az igazgatótanácsban, és legfeljebb két képviselőt nevez ki az igazgatótanácsba.

               E.A felek az általuk kijelölt képviselőkből tudományos tanácsadó bizottságot hozhatnak létre annak érdekében, hogy az tudományos szakértői és egyéb szükséges szakmai tanácsot nyújtson az igazgatótanács számára; tanácsot nyújtson az igazgatótanács részére azokra a területekre vonatkozóan, amelyeken a békés célú kutatást ösztönözni kell; továbbá ellássa az igazgatótanácsot bármely más olyan tanáccsal, amelyre annak szüksége lehet.

               F.Az igazgatótanács elfogadja az alapszabályt e megállapodás végrehajtása érdekében. Az alapszabály meghatározza a következőket:

               i.a titkárság felépítése, ideértve az ügyvezető igazgató, az ügyvezetőigazgató-helyettesek és a kulcsfeladatokat ellátó más alkalmazottak feladatait és hatásköreit;

               ii.a tevékenységek kiválasztásának, kidolgozásának, jóváhagyásának, finanszírozásának, végrehajtásának és felügyeletének folyamata;

               iii.a Központ költségvetésének előkészítésére vonatkozó eljárások, az elszámolások elkészítése és azok ellenőrzése;

               iv.a Központ projektjeiből származó szellemitulajdon-jogokra és a projekteredmények terjesztésére vonatkozó megfelelő irányvonalak;

               v.a kormányzatoknak, az Európai Uniónak és az Euratomnak, kormányközi szervezeteknek és nem kormányzati szervezeteknek a Központ tevékenységeiben való részvételére vonatkozó eljárások.

               vi.személyzeti politika; valamint

               e megállapodás végrehajtásához szükséges egyéb rendelkezések.

               5. CIKK

               Az igazgatótanács felkérheti a kormányközi szervezeteket és a nem kormányzati szervezeteket vagy a megállapodás felei közé nem tartozó államokat, hogy az igazgatótanács döntéseinél megfigyelőként – szavazati jog nélkül – vegyenek részt.

               6. CIKK

               Minden, az igazgatótanács általi jóváhagyásra benyújtott projektjavaslatot azon állam(ok) írásos hozzájárulásának kell kísérnie, ahol a munkát végezni fogják. Az érintett állam(ok) előzetes beleegyezésén felül a projektek jóváhagyásához az igazgatótanácson belüli konszenzus szükséges.

               7. CIKK

               A.Az igazgatótanács által jóváhagyott projektek finanszírozása vagy támogatása történhet a Központ, a felek, a nem kormányzati szervezetek, az alapítványok, a felsőoktatási és tudományos intézmények, a kormányközi szervezetek és a magánszektorbeli szervezetek által. A jóváhagyott projektek ilyen finanszírozásának vagy támogatásának szabályait azok határozzák meg, akik azt biztosítják, feltéve, hogy ezek a szabályok összhangban állnak e megállapodással.

               B.A felek igazgatótanácson belüli képviselői, valamint a Központ titkárságának személyzete nem támogathatók projektfinanszírozás keretében, és közvetlenül nem tehetnek szert haszonra ilyen finanszírozásból.

               8. CIKK

               A.A Központ a tevékenységének helye szerinti államokban jogosult az alábbiakra:

               i.értesítést követően, vagy ezenfelül a projektről szóló megállapodásban meghatározott időpontokban is, a Központ projektjeinek részét képező tevékenységek, anyagok, felszerelések, pénzeszköz-felhasználás, továbbá a projektekkel kapcsolatos szolgáltatások és pénzeszköz-felhasználás helyszíni vizsgálata; valamint

               ii.annak kérésére a központ projekttevékenységeivel és pénzeszközei felhasználásával kapcsolatos összefoglalók és dokumentáció vizsgálata és ellenőrzése, függetlenül attól, hogy ezen összefoglalók és dokumentáció hol találhatók, az alatt az időszak alatt, amíg a központ a finanszírozást biztosítja, illetve a projektről szóló megállapodásban meghatározott későbbi időpontig.

               A 6. cikk által előírt írásos hozzájárulás magában foglalja a munka elvégzésének helye szerinti állam(ok), valamint a kedvezményezett intézmény arra vonatkozó beleegyezését, hogy biztosítják az e pontban előírt projektellenőrzést és a projektek felügyeletét lehetővé tevő hozzáférést a Központ részére.

               B.Az egyes feleket megilletik továbbá az e cikk A. pontjában foglalt – a Központ révén összehangolt – jogok az általuk részben vagy egészben finanszírozott vagy a területükön végrehajtott projektek tekintetében.

               C.Amennyiben megállapításra kerül, hogy egy projekt feltételeit nem tartják be, a központ, illetve a finanszírozó kormány vagy szervezet, miután értesítette az igazgatótanácsot az okokról, befejezheti a projektet, és – a projektről szóló megállapodás feltételeivel összhangban – megteheti a megfelelő lépéseket.

               9. CIKK

               A.A Központ székhelye Kazahsztánban lesz, és a Kazah Köztársaság fogadó államként jár el, amennyiben és ameddig nem kerül sor az alábbiakra: i. a Kazah Köztársaság írásos értesítés formájában közli az igazgatótanáccsal, hogy a továbbiakban nem kíván fogadó államként eljárni; ii. a megállapodás 13. cikke A. pontjában említett valamely másik fél, vagy azon fél, aki a megállapodás 13. cikke B. pontjával összhangban annak céljából csatlakozik a megállapodáshoz, hogy az NTTK számára lehetővé tegye a tevékenységei folytatását az érintett állam területén, írásos értesítés formájában kéri az igazgatótanácstól, hogy az jelölje ki új fogadó államként; iii. az igazgatótanács konszenzussal dönti el, hogy elfogadja-e az érintett fél arra irányuló kérelmét, hogy fogadó államként jelöljék ki; valamint iv. azon tagállam, amely kérelmezi az igazgatótanácsnál, hogy az jelölje ki új fogadó államként, az igazgatótanácsnak címzett írásos értesítés formájában erősíti meg, hogy elfogadja az új fogadó államként történő kijelölését.

               B.A fogadó állam kormánya tárgyi hozzájárulásként a saját költségén egy célnak megfelelő létesítményt biztosít a Központ részére, annak fenntartásával, közüzemi költségeivel és biztonságának biztosításával együtt. A fogadó állam kormánya és az NTTK megállapodásban rögzítheti azon feltételeket, amelyek szerint a fogadó állam tárgyi hozzájárulást nyújt és létesítményt biztosít a Központ számára.

               C.A fogadó államban a Központ jogi személy státusszal rendelkezik, és e minőségében szerződhet, ingó és ingatlan vagyont szerezhet vagy elidegeníthet, valamint bíróság előtt eljárhat, és ezekben az eljárásokban alperesként részt vehet.

               10. CIKK

               A fogadó államban:

               i.

               a)az NTTK-nak juttatott finanszírozásra és az abból fakadó kamatokra nem vethető ki adó;

               b)a Központra vagy annak bármely fiókjára nem vethető ki vagyonadó olyan tulajdon után, amely a fogadó állam adójoga szerint adóköteles;

               c)a Központtal és annak projektjeivel és tevékenységével kapcsolatban biztosított vagy használt áruk, felszerelés és egyéb tulajdon importálható, exportálható vagy felhasználható a fogadó államban bármiféle díjtól, köztehertől, vámtól, behozatalra kivetett adótól, hozzáadottérték-adótól (héa), továbbá egyéb hasonló adótól és díjtól mentesen; a termékek, felszerelések és egyéb ingatlan vagy ingó vagyontárgyak az NTTK által továbbíthatók vagy más módon átadhatók jogi személyek számára (ideértve – de nem kizárólag – a fogadó állambeli tudományos szervezeteket), és azokat az NTTK és/vagy azok a gazdálkodó egységek, amelyek számára ezeket a vagyontárgyakat továbbították vagy átadták, minden díjtól, köztehertől, vámtól, behozatalra kivetett adótól, hozzáadottérték-adótól (héa), vagyonadótól és egyéb hasonló adótól és díjtól mentesen birtokolhatják vagy használhatják;

               d)a Központ azon alkalmazottai, akik nem a fogadó állam állampolgárai, mentesülnek a fogadó államban a természetes személyekre kivetett jövedelemadó alól;

               e)a Központ tevékenységeivel összefüggésben a jogi személyek – köztük a fogadó állambeli tudományos szervezetek – számára juttatott pénzeszközök nem adókötelesek;

               f)a természetes személyek, és különösen a tudósok vagy szakértők számára a Központ projektjeinek keretében juttatott pénzeszközök nem számítanak bele az érintett személyek adóköteles jövedelmébe;

               ii.

               a)a Központ, a kormányzatok, a kormányközi szervezetek és a nem kormányzati szervezetek jogosultak arra, hogy a Központ számára a tevékenységei folytatásához szükséges, a fogadó ország pénznemétől eltérő pénznemben lévő pénzeszközöket korlátozás nélkül behozhassák a fogadó államba vagy kivihessék onnan. Mindegyikük csak olyan összegek mozgatásának jogával rendelkezik, amelyek nem haladják meg az általuk a fogadó államba behozott teljes összeget; valamint

               b)a Központ, valamint annak tevékenységei finanszírozása érdekében a Központ jogosult saját nevében, valamint az ii. pont a) pontjában említett jogi személyek nevében külföldi valutát eladni a fogadó állam belső valutapiacán;

               iii.
                     a Központ tevékenységében részt vevő, nem fogadó állambeli szervezetek azon alkalmazottai, akik nem a fogadó állam állampolgárai vagy állandó lakosai, mentességet élveznek a fogadó államba importált, onnan exportált vagy ott használt olyan személyes vagy háztartási javakra vonatkozó vámok vagy díjak fizetése alól, amelyeket ezen alkalmazottak vagy családtagjaik személyes használatára szánnak.

               11. CIKK

               A.A fogadó államban az NTTK és annak eszközei és tulajdona mentesülnek a joghatóság és a végrehajtás alól, kivéve, ha az NTTK valamely konkrét esetben a mentelmi jogot kifejezetten felfüggeszti.

               B.A Központot kiváltságok és menteségek kizárólag az e megállapodásban rögzített célokból illetik meg.

               C.E cikk rendelkezései nem akadályozzák az alkalmazható nemzetközi megállapodások vagy bármely állam nemzeti joga szerinti kártalanítást vagy kompenzálást.

               D.E cikk A. pontja nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely megakadályozná a fogadó állambeli állampolgárokkal vagy a fogadó állam állandó lakosaival szembeni bírósági eljárásokat, vagy megszüntetné a velük szemben támasztott követeléseket.

               12. CIKK

               A.A fogadó állam kormánya az alábbi kiváltságokat és mentességeket biztosítja a Központ fogadó államban jelen lévő alkalmazottai és azok családtagjai számára:

               i.mentesség a letartóztatás, szabadságelvonás és bírósági eljárások alól, beleértve a bűnügyi, polgári és igazgatási joghatóságot, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaik és hivatalos minőségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében;

               ii.mentesség minden jövedelemre vonatkozó, szociális biztonsági vagy egyéb adózás, vámok és egyéb díjak alól, kivéve azokat, amelyeket a termékek vagy a szolgáltatások ára általában tartalmaz;

               iii.mentesség a szociális biztonságra vonatkozó rendelkezések alól;

               iv.mentesség a bevándorlásra vonatkozó korlátozások és a külföldiek nyilvántartásba vétele alól; valamint

               v.hivatalba lépésük idején bútoraik és személyes ingóságaik behozatalának joga, minden fogadó állambeli díjtól, köztehertől, vámtól, behozatalra kivetett adótól és egyéb hasonló adótól vagy díjtól mentesen, valamint hivatali idejük lejártakor bútoraik és személyes ingóságaik kivitelének joga, minden fogadó állambeli díjtól, köztehertől, vámtól, kivitelre kivetett adótól és egyéb hasonló adótól vagy díjtól mentesen.

               E cikk i. alpontjának rendelkezései nem alkalmazandók a polgári peres eljárások tekintetében, amennyiben: a) azok a Központ személyzete által kötött olyan szerződésből fakadnak, amelyeket a személyzet tagjai nem kifejezetten vagy hallgatólagosan a Központ megbízásából kötöttek meg; vagy b) azokat harmadik személy indította a fogadó államban bekövetkezett, gépjármű által okozott balesetből eredő károk miatt.

               B.A fogadó állam kormánya az e cikk A. és B. pontjában említett kiváltságokon és mentességeken túl biztosítja a felek igazgatótanácsban részt vevő képviselői, az ügyvezető igazgató és az ügyvezetőigazgató-helyettesek részére a nemzetközi joggal összhangban a nemzetközi szervezetek tagjainak képviselőit és ügyvezetőit általában megillető kiváltságokat, mentességeket, felmentéseket és könnyítéseket.

               C.E megállapodás rendelkezései nem kötelezik a fogadó állam kormányát, hogy saját állampolgárainak vagy a területén állandó lakóhellyel rendelkező személyeknek biztosítsa az e cikk A. és B. pontjában előírt kiváltságokat és mentességeket.

               D.E megállapodásban semmi sem értelmezhető az e cikk A. és B. pontjában említett személyeket egyéb megállapodások szerint megillető kiváltságok, mentességek és egyéb kedvezmények terjedelmétől való eltérésként.

               13. CIKK

               A.Az Örmény Köztársaság, Grúzia, a Kazah Köztársaság, a Kirgiz Köztársaság és a Tádzsik Köztársaság köteles eleget tenni a fogadó állam által az e megállapodás 9. cikkének C. pontjában, valamint 10., 11. és 12. cikkében vállalt kötelezettségeknek.

               B.Minden olyan állam, amely e megállapodás hatálybalépését követően kíván ahhoz csatlakozni, e szándékáról az ügyvezető igazgatón keresztül értesíti az igazgatótanácsot. Az igazgatótanács az ügyvezető igazgatón keresztül eljuttatja az érintett államnak e megállapodás hitelesített másolatát. Az igazgatótanács jóváhagyását követően az államnak engedélyezik a megállapodáshoz történő csatlakozást. E megállapodás a csatlakozó állam számára a csatlakozási okiratnak a letéteményesnél történő letétbe helyezése napját követő harmincadik (30.) napon lép hatályba. A tömegpusztító fegyverekhez alkalmazható technológiával, szakértelemmel vagy kapcsolódó anyagokkal rendelkező minden olyan állam, amely – a csatlakozó okmányában szereplő nyilatkozata szerint – azzal a céllal csatlakozik a megállapodáshoz, hogy az NTTK számára lehetővé tegye a tevékenységei folytatását az érintett állam területén, a megállapodáshoz való csatlakozásával köteles eleget tenni a fogadó állam által e megállapodás 9. cikkének C. pontjában, valamint 10., 11. és 12. cikkében  vállalt kötelezettségeknek.

               14. CIKK

               A.A felek e megállapodást a hatálybalépés után két évvel felülvizsgálják. A felülvizsgálatnak figyelembe kell vennie a felek pénzügyi kötelezettségvállalásait és a kifizetések teljesítését.

               B.E megállapodás a felek írásbeli megegyezésével módosítható, kivéve azon feleket, amelyek a megállapodásból kiléptek vagy kilépési szándékukról e cikk C. pontjával összhangban értesítést küldtek.  Amennyiben az a fél, amely a kilépési szándékáról értesítést küldött, még azt megelőzően eláll a kilépéstől, hogy az hatályba lépne, köteles eleget tenni a megállapodás minden olyan módosításának, amely az érintett fél kilépéséről szóló értesítés megküldése óta lépett hatályba.

               C.Valamely fél a megállapodástól hat hónappal azt követően léphet vissza, hogy e szándékáról a letéteményest írásban értesítette.

               15. CIKK

               A.E megállapodás alkalmazására vagy értelmezésére vonatkozó bármely kérdés vagy jogvita a felek közötti konzultáció tárgyát képezi.

               B.Amennyiben egy vitás kérdést nem sikerül konzultáció útján megoldani, az érintett felek közösen megállapodhatnak abban, hogy az adott kérdést más vitarendezési formában – például békéltetés, közvetítés vagy választottbírósági eljárás formájában – rendezik.

               16. CIKK

               E megállapodás egyetlen rendelkezésének sem célja, hogy akadályozza az NTTK-t mint az eredetileg az 1992. évi megállapodással létrehozott kormányközi szervezetet a tevékenységei folytatásában – ideértve az NTTK meglévő fiókirodáinak tevékenységeit is –, vagy hogy sértse az NTTK meglévő szerződéseinek, támogatásainak vagy egyéb jogi eszközeinek és megállapodásainak érvényességét, kivéve az e megállapodás által kifejezetten felülvizsgált eseteket.

               17. CIKK

               A.E megállapodás aláírásra nyitva áll az egy félként fellépő Európai Unió és Euratom, valamint Grúzia, Japán, a Norvég Királyság, a Kirgiz Köztársaság, az Örmény Köztársaság, a Kazah Köztársaság, a Koreai Köztársaság, a Tádzsik Köztársaság és az Amerikai Egyesült Államok számára.

               B.Ezt a megállapodást az aláíró felek megerősítik, elfogadják vagy jóváhagyják. A megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratokat a letéteményesnél helyezik letétbe.

               C.Ez a megállapodás abban az időpontban lép hatályba, amikor a letéteményes a legutolsó megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratot megkapja az e cikk A. pontjában felsorolt államoktól, valamint az egy félként fellépő Európai Uniótól és Euratomtól.

               D.A hatálybalépésétől kezdődően ez a megállapodás hatályon kívül helyezi az ideiglenes alkalmazásról szóló jegyzőkönyvet. A hatálybalépés időpontjától a felek felhagynak az 1992. évi megállapodás ideiglenes alkalmazásával.

               18. CIKK

               E megállapodás letéteményese a Központ titkársága. A letéteményesnek szóló valamennyi értesítést a Központ ügyvezető igazgatójának kell címezni. A letéteményes a szerződések jogáról szóló, 1969. május 23-i bécsi egyezmény 77. cikkével összhangban látja el feladatait.

               FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

               Kelt [hely]-ban/-ben [IDŐPONT]-án/-én angol, francia, grúz, japán, kazah, koreai, kirgiz, német, norvég, orosz, örmény és tádzsik nyelven, amelyek mindegyike egyaránt hiteles. Két vagy több nyelvi változat közötti eltérés esetén az angol nyelvű szöveg irányadó.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.8.3.
            COM(2017) 413 final
            2017/0185(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről

               INDOKOLÁS

               1995. február 9-én Brüsszelben aláírták az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás), és az 1999. július 1-jén hatályba lépett.

               A Horvát Köztársaság csatlakozási okmánya alapján Horvátország vállalja, hogy az Európai Unió és tagállamai által aláírt vagy megkötött nemzetközi megállapodásokhoz az e megállapodásokhoz csatolt jegyzőkönyv útján csatlakozik.

               A Tanács 2012. szeptember 14-i határozata felhatalmazta a Bizottságot, hogy a vonatkozó jegyzőkönyvek megkötése érdekében tárgyalásokat kezdjen az érintett harmadik országokkal. A Kirgiz Köztársasággal folytatott tárgyalások szóbeli jegyzékváltás útján sikeresen lezárultak.

               A javasolt jegyzőkönyv a megállapodás szerződő feleként foglalja magában a Horvát Köztársaságot, és kötelezi az Uniót, hogy biztosítsa a megállapodás hiteles változatát horvát nyelven.

               A Bizottság felkéri a Tanácsot, hogy az Európai Unió és tagállamai nevében kösse meg a jegyzőkönyvet.

               Az Európai Parlament felkérést kap arra, hogy adja egyetértését a jegyzőkönyvhöz.

               2017/0185 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. és 209. cikkére, összefüggésben a 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,

               tekintettel a Horvát Köztársaság csatlakozási okmányára és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

               mivel

               (1)Az (EU) …/… tanácsi határozatnak
                  1
                megfelelően a Tanács [Please insert date]...-án/én aláírta az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a jegyzőkönyv), figyelemmel annak későbbi időpontban történő megkötésére.

               (2)A jegyzőkönyv megkötése külön eljárás tárgyát képezi az Európai Atomenergia-közösség hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében.

               (3)A jegyzőkönyvet az Unió és tagállamai nevében jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és tagállamai nevében jóváhagyásra kerül az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv.

               A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli a jegyzőkönyv 4. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítésnek az Unió és tagállamai nevében történő megtételére jogosult személyt.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

                     (1)
                  A Tanács (EU) 2015/… határozata (…) az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerséget létrehozó partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő aláírásáról (HL L ...).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.8.3.
            COM(2017) 413 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről a Kirgiz Köztársaság közötti partnerség létrehozásáról szóló partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Bizottság által az Európai Atomenergia-közösség nevében történő megkötésének jóváhagyásáról

               JEGYZŐKÖNYV
                  AZ EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK ÉS AZOK TAGÁLLAMAI,
                  VALAMINT MÁSRÉSZRŐL A KIRGIZ KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTTI
                  PARTNERSÉG LÉTREHOZÁSÁRÓL SZÓLÓ
                  PARTNERSÉGI ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁSHOZ
                  A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG EURÓPAI UNIÓHOZ TÖRTÉNŐ CSATLAKOZÁSÁNAK FIGYELEMBEVÉTELE CÉLJÁBÓL

               A BELGA KIRÁLYSÁG,

               A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,

               A CSEH KÖZTÁRSASÁG,

               A DÁN KIRÁLYSÁG,

               A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

               AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,

               ÍRORSZÁG,

               A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,

               A SPANYOL KIRÁLYSÁG,

               A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

               A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG,

               AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

               A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,

               A LETT KÖZTÁRSASÁG,

               A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,

               A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,

               MAGYARORSZÁG,

               A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,

               A HOLLAND KIRÁLYSÁG,

               AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

               A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,

               A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,

               ROMÁNIA,

               A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,

               A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,

               A FINN KÖZTÁRSASÁG,

               A SVÉD KIRÁLYSÁG,

               NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,

               az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés Szerződő Felei, a továbbiakban: a tagállamok,

               AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Unió, és

               AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG

                  egyrészről,

               VALAMINT

               A KIRGIZ KÖZTÁRSASÁG

                  másrészről,

               a továbbiakban együttesen: a Szerződő Felek,

                  MIVEL 1995. február 9-én Brüsszelben aláírták az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, valamint másrészről a Kirgiz Köztársaság között létrejött partnerségi és együttműködési megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás);

               MIVEL 2011. december 9-én Brüsszelben aláírták a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződést;

               MIVEL a Horvát Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés kiigazításáról szóló okmány 6. cikkének (2) bekezdése szerint a Horvát Köztársaságnak a megállapodáshoz való csatlakozásáról a megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv útján kell megállapodni;

               FIGYELEMMEL a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való 2013. július 1-jei csatlakozására;

               A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. CIKK

               A Horvát Köztársaság Részes Félként csatlakozik az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, valamint másrészről a Kirgiz Köztársaság között létrejött partnerségi és együttműködési megállapodáshoz. A Horvát Köztársaság továbbá az Unió többi tagállamával megegyező módon elfogadja és tudomásul veszi a megállapodást, valamint az ugyanazon a napon aláírt záróokmány mellékletét képező együttes nyilatkozatok, egyoldalú nyilatkozatok és levélváltások szövegét.

               2. CIKK

               E jegyzőkönyv aláírását követő kellő időben az Unió továbbítja tagállamainak, valamint a Kirgiz Köztársaságnak a megállapodás horvát nyelvű változatát. Figyelemmel e jegyzőkönyv hatálybalépésére, az e cikk első mondatában említett nyelvi változat a megállapodás angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, kirgiz és orosz nyelvű változatára vonatkozóakkal megegyező feltételek mellett válik hitelessé.

               3. CIKK

               E jegyzőkönyv a megállapodás elválaszthatatlan részét képezi.

               4. CIKK

               1.
                     Ezt a jegyzőkönyvet a Szerződő Feleknek belső eljárásaikkal összhangban jóvá kell hagyniuk. A Szerződő Felek értesítik egymást az ehhez szükséges eljárások befejezéséről. A jóváhagyási okiratot az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságán kell letétbe helyezni.

               2.
                     Ez a jegyzőkönyv az utolsó jóváhagyó okirat letétbe helyezésének napját követő hónap első napján lép hatályba.

               3.
                     Ez a jegyzőkönyv 2013. július 1-jétől a hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazandó.

               5. CIKK

               Ez a jegyzőkönyv két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, kirgiz és orosz nyelven készült, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

               FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, e célból kellően meghatalmazottak

               aláírták ezt a jegyzőkönyvet.

               Kelt ….-ban/-ben, a … év … havának … napján.

               AZ EURÓPAI UNIÓ, AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG ÉS A TAGÁLLAMOK RÉSZÉRŐL

               A KIRGIZ KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.12.14.
            COM(2015) 641 final
            2015/0292(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő elfogadásáról

               INDOKOLÁS

               Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodást 2002. április 1-jén írták alá Brüsszelben és 2006. április 1-jén lépett hatályba.

               A Horvát Köztársaság csatlakozási okmánya értelmében a Horvát Köztársaság csatolt jegyzőkönyv útján csatlakozik az Európai Unió és tagállamai által aláírt vagy megkötött nemzetközi megállapodásokhoz.

               A csatolt javaslat az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv elfogadásának jogi eszköze.

               2012. szeptember 14-én
                  1
                a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy a vonatkozó jegyzőkönyvek elfogadása érdekében kezdjen tárgyalásokat az érintett harmadik országokkal. A Libanoni Köztársasággal folytatott tárgyalások sikeresen lezárultak.

               A Bizottság a tárgyalások eredményeit kielégítőnek ítélte. A Bizottság felkéri a Tanácsot, hogy fogadja el a jegyzőkönyv elfogadásáról szóló csatolt határozatokat.

               A Bizottság felkéri a Tanácsot, hogy az Európai Parlament egyetértését követően fogadja el a jegyzőkönyvet.

               2015/0292 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő elfogadásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 217. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,

               tekintettel a Horvát Köztársaság csatlakozási okmányára és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodást 2002. április 1-jén írták alá Brüsszelben és 2006. április 1-jén lépett hatályba.

               (2)A Horvát Köztársaság 2013. július 1-jén az Európai Unió tagjává vált.

               (3)A Horvát Köztársaság csatlakozási okmánya 6. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek szerint a Horvát Köztársaságnak az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz való csatlakozásáról a megállapodáshoz csatolt, az Unió nevében eljáró és a tagállamok nevében egyhangúlag eljáró Tanács és a Libanoni Köztársaság által elfogadott jegyzőkönyv útján kell megállapodni.

               (4)A Tanács 2012. szeptember 14-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy kezdjen tárgyalásokat az érintett harmadik országokkal. A Libanoni Köztársasággal folytatott tárgyalások sikeresen lezárultak. Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt csatlakozási jegyzőkönyvet az Európai Unió és tagállamai nevében [...]-án/-én [...]-ban/-ben írták alá.

               (5)A jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt jegyzőkönyvet a Tanács az Európai Unió és tagállamai nevében jóváhagyja
                  2
               .

               A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli a jegyzőkönyv 7. cikkében előírt értesítésnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megtételére jogosult személyt annak kifejezésére, hogy az Európai Unió és tagállamai ezt a jegyzőkönyvet magukra nézve kötelezőnek ismerik el.

               3. cikk

               Ez a határozat […]-án/-én lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                        a Tanács részéről

                        az elnök

                     (1)
                  A Tanács határozata az Európai Unió vagy az Európai Unió és tagállamai, valamint egy vagy több harmadik ország vagy nemzetközi szervezet által aláírt vagy megkötött megállapodásoknak a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására való tekintettel történő kiigazítására irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról (13351/12 sz. tanácsi dokumentum, LIMITED).

                     (2)
                  A szöveg az aláírásról szóló határozattal együtt a [HL hivatkozás]-ban került kihirdetésre.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.12.14.
            COM(2015) 641 final
            MELLÉKLET
            JEGYZŐKÖNYVaz egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából csatolt jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő elfogadásáról

               MELLÉKLET
               JEGYZŐKÖNYV
               az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából

                  A BELGA KIRÁLYSÁG,

               A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,

               A CSEH KÖZTÁRSASÁG,

               A DÁN KIRÁLYSÁG,

               A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

               AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,

               ÍRORSZÁG,

               A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,

               A SPANYOL KIRÁLYSÁG,

               A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

               A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG,

               AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

               A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,

               A LETT KÖZTÁRSASÁG,

               A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,

               A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,

               MAGYARORSZÁG,

               A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,

               A HOLLAND KIRÁLYSÁG,

               AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

               A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,

               A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,

               ROMÁNIA,

               A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,

               A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,

               A FINN KÖZTÁRSASÁG,

               A SVÉD KIRÁLYSÁG,

               NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,

               az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerződő felei, a továbbiakban: a tagállamok, amelyeket az Európai Unió Tanácsa képvisel,

               valamint

               AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Európai Unió,

               egyrészről,

               valamint

               A LIBANONI KÖZTÁRSASÁG, a továbbiakban: Libanon,

               másrészről,

               e jegyzőkönyv alkalmazásában a továbbiakban: a Szerződő Felek

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodást (a továbbiakban: az euromediterrán megállapodás) 2002. április 1-jén írták alá Brüsszelben és 2006. április 1-jén lépett hatályba.

               (2)A Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződést (a továbbiakban: a csatlakozási szerződés) 2011. december 9-én írták alá Brüsszelben és a csatlakozási szerződés 2013. július 1-jén lépett hatályba.

               (3)A Horvát Köztársaság csatlakozási okmánya 6. cikkének (2) bekezdése szerint a Horvát Köztársaságnak a megállapodáshoz való csatlakozásáról a megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv elfogadásával kell megállapodni.

               (4)Az euromediterrán megállapodás 22. cikkének (2) bekezdése szerinti konzultációkra került sor annak biztosítása érdekében, hogy figyelembe vették az Unió és Libanon kölcsönös érdekeit,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. cikk

               A Horvát Köztársaság az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás Szerződő Felévé válik, és az Unió többi tagállamával megegyező módon elfogadja és tudomásul veszi a megállapodás, valamint a közös nyilatkozatok és a nyilatkozatok szövegét.

               I. FEJEZET

               Módosítások az euromediterrán megállapodás szövegéhez, és különösen annak mellékleteihez és jegyzőkönyveihez

               2. cikk

               Származási szabályok

               A 4. jegyzőkönyv a következőképpen módosul:

               1.A 18. cikk (4) bekezdése a következő mondattal egészül ki: „Izdano naknadno”.

               2.Az V. melléklet helyébe az alábbi szöveg lép:

               1. V. melléklet

               A SZÁMLANYILATKOZAT SZÖVEGE

               Az alább megadott szövegű számlanyilatkozatot a lábjegyzeteknek megfelelően kell kitölteni. A lábjegyzeteket azonban nem kell lemásolni.

               Bolgár változat

               Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение № … (
                  1
               ) декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с … преференциален произход (
                  2
               ).

               Spanyol változat

               El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no …(1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial…(2).

               Cseh változat

               Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení … (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v … (2).

               Dán változat

               Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. … (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i … (2).

               Német változat

               Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. … (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte … (2) Ursprungswaren sind.

               Észt változat

               Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr … (1)) deklareerib, et need tooted on … (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

               Görög változat

               Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ’ αριθ. … (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής … (2).

               Angol változat

               The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No … (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of … (2) preferential origin.

               Francia változat

               L’exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no … (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle … (2).

               Horvát változat

               Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ...(1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije  izričito navedeno, ovi proizvodi .... (2) preferencijalnog podrijetla.

               Olasz változat

               L’esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. … (1)] dichiarache, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale … (2).

               Lett változat

               Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. … (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no … (2).

               Litván változat

               Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr … (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra … (2) preferencinės kilmės prekės.

               Magyar változat

               A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: … (1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hianyában az áruk preferenciális … (2) származásúak.

               Máltai változat

               L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. … (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali … (2).

               Holland változat

               De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. … (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële …oorsprong zijn (2).

               Lengyel változat

               Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr … (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają … (2) preferencyjne pochodzenie.

               Portugál változat

               O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o … (1)], declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial … (2).

               Román változat

               Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. … (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială … (2).

               Szlovén változat

               Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. … (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno … (2) poreklo.

               Szlovák változat

               Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia … (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v … (2).

               Finn változat

               Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa nro … (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja … (2) alkuperätuotteita.

               Svéd változat

               Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr … (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande … ursprung (2).

               Arab változat

               .................................................................................................................................................. (
                  3
               ) (Hely és dátum)

               .................................................................................................................................................. (
                  4
               )

               (Exportőr aláírása; A nyilatkozatot aláíró nevét egyértelműen és olvashatóan fel kell tüntetni.)”

               II. FEJEZET

               Átmeneti rendelkezések

               3. cikk

               Tranzitáruk

               A megállapodás rendelkezései alkalmazhatók azon Libanonból Horvátországba, vagy Horvátországból Libanonba exportált árukra, amelyek megfelelnek a megállapodás 4. jegyzőkönyve rendelkezéseinek, és amelyek Horvátország csatlakozásának napján Libanonban vagy Horvátországban éppen úton vannak, vagy ideiglenes megőrzés alatt, vámraktárban vagy vámszabad területen állnak.

               Ilyen esetekben preferenciális elbánás akkor alkalmazható, ha a behozatali ország vámhatóságához a Horvátország csatlakozásának napját követő négy hónapon belül benyújtják a kiviteli ország vámhatóságai által visszamenőlegesen kibocsátott származási igazolást.

               III. FEJEZET

               Záró és általános rendelkezések

               4. cikk

               A Libanoni Köztársaság vállalja, hogy az Unió e bővítésével kapcsolatosan semmiféle követelés, igény vagy folyamodvány alkalmazásával nem fog élni és az 1994. évi GATT XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke értelmében megadott semmiféle kedvezményt nem módosít vagy von vissza.

               5. cikk

               E jegyzőkönyv parafálását követő kellő időben az Unió továbbítja a tagállamainak, valamint a Libanoni Köztársaságnak a megállapodás horvát nyelvű változatát. Feltételezve e jegyzőkönyv hatálybalépését, az e cikk első mondatában említett nyelvi változat a megállapodás angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és arab nyelvű változatára vonatkozóakkal megegyező feltételek mellett válik hitelessé.

               6. cikk

               E jegyzőkönyv a megállapodás szerves részét képezi.

               7. cikk

               Ezt a jegyzőkönyvet az Európai Unió, a tagállamok nevében az Európai Unió Tanácsa, valamint Libanon hagyja jóvá, saját eljárásaiknak megfelelően. A Szerződő Felek értesítik egymást az e célból szükséges eljárások befejezéséről. A jóváhagyó okiratokat az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságánál helyezik letétbe.

               Ez a jegyzőkönyv az azt a napot követő hónap első napján lép hatályba, amelyen valamennyi Fél értesítette egymást az ehhez szükséges eljárások befejezéséről.

               A jegyzőkönyv 2013. július 1-jétől a hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazandó.

               8. cikk

               E jegyzőkönyv két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén valamint arab nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

               FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak aláírták e jegyzőkönyvet.

               Kelt ….-ban/-ben, a … év … havának … napján.

               Az Európai Unió és tagállamai részéről

               A Libanoni Köztársaság részéről

                     (1)

                        Ha a számlanyilatkozatot a jegyzőkönyv 22. cikke értelmében elfogadott exportőr állítja ki, az exportőr engedélyének számát itt kell feltüntetni. Ha a számlanyilatkozatot nem elfogadott exportőr állítja ki, akkor a zárójelben lévő szöveget el kell hagyni, vagy a helyét üresen kell hagyni.

                     (2)

                        Fel kell tüntetni a termék származását. Amennyiben egy számlanyilatkozat teljes egészében vagy részben a jegyzőkönyv 38. cikke értelmében vett, Ceutáról és Melilláról származó termékekre vonatkozik, az exportőrnek azokat „CM" jelöléssel egyértelműen meg kell jelölnie azon az okmányon, amelyen a számlanyilatkozatot kiállítják.

                     (3)

                        Ezek a jelzések elhagyhatók, ha maga a dokumentum tartalmazza az információkat.

                     (4)

                        Lásd a jegyzőkönyv 22. cikkének (5) bekezdését. Ha az exportőr aláírása nem előírás, az aláírás alóli felmentés vonatkozik az aláíró személyre is.”


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.10.14.
            COM(2015) 514 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            a Rugalmassági Eszköznek az európai migrációs stratégia keretében meghozandó azonnali költségvetési intézkedésekre vonatkozó igénybevételéről

               INDOKOLÁS

               A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  1
                lehetővé teszi a Rugalmassági Eszköz igénybevételét olyan pontosan meghatározott kiadások fedezésére, amelyeket a többéves pénzügyi keret egy vagy több fejezetének felső határán belül nem lehetne finanszírozni.

               Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet 11. cikke és az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás
                  2
                12. pontja értelmében, az előirányzatok átcsoportosítására vonatkozó valamennyi lehetőség megvizsgálását és a Biztonság és uniós polgárság elnevezésű 3. kiadási fejezet rendelkezésre álló mozgásterének kimerítését követően, a Bizottság javasolja a Rugalmassági Eszköz igénybevételét, amely esetében a rendelkezésre álló éves összeg felső határa 471 millió EUR (2011-es árakon számítva).

               Ez az igénybevétel 1 504,0 millió EUR összegre vonatkozik a többéves pénzügyi keret 3. fejezetének felső határán felül, és arra szolgál, hogy finanszírozza a menekültügyi válság kezelésére irányuló intézkedések támogatását. Ez magában foglalja azt a 123 966 698 EUR összeget, amelyet a Bizottságnak a 2016. évi eredeti költségvetési tervezetet
                  3
                kísérő, a Rugalmassági Eszköz azonos célú igénybevételére irányuló azon javaslata tartalmazott, amelyet e javaslat most hatályon kívül helyez és felvált.

               Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a 2016-os költségvetési évben igénybe venni javasolt összeg felhasználja a Rugalmassági Eszköz előző években (2014 és 2015) fel nem használt összegeit.

               A Rugalmassági Eszköz javasolt igénybevételének megfelelő – és az alábbi táblázatban bemutatott – kifizetési előirányzatokat az előfinanszírozásra, az előfinanszírozás elszámolására, valamint a különböző típusú finanszírozandó intézkedések egyenlegkifizetésére vonatkozó szabályok alapján számították ki:

               (millió EUR, folyó árakon)

                        Tárgyév

                        A Rugalmassági Eszköznek a menekültügyi válság 2016-os kezelése céljából történő igénybevételével kapcsolatos kifizetési előirányzatok

                        2016

                        710,0

                        2017

                        652,9

                        2018

                        82,7

                        2019

                        58,5

                        Összesen

                        1 504,0

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               a Rugalmassági Eszköznek az európai migrációs stratégia keretében meghozandó azonnali költségvetési intézkedésekre vonatkozó igénybevételéről

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  4
                és különösen annak 12. pontja harmadik bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  5
                11. cikke (2011-es árakon számítva) évi 471 millió EUR-s felső összeghatárral létrehozta a Rugalmassági Eszközt.

               (2)A menekültügyi válság kezelésének sürgős szükségletei miatt jelentős további előirányzatokat kell igénybe venni a migrációs és belügyi politika finanszírozásához.

               (3)Miután megvizsgálták a Biztonság és uniós polgárság elnevezésű 3. fejezet kiadási felső határán belül az előirányzatok átcsoportosítására vonatkozó valamennyi lehetőséget, helyénvaló 1 504,0 millió EUR összeget igénybe venni a Rugalmassági Eszköz révén a migráció terén szükséges intézkedések finanszírozására. Felhasználásra kerülnek a Rugalmassági Eszközre vonatkozóan rendelkezésre álló, a korábbi években (2014 és 2015) fel nem használt éves összegek.

               (4)A Rugalmassági Eszköz tervezett igénybevételének megfelelő kifizetési előirányzatokat több költségvetési évre kell elosztani (2016-ban 710,0 millió EUR, 2017-ben 652,9 millió EUR, 2018-ban 82,7 millió EUR, 2019-ben pedig 58,5 millió EUR),

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)A Rugalmassági Eszközt igénybe kell venni az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésében szereplő kötelezettségvállalási előirányzatok 1 504,0 millió EUR összegű megemelésére a Biztonság és uniós polgárság elnevezésű 3. fejezet kiadási felső határán felül.

               Az említett összeget a menekültügyi válság kezelésére irányuló intézkedések finanszírozására kell felhasználni.

               (2)A Rugalmassági Eszköz igénybevételének megfelelő kifizetési előirányzatok összege a következő:

               a)2016-ban 710,0 millió EUR;

               b)2017-ben 652,9 millió EUR;

               c)2018-ban 82,7 millió EUR;

               d)2019-ben 58,5 millió EUR.

               2. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben,

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)
                  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (2)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (3)
                  COM(2015) 238, 2015.5.27.

                     (4)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (5)
                  A Tanács 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom rendelete a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o).