               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.11.5.
            COM(2018) 729 final
            2018/0377(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről az SADC-GPM-államok közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott vegyes tanácsban a viták elkerülésére és a vitarendezésre vonatkozó eljárási szabályzatnak, valamint a választottbírák és közvetítők magatartási kódexének elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség gazdasági partnerségi megállapodásban részt vevő államai (a továbbiakban: SADC-GPM-államok) közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott vegyes tanácsban a viták elkerülésére és a vitarendezésre vonatkozó eljárási szabályzatnak, valamint a választottbírák és közvetítők magatartási kódexének tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről az SADC-GPM-államok közötti gazdasági partnerségi megállapodás

               Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről az SADC-GPM-államok közötti gazdasági partnerségi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) céljai a következők:

               a)a szegénység csökkentéséhez és felszámolásához való hozzájárulás a fenntartható fejlődés célkitűzésével, a millenniumi fejlesztési célokkal és a Cotonoui Megállapodással összhangban álló kereskedelmi partnerség létrehozásának segítségével;

               b)a regionális integráció, a gazdasági együttműködés és a felelős kormányzás előmozdítása, ennélfogva a Felek közötti és az SADC-GPM-államok közötti kereskedelemre és befektetésekre vonatkozó, hatékony, kiszámítható és átlátható szabályozási keret létrehozása és végrehajtása;

               c)az SADC-GPM-államok világgazdaságba való fokozatos integrációjának elősegítése, politikai döntéseiknek és fejlesztési prioritásaiknak megfelelően;

               d)az SADC-GPM-államok kapacitásának fejlesztése a kereskedelempolitika és a kereskedelemmel kapcsolatos kérdések terén;

               e)a befektetések és a magánszektor kezdeményezéseinek növelésére vonatkozó feltételek támogatása, valamint az ellátási kapacitás, a versenyképesség és a gazdasági növekedés fokozása az SADC-GPM-államokban; valamint

               f)a szolidaritás és a kölcsönös érdekek alapján a Felek között meglévő kapcsolatok erősítése.

               A megállapodás egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Botswana, Lesotho, Namíbia, Szváziföld és Dél-Afrika között 2016. október 10-étől, valamint egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Mozambik között 2018. február 4-étől ideiglenesen alkalmazandó.

               2.2.A vegyes tanács

               A megállapodás 100. cikke létrehozza a vegyes tanácsot, és előírja, hogy az „felügyeli és igazgatja a megállapodás végrehajtását”.

               A 101. cikk előírja, hogy a vegyes tanács egyrészről az EU Tanácsának tagjaiból és az Európai Bizottság megfelelő tagjaiból vagy ezek képviselőiből, másrészről az SADC-GPM-államok minisztereiből vagy ezek képviselőiből áll.

               A 89. cikk (1) bekezdése előírja, hogy a vegyes tanács elfogadja a megállapodásnak a viták elkerüléséről és a vitarendezésről szóló III. része szerinti eljárási szabályzatot és magatartási kódexet.

               A megállapodás 102. cikke előírja, hogy a vegyes tanács konszenzussal hozza döntéseit, melyek a Felekre nézve kötelezők.

               2.3.A vegyes tanács tervezett jogi aktusa

               A vegyes tanács első ülésén határozatokat tervez elfogadni a viták elkerülésére és a vitarendezésre vonatkozó eljárási szabályzatról, valamint a választottbírák és közvetítők magatartási kódexéről (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja, hogy operatív keretet hozzon létre a megállapodásnak a viták elkerüléséről és a vitarendezésről szóló III. részében foglalt rendelkezésekhez.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Ez a tanácsi határozatra irányuló javaslat meghatározza az Unió által az EU–SADC gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott vegyes tanácsban a viták elkerülésére és a vitarendezésre vonatkozó eljárási szabályzatnak, valamint a választottbírák és közvetítők magatartási kódexének az elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontot.

               A megállapodás részes felei megállapodtak e határozatok tervezetéről, és ezeket – az EU döntéshozatali eljárásainak függvényében – a vegyes tanács első, 2019 első félévére tervezett ülésén el kell fogadni.

               A mellékelt eljárási szabályzat és magatartási kódex tartalmában nagyon hasonlít a más gazdasági partnerségi megállapodások és kereskedelmi megállapodások keretében elfogadott eljárási szabályzatokhoz és magatartási kódexekhez.

               Ezek a határozatok elengedhetetlenek ahhoz, hogy a megállapodásnak a viták elkerüléséről és a vitarendezésről szóló III. részében foglalt rendelkezések működőképesek legyenek, és ezáltal biztosítható legyen a megállapodás zökkenőmentes végrehajtása.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  1
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A vegyes tanácsot megállapodás, nevezetesen az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről az SADC-GPM-államok közötti gazdasági partnerségi megállapodás hozta létre.

               A vegyes tanács által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A megállapodás 102. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2018/0377 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről az SADC-GPM-államok közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott vegyes tanácsban a viták elkerülésére és a vitarendezésre vonatkozó eljárási szabályzatnak, valamint a választottbírák és közvetítők magatartási kódexének elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség gazdasági partnerségi megállapodásban részt vevő államai (a továbbiakban: SADC-GPM-államok) közötti gazdasági partnerségi megállapodást az Európai Unió és tagállamai 2016. június 10-én írták alá (a továbbiakban: a megállapodás). A megállapodás egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Botswana, Lesotho, Namíbia, Szváziföld és Dél-Afrika között 2016. október 10-étől, valamint egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Mozambik között 2018. február 4-étől ideiglenesen alkalmazandó.

               (2)A megállapodás 102. cikkének (1) bekezdése szerint a vegyes tanács a megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi ügyben határozatokat fogadhat el. A 89. cikk (1) bekezdése előírja, hogy a vegyes tanács elfogadja a megállapodásnak a viták elkerüléséről és a vitarendezésről szóló III. része szerinti eljárási szabályzatot és magatartási kódexet.

               (3)A vegyes tanács az első ülésén határozatokat tervez elfogadni a viták elkerülésére és a vitarendezésre vonatkozó eljárási szabályzatról, valamint a választottbírák és közvetítők magatartási kódexéről.

               (4)Helyénvaló meghatározni az Unió által a vegyes tanácsban képviselendő álláspontot, mivel a tervezett határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve.

               (5)Az eljárási szabályzat és a magatartási kódex elfogadását a megállapodás III. része írja elő,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A vegyes tanács első ülésén az Unió által képviselendő álláspont az e határozathoz csatolt, a viták elkerülésére és a vitarendezésre vonatkozó eljárási szabályzatról, valamint a választottbírák és közvetítők magatartási kódexéről szóló vegyes tanácsi határozattervezeten alapul.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.11.5.
            COM(2018) 729 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat A Tanács határozata
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről az SADC-GPM-államok közötti gazdasági partnerségi megállapodással létrehozott vegyes tanácsban a viták elkerülésére és a vitarendezésre vonatkozó eljárási szabályzatnak, valamint a választottbírák és közvetítők magatartási kódexének elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               CSATOLMÁNY

               A VEGYES TANÁCS 2. sz. HATÁROZATA

               (...)

               a viták elkerülésére és a vitarendezésre vonatkozó eljárási szabályzatnak, valamint a választottbírák és a közvetítők magatartási kódexének elfogadásáról

               A VEGYES TANÁCS,

               Tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, és másrészről a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség gazdasági partnerségi megállapodásban részt vevő államai (a továbbiakban: SADC-GPM államok) között Kasanéban 2016. június 10-én aláírt gazdasági partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 89. cikke (1) bekezdésére, 100., 101. és 102. cikkére,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1.A viták elkerülésére és a vitarendezésre vonatkozó eljárási szabályzatot az I. melléklet tartalmazza.

               2.A választottbírák és a közvetítők magatartási kódexét a II. melléklet tartalmazza.

               3.Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben,

                        a vegyes tanács részéről

                        ... kereskedelmi minisztere

                        az EU képviselője

               I. MELLÉKLET

               A VITÁK ELKERÜLÉSÉRE ÉS A VITARENDEZÉSRE VONATKOZÓ ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT

               I. cikk

               Fogalommeghatározások

               (1)A megállapodás III. RÉSZÉBEN (Viták elkerülése és vitarendezés) és ezen eljárási szabályzat alkalmazásában:

               a)„igazgatási személyzet”: a választottbírák tekintetében azok a személyek, akik az asszisztenseken kívül a választottbíró irányítása és ellenőrzése alá tartoznak;

               b)„tanácsadó”: az a személy, aki valamelyik Fél felkérésére tanácsot ad, vagy e Felet segíti a választottbírósági eljárással kapcsolatban;

               c)„megállapodás”: az Európai Unió és a SADC-GPM-államok között 2016. június 10-én aláírt gazdasági partnerségi megállapodás;

               d)„választottbíró”: a választottbírói testület tagja;

               e)„választottbírói testület”: a megállapodás 80. cikke (A választottbírói testület létrehozása) szerint létrehozott testület;

               f)„asszisztens” az a személy, aki valamely választottbíró megbízatásának keretében és annak irányítása és ellenőrzése alatt kutatást folytat vagy segítséget nyújt az adott választottbíró részére;

               g)„panaszos Fél”: bármelyik Fél, amely a megállapodás 80. cikke (A választottbírói testület létrehozása) alapján a választottbírói testület létrehozását kéri;

               h)„nap”: naptári nap;

               i)„Fél (Felek)”: a vitában részt vevő Felek;

               j)„bepanaszolt Fél”: az a Fél, aki állítólagosan megsértette a megállapodás 76. cikkében (Hatály) említett rendelkezéseket; valamint

               k)„Fél képviselője”: a Felek valamelyikének kormányzati szerve, ügynöksége vagy egyéb állami szervezeti egysége által kinevezett alkalmazott vagy más személy, aki a Felet a megállapodás szerinti vitarendezés céljából képviseli.

               II. cikk

               Értesítések

               (1)Minden olyan kérelmet, értesítést, írásbeli beadványt vagy egyéb dokumentumot, amelyet:

               a)a választottbírói testület készít, egyidejűleg mindkét Félnek meg kell küldeni;

               b)a Felek egyike készít, és amelynek címzettje a választottbírói testület, egyidejűleg másolatban a másik Félnek meg kell küldeni; valamint

               c)a Felek egyike készít, és amelynek címzettje a másik Fél, egyidejűleg adott esetben másolatban a választottbírói testületnek meg kell küldeni.

               (2)Az e cikk (1) bekezdésében említett minden értesítést e-mailben vagy – adott esetben – olyan egyéb távközlési eszközzel kell megküldeni, amely rögzíti az elküldés tényét. Az értesítés az elküldésének napján tekintendő kézbesítettnek, amennyiben ennek ellenkezője nem bizonyított.

               (3)Az értesítéseket az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságához, illetve az SADC-GPM-államoknak a megállapodás 105. cikkében előírt koordinátorához kell címezni.

               (4)A választottbírói testület eljárásához kapcsolódó kérelemben, értesítésben, írásbeli beadványban vagy egyéb dokumentumban előforduló kisebb adminisztratív hibák a módosításokat egyértelműen feltüntető újabb dokumentum kézbesítésével kijavíthatók.

               (5)Ha a dokumentum kézbesítési határidejének utolsó napja az Európai Bizottság vagy az érintett SADC-GPM-állam vagy -államok munkaszüneti napjára esik, a dokumentum a következő munkanapon tekintendő kézbesítettnek.

               (6)A vita jellegétől függően az EU–SADC kereskedelmi és fejlesztési bizottsághoz címzett kérelmeket és értesítéseket másolatban el kell juttatni a megállapodás alapján létrehozott többi érintett albizottsághoz is.

               III. cikk

               A választottbírák kinevezése

               (1)Amennyiben a választottbírót a megállapodás 80. cikke szerint sorsolás útján választják ki, a kereskedelmi és fejlesztési bizottság elnöke haladéktalanul tájékoztatja a Feleket a sorsolás napjáról, időpontjáról és helyszínéről.

               (2)A sorsoláson a Felek jelen lehetnek, és a sorsolást a jelen lévő Féllel vagy Felekkel kell elvégezni.

               (3)A kereskedelmi és fejlesztési bizottság elnöke írásban értesít a kinevezéséről minden olyan személyt, akit választottbírónak választottak ki. Minden személy a kinevezéséről szóló értesítés időpontjától számított öt (5) napon belül megerősíti rendelkezésre állását mindkét Fél felé.

               (4)Amennyiben a megállapodás 94. cikkében említett jegyzék a megállapodás 80. cikkének (3) bekezdése szerinti kérelem benyújtásáig nem készül el, vagy nem tartalmaz elegendő nevet, a választottbírákat sorsolás útján kell kiválasztani az egyik vagy mindkét Fél által hivatalosan javasolt személyek közül.

               IV. cikk

               Szervezési célú ülés

               (1)Amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, a Felek a választottbírói testület létrehozását követő tíz (10) napon belül ülést tartanak a választottbírói testülettel, hogy döntsenek a Felek vagy a választottbírói testület által szükségesnek ítélt kérdésekben, beleértve a következőket:

               a)a választottbírák díjazása és költségtérítése, a Kereskedelmi Világszervezet normái alapján;

               b)az asszisztens(ek) díjazása, amelynek teljes összege nem haladhatja meg a választottbíró (választottbírák) javadalmazásának 50 %-át; vagy

               c)az eljárás menetrendje.

               (2)Ezen az ülésen a választottbírák és a Felek képviselői telefonon vagy videokonferencián keresztül is részt vehetnek.

               V. cikk

               Feladatok

               (1)Amennyiben a Felek a választottbírói testület létrehozásától számított hét (7) napon belül másként nem állapodnak meg, a választottbírói testület feladatai a következők:

               a)a választottbírói testület létrehozására irányuló kérelemben említett kérdés kivizsgálása a megállapodásnak a Felek által hivatkozott érintett rendelkezései fényében;

               b)megállapítások tétele a szóban forgó intézkedésnek a megállapodás 76. cikkében említett rendelkezésekkel való összeegyeztethetőségére vonatkozóan; valamint

               c)jelentés készítése a megállapodás 81. és 82. cikkével összhangban.

               (2)Amennyiben a Felek más feladatokról állapodnak meg, az e cikk (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül értesítik a választottbírói testületet a megállapított feladatokról.

               VI. cikk

               Írásbeli beadványok

               A panaszos Fél legkésőbb a választottbírói testület létrehozásától számított húsz (20) napon belül benyújtja írásbeli beadványát. A bepanaszolt Fél legkésőbb a panaszos Fél írásbeli beadványának kézhezvételétől számított húsz (20) napon belül benyújtja írásbeli beadványát.

               VII. cikk

               A választottbírói testület működése

               (1)Az üléseket a választottbírói testület elnöke vezeti. A választottbírói testület felhatalmazhatja az elnököt igazgatási vagy eljárási döntések meghozatalára.

               (2)Amennyiben a megállapodás III. RÉSZE vagy ezen eljárási szabályzat másként nem rendelkezik, a választottbírói testület tevékenységét bármilyen eszközön keresztül folytathatja, beleértve a telefonos, telefaxos vagy számítógépes kapcsolatot is.

               (3)A választottbírói testület tanácskozásán kizárólag a választottbírák vehetnek részt, a választottbírói testület azonban engedélyezheti asszisztenseinek a tanácskozásokon való jelenlétét.

               (4)A határozatok és a jelentések megfogalmazása a választottbírói testület kizárólagos hatáskörébe tartozik, és nem ruházható át.

               (5)A megállapodás III. RÉSZÉBEN és mellékleteiben nem szabályozott eljárási kérdések felmerülése esetén a választottbírói testület a Felekkel folytatott konzultációt követően megfelelő, az említett rendelkezésekkel összeegyeztethető eljárást fogadhat el.

               (6)Amennyiben a választottbírói testület megítélése szerint a megállapodás III. RÉSZÉBEN meghatározott határidőktől eltérő bármely eljárási határidő módosítására vagy egyéb eljárási vagy adminisztratív kiigazításra van szükség, a választottbírói testület a Felekkel folytatott konzultációt követően írásban értesíti a Feleket a módosítás vagy kiigazítás okairól, valamint a szükséges határidőről vagy kiigazításról.

               VIII. cikk

               Leváltás

               (1)Amennyiben valamely választottbíró az eljárásban nem tud részt venni, visszalép vagy leváltásra szorul, a helyébe a megállapodás 80. cikkének (3) bekezdése szerint új választottbírót kell választani.

               (2)Amennyiben a Felek valamelyike úgy ítéli meg, hogy valamely választottbíró nem tesz eleget a II. melléklet (A választottbírák és közvetítők magatartási kódexe) követelményeinek, és ezért le kell váltani, az említett Fél az attól számított tizenöt (15) napon belül értesíti a másik Felet, hogy elegendő bizonyítékot szerzett arról, hogy a választottbíró az állításnak megfelelően nem tesz eleget a II. melléklet (A választottbírák és közvetítők magatartási kódexe) követelményeinek.

               (3)A Felek a másik Fél értesítésétől számított tizenöt (15) napon belül konzultálnak egymással.

               (4)A Felek tájékoztatják a választottbírót arról, hogy az állítások szerint nem tesz eleget a követelményeknek, és felkérhetik, hogy tegyen lépéseket a meg nem felelés orvoslására. Amennyiben abban egyetértenek, a választottbírót el is távolíthatják, és a megállapodás 80. cikke szerint új választottbírót választhatnak ki.

               (5)Ha a Felek nem tudnak megállapodni a választottbíró – aki nem a választottbírói testület elnöke – leváltásának szükségességéről, akkor a Felek bármelyike kérheti a kérdésnek a választottbírói testület elnöke elé való terjesztését, akinek a döntése végleges.

               (6)Ha a választottbírói testület elnöke megállapítja, hogy a választottbíró nem tesz eleget a II. melléklet (A választottbírók és a közvetítők magatartási kódexe) követelményeinek, ki kell választani az új választottbírót a megállapodás 80. cikke szerint.

               (7)Ha a Felek nem tudnak megállapodni az elnök leváltásának szükségességéről, bármely Fél kérheti, hogy a kérdést terjesszék a megállapodás 94. cikke szerint létrehozott, az elnöki tisztség betöltésére kiválasztott személyek jegyzékének valamely fennmaradó tagja elé. E személyt a kereskedelmi és fejlesztési bizottság elnöke sorsolás útján választja ki. Az így kiválasztott személy határoz arról, hogy az elnök megfelel-e a II. melléklet (A választottbírák és közvetítők magatartási kódexe) követelményeinek. A határozat végleges.

               Amennyiben úgy dönt, hogy az elnök nem felel meg a II. melléklet (A választottbírák és a közvetítők magatartási kódexe) követelményeinek, ki kell választani az új elnököt a megállapodás 80. cikke szerint.

               IX. cikk

               Tárgyalás

               (1)A választottbírói testület elnöke a IV. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerint meghatározott menetrend alapján a Felekkel és a többi választottbíróval folytatott konzultációt követően értesíti a Feleket a tárgyalás napjáról, időpontjáról és helyszínéről. Ezt az információt a tárgyalás helyszíne szerinti Fél nyilvánosan közzéteszi, kivéve, ha a tárgyalás nem nyilvános.

               (2)Amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, a tárgyalást Brüsszelben kell tartani, ha a panaszos Fél SADC-GPM-állam vagy adott esetben a SACU, és a SADC-GPM-államok területén kell tartani, ha panaszos Fél az Európai Unió. Amennyiben a vita SADC-GPM-államban bevezetett intézkedést érint, a tárgyalást az adott állam területén kell tartani, kivéve, ha az említett állam a választottbírói testület létrehozását követő tíz (10) napon belül írásban értesíti a választottbírói testületet, hogy más helyszínt kell választani.

               (3)A bepanaszolt Fél viseli a tárgyalás logisztikai lebonyolításából származó – többek között a tárgyalás helyszínének bérlésével kapcsolatos – költségeket. Ezek a költségek nem tartalmazzák a fordítás és tolmácsolás költségeit, sem a tanácsadók, a választottbírók, a igazgatási személyzet és az asszisztensek számára járó és fizetendő költségeket.

               (4)A választottbírói testület pótlólagos tárgyalásokat is kitűzhet, ha a Felek ebben megállapodnak.

               (5)A tárgyaláson a választottbírák mindegyikének végig jelen kell lennie.

               (6)Amennyiben a Felek másként nem állapodnak meg, a tárgyaláson jelen lehetnek a következő személyek, függetlenül attól, hogy az eljárás nyilvános-e:

               a)a Felek képviselői;

               b)tanácsadók;

               c)asszisztensek és igazgatási személyzet;

               d)a választottbírói testület tolmácsai, fordítói és jegyzőkönyvvezetői; valamint

               e)szakértők, a választottbírói testületnek a megállapodás 90. cikke szerinti döntése alapján.

               (7)A tárgyalás napja előtt legkésőbb hét (7) munkanappal a Felek mindegyike benyújtja a választottbírói testülethez és a másik Félhez azon személyek névsorát, akik a tárgyaláson az említett Fél nevében szóban kifejtik érveiket, illetve felszólalnak, valamint azokét, akik egyéb képviselőként és tanácsadóként a tárgyaláson jelen lesznek.

               (8)A megállapodás 89. cikkének (2) bekezdése értelmében a választottbírói testület tárgyalásai nyilvánosak, kivéve, ha a választottbírói testület saját indítványára vagy a Felek kérelmére másképp dönt.

               (9)A választottbírói testület a Felekkel konzultálva határoz a megfelelő logisztikai intézkedésekről és eljárásokról annak érdekében, hogy a nyilvános tárgyalásokat hatékonyan lehessen lebonyolítani. Ezen eljárások magukban foglalhatják az élő internetes adás vagy a zártláncú televízió használatát.

               (10)A választottbírói testület a következőképpen folytatja le a tárgyalást, biztosítva, hogy a panaszos Fél és a bepanaszolt Fél egyenlő időt kapjon érvei és ellenérvei kifejtésére:

               Érvek kifejtése

               a)a panaszos Fél érvei;

               b)a bepanaszolt Fél érvei.

               Ellenérvek kifejtése

               a)a panaszos Fél válasza;

               b)a bepanaszolt Fél viszontválasza.

               (11)A választottbírói testület a tárgyalás során bármikor közvetlenül kérdéseket intézhet bármelyik Félhez.

               (12)A választottbírói testület gondoskodik arról, hogy a tárgyalás jegyzőkönyvét a tárgyalás után észszerű időn belül elkészítsék és a Feleknek kézbesítsék. A Felek a jegyzőkönyvhöz észrevételeket fűzhetnek, és a választottbírói testület ezen észrevételeket figyelembe veheti.

               (13)A tárgyalást követő tíz (10) napon belül a Felek mindegyike kiegészítő írásbeli beadványt nyújthat be a tárgyalás során felmerült bármely kérdéssel kapcsolatban.

               X. cikk

               Írásbeli kérdések

               (1)A választottbírói testület az eljárás során írásban bármikor kérdést nyújthat be a Felek egyikéhez vagy mindkettőjükhöz. A Felek egyikéhez benyújtott kérdést a másik Félnek másolatban meg kell küldeni.

               (2)A Felek mindegyike másolatban megküldi a választottbírói testület kérdéseire adott írásbeli válaszait a másik Félnek. A másik Félnek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy e másolat kézbesítésétől számított hét (7) napon belül írásban észrevételeket tegyen a Fél válaszaira.

               XI. cikk

               Titoktartás

               (1)A Felek mindegyike és a választottbírói testület bizalmasan kezeli azokat az információkat, amelyeket a másik Fél a választottbírói testület elé terjesztett és bizalmas információként jelölt meg. Ha valamelyik Fél bizalmas információkat tartalmazó írásbeli beadványt nyújt be a választottbírói testülethez, tizenöt (15) napon belül megküldi a beadvány bizalmas információ nélküli, nyilvánosságra hozható változatát is.

               (2)Ezen eljárási szabályzat semmilyen formában nem akadályozza meg a Feleket abban, hogy saját álláspontjukat nyilvánosságra hozzák, amennyiben ezt oly módon teszik, hogy a másik Fél által benyújtott információkra való hivatkozáskor nem fednek fel olyan részletet, amelyet a másik Fél bizalmasként jelölt meg.

               (3)A választottbírói testület zárt ülést tart, ha valamelyik Fél beadványa és érvei bizalmas üzleti információkat tartalmaznak. A Felek fenntartják a választottbírói testület előtt zárt ülés formájában lefolytatott tárgyalások titkosságát.

               XII. cikk

               Ex parte kapcsolatfelvétel

               (1)A választottbírói testület nem ülésezhet, illetve nem kommunikálhat egyik Féllel sem a másik Fél távollétében.

               (2)A választottbírák a többi választottbíró távollétében nem vitathatják meg az eljárás tárgyának részleteit sem a Felek egyikével, sem mindkét Féllel.

               XIII. cikk

               Amicus curiae beadványok

               (1)Amennyiben a Felek a választottbírói testület létrehozásának napjától számított öt (5) napon belül másként nem állapodnak meg, a választottbírói testület valamely Fél természetes személyétől vagy valamely Fél területén letelepedett jogi személytől – akik a Felek kormányától függetlenek – kérés nélküli írásbeli beadványt fogadhat, feltéve, hogy:

               a)azt a választottbírói testület a választottbírói testület létrehozásától számított tíz (10) napon belül kézhez kapja;

               b)az közvetlenül releváns a választottbírói testület által vizsgált ténybeli vagy jogi kérdés szempontjából;

               c)tartalmazza a beadványt benyújtó személyre vonatkozó információkat, beleértve a természetes személy állampolgárságát és a jogi személy székhelyét, tevékenységének jellegét, jogállását, általános célkitűzéseit és finanszírozási forrását;

               d)meghatározza a személy választottbírói testület eljárásában való érintettségének jellegét; valamint

               e)a beadvány a Felek által ezen eljárási szabályzat XV. cikkének (1) és (2) bekezdésével összhangban kiválasztott nyelven íródott.

               (2)A beadványokat meg kell küldeni észrevételezésre a Feleknek. A Felek a kézbesítéstől számított tíz (10) napon belül észrevételeket nyújthatnak be a választottbírói testülethez.

               (3)A választottbírói testület jelentésében felsorolja a XIII. cikk (1) bekezdése szerint hozzá beérkezett összes beadványt. A választottbírói testület nem köteles jelentésében az ilyen beadványokban kifejtett érvekre kitérni, ha azonban megteszi, figyelembe veszi a Felek által e cikk (2) bekezdése alapján tett észrevételeket is.

               XIV. cikk

               Sürgős esetek

               A megállapodás III. RÉSZÉBEN említett sürgős esetekben a választottbírói testület a Felekkel folytatott konzultációt követően adott esetben módosítja az ezen eljárási szabályzatban említett határidőket. Ezekről a kiigazításokról a választottbírói testület értesíti a Feleket.

               XV. cikk

               Fordítás és tolmácsolás

               (1)A megállapodás 77. cikkében említett konzultációk folyamán és legkésőbb az ezen eljárási szabályzat IV. cikkének (1) bekezdésében említett ülésig a Felek arra törekednek, hogy megegyezzenek a választottbírói testület előtti eljárás közös munkanyelvéről.

               (2)Ha a Felek az említett határidőig nem jutnak megállapodásra a közös munkanyelvről, akkor a megállapodás 91. cikkének (2) bekezdésében meghatározott szabályokat kell alkalmazni.

               (3)A bepanaszolt Fél gondoskodik a szóbeli előterjesztéseknek a Felek által választott nyelvekre történő tolmácsolásáról.

               (4)A választottbírói testület a Felek által választott nyelven vagy nyelveken bocsátja ki jelentéseit és határozatait. Amennyiben a Felek nem állapodnak meg közös munkanyelvről, a választottbírói testület időközi és zárójelentését a WTO egyik munkanyelvén kell kiadni.

               (5)Bármelyik Fél tehet észrevételeket az ezen eljárási szabályzattal összhangban készült dokumentumok fordításának pontosságával kapcsolatban.

               (6)Mindkét Fél viseli az írásbeli beadványai fordításának költségeit. Az ítélet fordítási költségeit a Felek egyenlő arányban viselik.

               XVI. cikk

               Egyéb eljárások

               Az ezen eljárási szabályzatban megállapított határidőket a megállapodás 84., 85., 86. és 87. cikke szerinti eljárás során a választottbírói testület jelentésének vagy határozatának elfogadására előírt különleges határidőknek megfelelően kell kiigazítani.

               ****

               II. MELLÉKLET

               A VÁLASZTOTTBÍRÁK ÉS A KÖZVETÍTŐK MAGATARTÁSI KÓDEXE

               I. cikk

               Fogalommeghatározások

               (1)E magatartási kódexben:

               a)„igazgatási személyzet”: a választottbírák tekintetében azok a személyek, akik az asszisztenseken kívül a választottbíró irányítása és ellenőrzése alá tartoznak;

               b)„asszisztens”: az a személy, aki valamely választottbíró megbízatásának keretében és annak irányítása és ellenőrzése alatt kutatást folytat vagy segítséget nyújt az adott választottbíró részére;

               c)„jelölt”: olyan személy, akinek neve az e megállapodás 94. cikkében említett választottbírói névjegyzéken szerepel, és akinek a megállapodás 80. cikke szerinti választottbíróvá történő kiválasztását megfontolás tárgyává teszik;

               d)„közvetítő”: olyan személy, akit a megállapodás 78. cikkével összhangban közvetítőnek választottak ki;

               e)„tag” vagy „választottbíró”: a megállapodás 80. cikke szerint létrehozott választottbírói testület tagja.

               II. cikk

               Vezérelvek

               (1)A vitarendezési mechanizmus integritásának és pártatlanságának megőrzése érdekében minden jelölt és választottbíró:

               a)ismeri ezt a magatartási kódexet;

               b)független és pártatlan;

               c)kerüli a közvetlen vagy közvetett összeférhetetlenséget;

               d)kerüli a szabálytalanságot és a szabálytalanság vagy elfogultság látszatát;

               e)példamutató magatartási normákat követ; valamint

               f)önérdek, külső nyomás, politikai megfontolások, társadalmi nyomás, egy Féllel szembeni lojalitás vagy a kritikától való félelem által nem befolyásolt.

               (2)A választottbíró sem közvetlenül, sem közvetve nem vállal olyan kötelezettséget vagy fogad el olyan előnyt, amely bármilyen módon hatással lehet kötelezettségeinek megfelelő ellátására, vagy ilyen hatás látszatát keltheti.

               (3)A választottbíró nem használhatja fel a választottbírói testületben betöltött pozícióját semmilyen személyes vagy magánérdek előmozdítására. A választottbíró kerüli mindazokat a cselekményeket, amelyek azt a látszatot kelthetik, hogy mások olyan különleges helyzetben vannak, hogy befolyásolhatják őt.

               (4)A választottbíró nem hagyja, hogy korábbi vagy jelenlegi pénzügyi, üzleti, szakmai, személyes vagy társadalmi kapcsolatok vagy kötelezettségek befolyásolják magatartását vagy döntését.

               (5)A választottbíró elkerüli minden olyan kapcsolat létesítését vagy pénzügyi érdekeltség szerzését, amely hatással lehet a pártatlanságára, vagy amely észszerű megfontolások alapján szabálytalanság vagy elfogultság látszatát keltheti.

               (6)A választottbíró feladatának ellátása során nem fogad el és nem kér utasítást semmilyen kormánytól, nemzetközi, kormányzati vagy nem kormányzati szervezettől vagy magánforrástól, és a rá bízott vita korábbi szakaszában nem avatkozhatott be.

               III. cikk

               Nyilvánosságrahozatali kötelezettségek

               (1)A megállapodás 80. cikke szerinti választottbírói kinevezésének elfogadása előtt a választottbírói feladatokra felkért jelöltnek nyilvánosságra kell hoznia minden olyan érdekeltséget, kapcsolatot vagy ügyet, amely valószínűleg hatással lehet függetlenségére vagy pártatlanságára, vagy amely észszerű megfontolások alapján a szabálytalanság vagy elfogultság látszatát keltheti az eljárás során.

               (2)E célból a jelöltnek minden észszerű erőfeszítést meg kell tennie ahhoz, hogy tudomást szerezzen minden ilyen érdekeltségről, kapcsolatról és ügyről, beleértve a pénzügyi érdekeltségeket, a szakmai érdekeket, illetve a foglalkoztatási vagy családi érdekeket.

               (3)Az e cikk (1) bekezdése szerinti nyilvánosságrahozatali kötelezettség folyamatosan fennáll, és kötelezi a választottbírót arra, hogy az eljárás bármelyik szakaszában felmerülő minden ilyen érdeket, kapcsolatot vagy kérdést nyilvánosságra hozzon.

               (4)A jelölt vagy a választottbíró a Felek általi megfontolás céljából tájékoztatja a kereskedelmi és fejlesztési bizottságot a magatartási kódex tényleges vagy potenciális megsértésével kapcsolatos minden kérdésről a lehető leghamarabb vagy amint tudomást szerez azokról.

               IV. cikk

               A választottbírák kötelességei

               (1)Kinevezésének elfogadását követően a választottbíró rendelkezésre áll feladatainak elvégzése céljából, és feladatait az eljárás egésze folyamán alaposan és gyorsan, tisztességgel és gondossággal látja el.

               (2)A választottbíró csak az eljárás folyamán felmerült, a döntéshozatalhoz szükséges kérdéseket vizsgálja, és e feladatot harmadik személyre nem ruházhatja át.

               (3)A választottbíró megteszi a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy asszisztensei és igazgatási személyzete ismerjék és betartsák az e magatartási kódex II., III., IV., és VI. cikkében foglalt, a választottbírákra vonatkozó kötelezettségeket.

               V. cikk

               A korábbi választottbírák kötelezettségei

               (1)Minden korábbi választottbíró kerül minden olyan cselekményt, amely azt a látszatot keltheti, hogy kötelezettségeinek ellátása során elfogult volt, vagy a választottbírói testület döntéséből előnye származott.

               (2)Minden korábbi választottbíró eleget tesz az e magatartási kódex VI. cikkében foglalt kötelezettségeknek.

               VI. cikk

               Titoktartás

               (1)A választottbíró semmilyen időpontban nem hoz nyilvánosságra semmilyen, az azon eljárásra vonatkozó vagy azon eljárás során szerzett nem nyilvános információt, amelyre kinevezték. A választottbíró semmilyen esetben nem hoz nyilvánosságra vagy használ fel ilyen információt annak érdekében, hogy személyes előnyt szerezzen vagy előnyt biztosítson mások számára, vagy mások érdekeit hátrányosan befolyásolja.

               (2)A választottbíró nem hozza nyilvánosságra a választottbírói testület határozatát vagy annak részeit a határozatnak a megállapodás III. RÉSZE szerinti közzététele előtt.

               (3)A választottbíró semmilyen időpontban nem hozza nyilvánosságra a választottbírói testület tanácskozásain elhangzott információkat vagy bármely választottbíró véleményét, és nem tesz semmilyen nyilatkozatot azon eljárásról, amelyre kinevezték, illetve az eljárásban felmerülő vitás kérdésekről.

               VII. cikk

               Költségek

               Minden választottbíró nyilvántartást vezet és záróelszámolást készít az eljárásra fordított időről és felmerült költségeiről, valamint az asszisztensei és igazgatási személyzete ráfordított idejéről és költségeiről.

               VIII. cikk

               Közvetítők

               Ez a magatartási kódex a közvetítőkre értelemszerűen alkalmazandó.

               ****


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.11.30.
            COM(2018) 901 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            a Rugalmassági Eszköznek a migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelésére szolgáló azonnali költségvetési intézkedések finanszírozása céljából történő igénybevételéről

               INDOKOLÁS

               A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  1
                lehetővé teszi a Rugalmassági Eszköz igénybevételét olyan pontosan meghatározott kiadások fedezésére, amelyeket a többéves pénzügyi keret egy vagy több fejezetének felső határán belül nem lehetne finanszírozni.

               Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet 11. cikke és az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás
                  2
                12. pontja értelmében, az előirányzatok átcsoportosítására vonatkozó valamennyi lehetőség megvizsgálását, valamint a Biztonság és uniós polgárság elnevezésű 3. kiadási fejezet lekötetlen mozgásterének kimerítését követően, a Bizottság javasolja a Rugalmassági Eszköz igénybevételét 2019-ben. A 2019-ben rendelkezésre álló éves összeg (2011-es árakon) 600 millió EUR, amely folyó árakon 703 millió EUR-nak felel meg. Ezenfelül a fel nem használt 2018-as részből 520 millió EUR áll rendelkezésre.

               Ez az igénybevétel 985,6 millió EUR összegre vonatkozik a többéves pénzügyi keret 3. fejezetének felső határán felül, és arra szolgál, hogy finanszírozza a migrációs, menekültügyi és biztonsági válság kezelésére irányuló intézkedések támogatását. A Bizottság a 2019-es eredeti költségvetési tervezettel együtt javaslatot tett a Rugalmassági Eszköz ugyanerre a célra történő igénybevételére
                  3
               . Ezt az első igénybevételt, amely magában foglalta továbbá 38,1 millió EUR igénybevételét az 1b. fejezet felső határán felül a strukturálisreform-támogató program meghosszabbítására szolgáló finanszírozás biztosítása céljából, hatályon kívül helyezte a Bizottság által 2018. október 16-án elfogadott 1/2019. sz. módosító indítványt
                  4
                kísérő második javaslat
                  5
               .

               Mivel az egyeztetőbizottságban nem sikerült megállapodásra jutni a 2019. évi költségvetésről az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 314. cikkének (6) bekezdésében előírt 21 napos időszak alatt, amely 2018. november 19-én ért véget, a Bizottság az EUMSZ 314. cikkének (8) bekezdésével összhangban ma benyújtja a 2019. évi második költségvetési tervezetet
                  6
               . A második költségvetési tervezetet a Rugalmassági Eszköz igénybevételére irányuló jelen javaslat kíséri, amely hatályon kívül helyezi és felváltja a 2018. október 16-án előterjesztett második javaslatot.

               A Rugalmassági Eszköz javasolt igénybevételének megfelelő – és az alábbi táblázatban bemutatott – indikatív kifizetési előirányzatokat az előfinanszírozásra, az előfinanszírozás elszámolására, valamint a különböző típusú finanszírozandó intézkedések egyenlegkifizetésére vonatkozó szabályok alapján számították ki:

               (millió EUR, folyó árakon)

                        Év

                        A Rugalmassági Eszköz 2019-es igénybevételéhez kapcsolódó kifizetési előirányzatok

                        2019

                        496,7

                        2020

                        198,8

                        2021

                        118,5

                        2022

                        119,3

                        2023

                        52,3

                        Összesen

                        985,6

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               a Rugalmassági Eszköznek a migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelésére szolgáló azonnali költségvetési intézkedések finanszírozása céljából történő igénybevételéről

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  7
                és különösen annak 12. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Rugalmassági Eszköz azon egyértelműen meghatározható kiadások finanszírozásának lehetővé tételére szolgál, amelyeket más fejezethez vagy fejezetekhez tartozó felső határok korlátai között nem lehetett finanszírozni.

               (2)Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  8
                11. cikkének értelmében a Rugalmassági Eszköz céljára rendelkezésre álló éves összeg felső határa (2011-es árakon) 600 000 000 EUR, amelyet adott esetben az említett cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban rendelkezésre bocsátott, megszűnt összegek növelnek.

               (3)A migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelése érdekében jelentős további összegeket kell igénybe venni sürgősen ezen intézkedések finanszírozása céljából.

               (4)Miután a Bizottság megvizsgálta a 3. fejezet (Biztonság és uniós polgárság) kiadási felső határain belül az előirányzatok átcsoportosításának valamennyi lehetőségét, igénybe kell venni a Rugalmassági Eszközt annak érdekében, hogy a migráció, a menekültügy és a biztonság területén való intézkedések finanszírozására az Unió 2019-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésében rendelkezésre álló finanszírozást a 3. fejezet felső határán felül 985 629 138 EUR összeggel ki lehessen egészíteni.

               (5)A várható kifizetési profil alapján a Rugalmassági Eszköz igénybevételének megfelelő kifizetési előirányzatokat több pénzügyi évre kell elosztani.

               (6)A pénzeszközök mielőbbi felhasználásának lehetővé tétele érdekében indokolt, hogy ez a határozat a 2019-es pénzügyi év kezdetétől legyen alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)Az Unió 2019-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül a Rugalmassági Eszközből 985 629 138 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási előirányzatok formájában a 3. fejezetben (Biztonság és uniós polgárság).

               Az első albekezdésben említett összeget a migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelésére szolgáló intézkedések finanszírozásának céljára kell felhasználni.

               (2)A várható kifizetési profil alapján a Rugalmassági Eszköz igénybevételének megfelelő kifizetési előirányzatok a becslések szerint a következőképpen alakulnak:

               a)496 697 300 EUR 2019-ben;

               b)198 761 656 EUR 2020-ban;

               c)118 520 503 EUR 2021-ben;

               d)119 297 639 EUR 2022-ben;

               e)52 352 040 EUR 2023-ban.

               Az egyes pénzügyi évekre vonatkozó kifizetési előirányzatok konkrét összegét az éves költségvetési eljárásnak megfelelően kell engedélyezni.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

               Ezt a határozatot 2019. január 1-jétől kell alkalmazni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)

                        HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (2)

                        HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (3)

                        COM(2018) 280, 2018.5.23.

                     (4)

                        COM(2018) 708, 2018.10.16.

                     (5)

                        COM(2018) 709, 2018.10.16.

                     (6)

                        COM(2018) 900, 2018.11.30.

                     (7)

                        HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (8)

                        A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.6.12.
            COM(2018) 454 final
            2018/0240(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén történő szabályozatlan halászat megelőzéséről szóló megállapodás Európai Unió nevében történő aláírásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A vonatkozó tárgyalási irányelvek
                  1
                alapján a Bizottság tárgyalásokat folytatott a Kanadából, a Kínai Népköztársaságból, a Feröer-szigetekre és Grönlandra vonatkozóan a Dán Királyságból, Izlandról, Japánból, a Koreai Köztársaságból, a Norvég Királyságból, az Orosz Föderációból és az Amerikai Egyesült Államokból érkező küldöttségekkel a Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén folytatott szabályozatlan halászat megelőzésére vonatkozó, kötelező erejű megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) megkötése érdekében.

               A megállapodás megelőzi a szabályozatlan kereskedelmi célú halászatot a Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén, amelynek területe megközelítőleg 2,8 millió négyzetkilométert tesz ki.  A kereskedelmi célú halászat előfordulása soha nem volt ismert ezen a területen, és ez a közeljövőben sem várható.  A Jeges-tenger változó feltételeit figyelembe véve azonban a szóban forgó kormányok a halászati gazdálkodás elővigyázatossági megközelítésének megfelelően kidolgozták ezt a megállapodást.

               A megállapodás keretében egy közös tudományos kutatási és monitoringprogramot hoznak létre és működtetnek azzal a céllal, hogy javítsák e terület ökoszisztémájának, illetve ökoszisztémáinak megértését, és különösen azzal a céllal, hogy meghatározzák, léteznek-e ezen a területen olyan halállományok, amelyek fenntartható alapon kifoghatók.  A megállapodás előirányozza annak lehetőségét, hogy egy vagy több további regionális halászati gazdálkodási szervezetet, illetve megállapodást hozhassanak létre a jövőben ezen a területen.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               Az EU északi-sarkvidéki politikájával kapcsolatos, 2009. évi következtetéseiben
                  2
                a Tanács kifejezte arra való hajlandóságát, hogy fontolóra vegye a nemzetközi állományvédelmi rendszer által eddig le nem fedett nyílt tengeri területre vonatkozó keretszabályozás érintett regionális halászati gazdálkodási szervezetek megbízásának kiterjesztésével történő bevezetésére irányuló javaslat kidolgozását, vagy bármely más erre vonatkozó javaslat kidolgozását, amelyben az érintett felek megállapodtak. A Tanács azt is megjegyezte, hogy az ilyen keretrendszer bevezetéséig előnyben részesíti az új halászat ideiglenes tilalmát ezeken a vizeken.

               A közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményre vonatkozó, 2012. évi következtetéseiben
                  3
                a Tanács többek között hangsúlyozta, hogy a harmadik országokkal közös állományok esetében közös állománygazdálkodási kezdeményesekre van szükség az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében, valamint újólag megerősítette, hogy a halászati erőforrásokkal nemzetközi szinten folytatott fenntartható gazdálkodásban alapvető szerepet játszanak a regionális halászati gazdálkodással foglalkozó szervezetek.

               A megállapodás a hatálybalépését követően egy fontos szabályozási hiányosságot számol fel a jelenlegi nemzetközi óceánpolitikai irányítás keretrendszerében.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               A javaslat összhangban van az Európai Unió közös halászati politikájával és a nemzetközi óceánpolitikai irányítással, ideértve az EU északi-sarkvidéki politikáját is.

               2.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               2016. március 31-én a Tanács elfogadta azokat a tárgyalási irányelveket, amelyek felhatalmazták a Bizottságot arra, hogy az Európai Unió nevében tárgyalásokat kezdjen a Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén történő szabályozatlan halászat megelőzésére vonatkozó nemzetközi megállapodás kapcsán. A tagállamokat üléseken tájékoztatták a tárgyalások alakulásáról.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  A Bizottság a tárgyalások minden fordulójának előkészítése, valamint a tárgyalások során épített a tagállamok szakértelmére. A tárgyalások utolsó két fordulójában egy külső jogi szakértő is tagja volt az uniós küldöttségnek.

               3.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A javaslatnak nincs költségnövelő hatása az EU költségvetésére.

               2018/0240 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén történő szabályozatlan halászat megelőzéséről szóló megállapodás Európai Unió nevében történő aláírásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, hogy intézkedéseket fogadjon el a tengerek biológiai erőforrásainak védelmére, illetve hogy megállapodásokat kössön harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel.

               (2)A 98/392/EK
                  4
                és a 98/414/EK tanácsi határozat értelmében az Unió szerződő fele az Egyesült Nemzetek Szervezete 1982. december 10-i tengerjogi egyezményének (a továbbiakban: egyezmény), valamint az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló ENSZ-megállapodásnak
                  5
                (a továbbiakban: a halállományokról szóló megállapodás). Az egyezmény és a halállományokról szóló megállapodás egyaránt előírja a részes államok számára, hogy működjenek együtt a tenger élő erőforrásainak védelmével és kezelésével kapcsolatban. A Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén történő szabályozatlan halászat megelőzéséről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) teljesíti ezt a kötelezettséget.

               (3)Az 1380/2013/EU európai parlament és tanácsi rendelet
                  6
                előírja, hogy az Unió a külső halászati politikáját a nemzetközi kötelezettségekkel és szakpolitikai célokkal összhangban, valamint az említett rendelet 2. és a 3. cikkében foglalt célokat és elveket tiszteletben tartva folytassa a tengeri biológiai erőforrások és a tengeri környezet fenntartható kiaknázásának, védelmének és azokkal való fenntartható gazdálkodásnak a biztosítása érdekében. A megállapodás összhangban van ezekkel a célkitűzésekkel.

               (4)2016. március 31-én a Tanács
                  7
                felhatalmazta az Európai Bizottságot arra, hogy az Európai Unió nevében tárgyalásokat folytasson Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén történő szabályozatlan halászat megelőzésére vonatkozó nemzetközi megállapodás kapcsán. A tárgyalások 2017. november 30-án sikeresen lezárultak.

               (5)A megállapodás részes felévé válása elősegíti az Unió természetvédelmi politikájának különböző óceánok közötti egységességét, valamint megerősíti a világ halászati erőforrásainak hosszú távú védelme és fenntartható kiaknázása iránti elkötelezettségét.

               (6)A megállapodást ezért az Unió nevében alá kell írni későbbi időpontban történő megkötéséig,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén történő szabályozatlan halászat megelőzéséről szóló megállapodásnak (a továbbiakban: megállapodás) az Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, figyelemmel az említett megállapodás megkötésére.

               A megállapodás szövegét e határozat melléklete tartalmazza.

               2. cikk

               A Tanács Főtitkársága teljes mértékben felhatalmazza a megállapodás tárgyalói által megjelölt személyt vagy személyeket a megállapodás aláírására, figyelemmel annak megkötésére.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács által elfogadva 2016. március 31-én.

                     (2)

                        Dokumentum száma: 16857/09 + CORI

                     (3)

                        Dokumentum száma: 7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1

                     (4)

                        A Tanács 98/392/EK határozata (1998. március 23.) az Egyesült Nemzetek Szervezete 1982. december 10-i tengerjogi egyezményének és az egyezmény XI. részének végrehajtásáról szóló, 1994. július 28-i megállapodásnak az Európai Közösség általi megkötéséről (HL L 179., 1998.6.23., 1. o.).

                     (5)

                        A Tanács 98/414/EK határozata (1998. június 8.) az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség részéről való megerősítéséről (HL L 189., 1998.7.3., 14. o.).

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

                     (7)

                        A Tanács által ST 7411 2016 ADD 1 dokumentumszámmal elfogadva 2016. március 31-én.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel,2018.6.12.
            COM(2018) 454 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            a Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén történő szabályozatlan halászat megelőzéséről szóló megállapodás Európai Unió nevében történő aláírásáról

               MELLÉKLET

               MEGÁLLAPODÁS A JEGES-TENGER KÖZÉPSŐ TÉRSÉGÉNEK NYÍLT TENGERI RÉSZÉN TÖRTÉNŐ

               SZABÁLYOZATLAN HALÁSZAT MEGELŐZÉSÉRŐL

               A jelen megállapodás részes felei,

               felismerve, hogy a Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részét egészen a közelmúltig általában egész évben jég borította, ami lehetetlenné tette a halászatot ezeken a vizeken, de az utóbbi években a terület jég általi lefedettsége csökkent,

               elismerve, hogy bár a Jeges-tenger középső térségének ökoszisztémái viszonylag kevéssé voltak kitéve emberi tevékenységeknek, ezek az ökoszisztémák az éghajlatváltozás és egyéb jelenségek miatt változtak, és ezeknek a változásoknak a hatásai nem teljesen ismertek,

               felismerve az egészséges és fenntartható tengeri ökoszisztémák és halászatok élelmezésben és táplálkozásban betöltött kulcsfontosságú szerepét;

               felismerve a Jeges-tenger középső térsége parti államainak különleges felelőségét és érdekeit a Jeges-tenger középső térségében fellelhető halállományok védelme és az azokkal való fenntartható gazdálkodás vonatkozásában;

               e tekintetben megjegyezve a Jeges-tenger középső térsége parti államainak a 2015. július 16-án aláírt, a Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén folytatott szabályozatlan halászat megelőzésére vonatkozó nyilatkozata szerinti kezdeményezését;

               emlékeztetve a Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri része tekintetében már érvényben lévő, tengeri halászatra vonatkozó szerződések és egyéb nemzetközi jogi eszközök elveire és rendelkezéseire, ideértve az alábbiakat:

               az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezménye (a továbbiakban: egyezmény);

               az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló és a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló, 1995. augusztus 4-i megállapodás (a továbbiakban: 1995. évi megállapodás), valamint

               az Egyesült Nemzetek Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének felelősségteljes halászatra vonatkozó 1995. évi magatartási kódexe és egyéb vonatkozó jogi eszközei;

               hangsúlyozva a Jeges-tenger központi térségének nyílt tengeri részére vonatkozó védelmi és gazdálkodási intézkedések elfogadására hatáskörrel rendelkező Északkelet-Atlanti Halászati Bizottság és a felek, valamint egyéb, a nemzetközi joggal összhangban kialakított és működtetett, halászati gazdálkodásra vonatkozó mechanizmusok, továbbá más vonatkozó nemzetközi szervek és programok közötti együttműködés és koordináció biztosításának jelentőségét;

               úgy gondolván, hogy a kereskedelmi halászat a közeljövőben valószínűleg nem válik életképessé a Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén, és ezért a jelenlegi körülmények között korai további regionális vagy szubregionális halászati gazdálkodási szervezetet vagy intézkedést létrehozni a Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részére vonatkozóan;

               azzal az óhajjal, hogy az elővigyázatossági megközelítéssel összhangban megelőzzék a szabályozatlan halászat Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén történő megkezdését, és egyúttal rendszeresen felülvizsgálják a további védelmi és gazdálkodási intézkedéseket;

               emlékeztetve az Egyesült Nemzetek Szervezetének az őslakos népek jogairól szóló 2007. évi nyilatkozatára;

               felismerve az Északi-sarkvidék lakosainak – köztük az őslakosoknak – az élő tengeri erőforrások hosszú távú védelmére és fenntartható használatához, valamint a Jeges-tenger egészséges tengeri ökoszisztémáihoz fűződő érdekeit, továbbá hangsúlyozva az ők és közösségeik bevonásának fontosságát; valamint

               azzal az óhajjal, hogy előmozdítsák a Jeges-tenger központi térségének nyílt tengeri részén található halászati állományok védelmének és az azokkal való gazdálkodásnak a Jeges-tenger élő tengeri erőforrásaira és az azok élőhelyéül szolgáló ökoszisztémákra vonatkozó tudományos, őslakos és helyi ismeretekre történő alapozását,

               a következőkben állapodtak meg:

               1. cikk

               FOGALMAK HASZNÁLATA

               E megállapodás alkalmazásában:

               a)
                     „megállapodási terület”: a Jeges-tenger középső térségének egyetlen nyílt tengeri része, amelyet Kanada, Grönlandra vonatkozóan a Dán Királyság, a Norvég Királyság, az Orosz Föderáció és az Amerikai Egyesült Államok halászati joghatósága alá tartozó vizek vesznek körül;

               b)
                     „halak”: hal-, puhatestű- és rákfajok, kivéve az egyezmény 77. cikkében meghatározott, helyhez kötött fajokat;

               c)
                     „halászat”: halak felkutatása, csalogatása, helyének meghatározása, fogása, kitermelése vagy lehalászása, illetve bármely olyan tevékenység folytatása, amely valószínűsíthetően a halak csalogatását, helyének meghatározását, fogását, kitermelését vagy lehalászását eredményezi;

               d)
                     „kereskedelmi célú halászat”: kereskedelmi céllal végzett halászat;

               e)
                     „felderítő halászat”: a jövőbeli kereskedelmi halászat fenntarthatóságának és megvalósíthatóságának értékelése céljából végzett halászat az ilyen halászatra vonatkozó tudományos adatokhoz történő hozzájárulással;

               f)
                     „halászhajó”: olyan hajó, amelyet halászatra használnak, halászatra történő használatra szereltek fel, vagy halászat céljára szándékoznak használni.

               2. cikk

               A megállapodás célja

               A jelen megállapodás célja a Jeges-tenger középső térségének nyílt tengeri részén folytatott szabályozatlan halászat védelmi és gazdálkodási óvintézkedések alkalmazásán keresztüli megelőzése az egészséges tengeri ökoszisztémák védelmére irányuló hosszú távú stratégia részeként, valamint a halállományok védelmének és fenntartható halászatának biztosítása.

               3. cikk

               A halászatra vonatkozó ideiglenes védelmi és gazdálkodási intézkedések

               (1)
                     A felek kizárólag a következők alapján engedélyezik a lobogójuk alatt közlekedő hajók számára a megállapodási területen folytatott kereskedelmi halászatot:

               a)
                     egy vagy több olyan regionális vagy szubregionális halászati gazdálkodási szervezet által, illetve intézkedés keretében elfogadott, a halállományokkal való fenntartható gazdálkodásra vonatkozó védelmi és gazdálkodási intézkedések, amelyeket a nemzetközi jog szerint hoztak vagy hozhatnak létre és működtetnek az ilyen halászat elismert nemzetközi szabványokkal összhangban történő irányítása érdekében, vagy

               b)
                     ideiglenes védelmi és gazdálkodási intézkedések, amelyeket a felek az 5. cikk (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontja szerint hozhatnak.

               (2)
                     A feleket arra ösztönzik, hogy tudományos kutatásokat végezzenek a 4. cikk szerint létrehozott közös tudományos kutatási és monitoringprogram keretében, valamint a vonatkozó nemzeti tudományos programjaik szerint.

               (3)
                     A felek kizárólag az 5. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerint a felek által hozott védelmi és gazdálkodási intézkedések alapján engedélyezhetik a lobogójuk alatt közlekedő hajók számára a megállapodási területen folytatott felderítő halászatot:

               (4)
                     A felek gondoskodnak arról, hogy tudományos kutatási tevékenységük – ideértve a halak megállapodási területen történő kifogását – ne veszélyeztesse a szabályozatlan kereskedelmi és felderítő halászat megelőzését és az egészséges tengeri ökoszisztémák védelmét. A feleket arra ösztönzik, hogy tájékoztassák egymást az ilyen tudományos kutatási tevékenységek engedélyezésére vonatkozó terveikről.

               (5)
                     A felek biztosítják az e cikk szerinti ideiglenes intézkedések betartását, valamint az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontja alapján esetlegesen általuk hozott kiegészítő vagy eltérő ideiglenes intézkedéseket.

               (6)
                     Az 1995. évi megállapodás 7. cikkével összhangban a parti államok és más felek együttműködnek annak érdekében, hogy biztosítsák a halállományokra vonatkozó védelmi és gazdálkodási intézkedések összeegyeztethetőségét mind a nemzeti joghatóságon belül, mind azon kívül a Jeges-tenger középső térségében az ilyen állományok teljes egészének védelme és a velük való gazdálkodás biztosítása érdekében.

               (7)
                     A fenti (4) bekezdésben foglaltakon kívül e megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az korlátozza a felek jogosultságát az egyezményben szereplő tengeri tudományos kutatásra vonatkozóan.

               4. cikk

               Közös tudományos kutatási és monitoringprogram

               (1)
                     A felek megkönnyítik a tudományos tevékenységekben való együttműködést azzal a céllal, hogy bővítsék a Jeges-tenger középső térségének élő tengeri erőforrásaira és ökoszisztémáira vonatkozó ismereteket.

               (2)
                     A felek megállapodnak abban, hogy e megállapodás hatálybalépésétől számított két éven belül közös tudományos és monitoringprogramot hoznak létre azzal a céllal, hogy javítsák a megállapodási terület ökoszisztémáinak megértését, és különösen annak meghatározását, hogy a megállapodási területen létezhetnek-e jelenleg vagy a jövőben olyan halállományok, amelyek fenntartható alapon kifoghatók, valamint azt, hogy az ilyen halászat milyen hatással van a megállapodási terület ökoszisztémáira.

               (3)
                     A felek irányítják a közös tudományos kutatási és monitoringprogram kidolgozását, összehangolását és végrehajtását.

               (4)
                     A felek biztosítják, hogy a közös tudományos kutatási és monitoringprogram keretében figyelembe vegyék a megfelelő tudományos és műszaki szervezetek, szervek és programok munkáját, valamint az őslakosok és a helyi lakosok ismereteit.

               (5)
                     A közös tudományos kutatási és monitoringprogram részeként a felek az e megállapodás hatálybalépésétől számított két éven belül adatmegosztási jegyzőkönyvet fogadnak el, és a vonatkozó adatokat közvetlenül vagy a megfelelő tudományos és műszaki szervezeteken, szerveken és programokon keresztül az említett jegyzőkönyvvel összhangban megosztják.

               (6)
                     A felek legalább kétévente és legalább két hónappal a felek 5. cikk értelmében folytatott értekezleteit megelőzően közös tudományos értekezleteket tartanak személyesen vagy egyéb más módon annak érdekében, hogy bemutassák kutatásaik eredményeit, áttekintsék az elérhető legjobb tudományos információkat és időszerű tudományos tanácsadással szolgáljanak a felek értekezletein. A felek az e megállapodás hatálybalépésétől számított két éven belül elfogadják a közös tudományos értekezletek működésére vonatkozó szabályzatot és egyéb eljárásokat.

               5. cikk

               Felülvizsgálat és további végrehajtás

               (1)
                     A felek kétévente, vagy – ha úgy határoznak – ennél gyakrabban üléseznek. Üléseik során a felek többek között:

               a)
                     felülvizsgálják a jelen megállapodás végrehajtását, és adott esetben fontolóra veszik az e megállapodás időtartamára vonatkozó kérdéseket a 13. cikk (2) bekezdése szerint;

               b)
                     felülvizsgálják a közös tudományos kutatási és monitoringprogram, a nemzeti tudományos programok és más releváns források – beleértve az őslakosok és a helyi lakosok ismereteit – alapján kidolgozott összes rendelkezésre álló tudományos információt;

               c)
                     a közös tudományos kutatási és monitoringprogramból, a nemzeti tudományos programokból és más releváns forrásokból származó tudományos információk alapján – figyelembe véve a halászati gazdálkodással és az ökoszisztémákkal összefüggő releváns szempontokat, beleértve az elővigyázatossági megközelítést és a halászat által az ökoszisztémákra gyakorolt lehetséges káros hatásokat – figyelembe veszik többek között, hogy a megállapodási területen a halak elterjedése, vándorlása és abundanciája alapján lehetséges-e a fenntartható kereskedelmi célú halászat, és ennek alapján meghatározzák:

               i.
                     hogy tárgyalásokat kezdjenek-e a megállapodási területen történő halászati gazdálkodás tekintetében egy vagy több további regionális vagy szubregionális halászati gazdálkodási szervezet vagy intézkedés létrehozására; valamint

               ii.
                     hogy miután a fenti i. alpont szerinti tárgyalások megkezdődtek, és miután a felek megállapodtak a halállományok fenntarthatóságát biztosító mechanizmusokról, hoznak-e kiegészítő, illetve eltérő ideiglenes védelmi és gazdálkodási intézkedéseket a megállapodási terület említett halállományaira vonatkozóan;

               d)
                     az e megállapodás hatálybalépésétől számított három éven belül hoznak-e a megállapodási területen történő felderítő halászatra vonatkozó védelmi és gazdálkodási intézkedéseket. A felek időről időre módosíthatják az ilyen intézkedéseket. Ezek az intézkedések biztosítják többek között azt, hogy:

               i.
                     a felderítő halászat ne veszélyeztesse e megállapodás célkitűzését;

               ii.
                     a felderítő halászatot a halállományokra és az ökoszisztémákra gyakorolt hatás minimálisra csökkentése érdekében időtartamában, terjedelmében és nagyságrendjében korlátozzák, és hogy arra a 4. cikk (5) bekezdésével összhangban elfogadott adatmegosztási jegyzőkönyvben meghatározott szabványos követelmények vonatkozzanak;

               iii.
                     valamely fél csak alapos tudományos kutatás alapján és csak akkor engedélyezhesse a felderítő halászatot, ha az összhangban van a közös tudományos kutatási és monitoringprogrammal, valamint a saját nemzeti tudományos programjával vagy programjaival;

               iv.
                     valamely fél csak akkor engedélyezhesse a felderítő halászatot, miután értesítette a többi felet az ilyen halászatra vonatkozó terveiről, és lehetőséget biztosított a többi félnek arra, hogy észrevételeket tegyen ezekről a tervekről; valamint

               v.
                     a feleknek megfelelően kelljen ellenőrizniük az általuk engedélyezett felderítő halászatot, és jelenteniük kelljen a halászat eredményeit a többi félnek.

               (2)
                     E megállapodás végrehajtásának előmozdítása érdekében, többek között a közös tudományos kutatási és monitoringprogramra és a 4. cikk alapján végzett egyéb tevékenységekre vonatkozóan is a felek bizottságokat vagy hasonló szerveket is létrehozhatnak, amelyekben az Északi-sarkvidék közösségei – beleértve az őslakosokat is – részt vehetnek.

               6. cikk

               Döntéshozatal

               (1)
                     A felek az eljárási kérdésekkel kapcsolatos döntéseiket az igennel vagy nemmel szavazó szerződő felek szavazatának többségével hozzák meg.

               (2)
                     A felek lényegi kérdésekre vonatkozó döntéseit konszenzussal kell meghozni. E megállapodás alkalmazásában a „konszenzus” azt jelenti, hogy a döntéshozatal időpontjában a felek nem emeltek formális kifogást.

               (3)
                     Egy kérdés akkor tekinthető lényegesnek, ha bármelyik fél annak tartja.

               7. cikk

               Vitarendezés

               Az 1995. évi megállapodás VIII. részében a vitás ügyek rendezésére megállapított eljárások értelemszerűen alkalmazandók minden olyan, az e megállapodás értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozó vitás ügy esetén, amely az e megállapodást aláíró felek között merül fel, függetlenül attól, hogy e megállapodás részes felei az 1995. évi megállapodásnak is részesei-e.

               8. cikk

               Nem részes felek

               (1)
                     A felek ösztönzik az e megállapodás nem részes feleit, hogy hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek összhangban állnak e megállapodás rendelkezéseivel.

               (2)
                     A felek az e megállapodásnak és a nemzetközi jognak megfelelő intézkedéseket hoznak a nem részes felek lobogója alatt közlekedő hajók olyan tevékenységeinek megakadályozására, amelyek aláássák e megállapodás hatékony végrehajtását.

               9. cikk

               Aláírás

               (1)
                     Ezt a megállapodást [helyen] és [időponttól] kezdődően nyitják meg aláírásra Kanada, a Kínai Népköztársaság, a Feröer-szigetekre és Grönlandra vonatkozóan a Dán Királyság, Izland, Japán, a Koreai Köztársaság, a Norvég Királyság, az Orosz Föderáció, az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Unió számára, és aláírásra nyitva áll a megadott időpontot követő 12 hónapon keresztül.

               (2)
                     E megállapodás aláírói számára a megállapodás bármikor nyitva áll megerősítésre, elfogadásra, illetve jóváhagyásra.

               10. cikk

               Csatlakozás

               (1)
                     A 9. cikk (1) bekezdésében felsorolt azon államok esetében, amelyek nem írták alá ezt a megállapodást, valamint az Európai Unió számára, ha nem írta alá ezt a megállapodást, e megállapodás bármikor nyitva áll a csatlakozásra.

               (2)
                     E megállapodás hatálybalépését követően a felek meghívhatnak olyan államokat az e megállapodáshoz történő csatlakozásra, amelyeknek ahhoz tényleges érdeke fűződik.

               11. cikk

               Hatálybalépés

               (1)
                     Ez a megállapodás az összes megerősítő, elfogadó, illetve jóváhagyó okirat letéteményes általi átvételétől, vagy az e megállapodásnak a 9. cikk (1) bekezdésében felsorolt államok és az Európai Unió általi jóváhagyásától, vagy ezen államoknak a megállapodáshoz történő csatlakozásától számított 30 nap elteltével lép hatályba.

               (2)
                     E megállapodás a hatálybalépését követően minden olyan államra nézve, amelyet a 10. cikk (2) bekezdése alapján meghívtak a csatlakozásra, és amely letétbe helyezte a csatlakozási okiratot, az okirat letétbe helyezését követő 30 nap elteltével lép hatályba.

               12. cikk

               A megállapodás felmondása

               Bármely fél a letéteményesnek diplomáciai úton megküldött írásbeli felmondási értesítéssel bármikor felmondhatja e megállapodást, meghatározva a felmondás hatálybalépésének időpontját, amelynekaz értesítés időpontját követő legalább hat hónapos időtartamon túl megjelölt időpontnak kell lennie. E megállapodás felmondása nem érinti a megállapodás többi fél általi alkalmazását, sem a megállapodást felmondó fél azon feladatát, hogy teljesítse az e megállapodásban foglalt bármely, a megállapodástól függetlenül a nemzetközi jog alapján fennálló kötelezettségét.

               13. cikk

               A megállapodás időtartama

               (1)
                     Ez a megállapodás a hatálybalépését követő 16 éves kezdeti időszakban hatályban marad.

               (2)
                     A fenti (1) bekezdésben meghatározott kezdeti időszak lejártát követően a megállapodás minden alkalommal további öt évre meghosszabbítható, kivéve, ha bármely fél:

               a)
                     a feleknek a kezdeti időszak lejárta vagy bármely meghosszabbítási időszak lejárta előtti utolsó ülésén hivatalos kifogást emel e megállapodás meghosszabbítása ellen; illetve

               b)
                     a meghosszabbítás ellen legkésőbb az adott időszak lejárta előtt hat hónappal hivatalos írásbeli kifogást küld a letéteményesnek.

               (3)
                     A felek hatékony átmenetet biztosítanak e megállapodás és bármely, a megállapodási területen végzett halászati gazdálkodással foglalkozó további regionális vagy szubregionális halászati gazdálkodási szervezetet vagy intézkedést létrehozó lehetséges új megállapodás között a megállapodási terület egészséges tengeri ökoszisztémáinak megóvása, valamint halállományainak védelme és fenntartható halászatának biztosítása érdekében.

               14. cikk

               Más megállapodásokkal való kapcsolat

               (1)
                     A felek elismerik, hogy a nemzetközi jog vonatkozó rendelkezései továbbra is kötelezik őket – ideértve az egyezményben és az 1995. évi megállapodásban foglaltakat is –, és elismerik azt is, hogy továbbra is együtt kell működniük kötelezettségeik teljesítése érdekében még abban az esetben is, ha az e megállapodás további regionális vagy szubregionális halászati gazdálkodási szervezetet vagy intézkedést a megállapodási terület vonatkozásában létrehozó megállapodás hiányában lejár vagy megszűnik.

               (2)
                     E megállapodás egyetlen rendelkezése sem sérti a felek nemzetközi megállapodásokból eredő jogaira vagy kötelezettségeire vonatkozó jogállását, valamint bármely más, a tengerjoggal kapcsolatos kérdésre vonatkozó jogállását, ideértve a jogok és joghatóságok Jeges-tengeren történő gyakorlására vonatkozó jogállását is.

               (3)
                     E megállapodás egyetlen rendelkezése sem sérti a feleknek az egyezményben vagy az 1995. évi megállapodásban megfogalmazott, a nemzetközi jog vonatkozó rendelkezései szerinti jogait, joghatóságát és kötelezettségeit, ideértve a megállapodási területen egy vagy több további regionális vagy szubregionális halászati gazdálkodási szervezet vagy intézkedés létrehozására irányuló tárgyalások megkezdésére vonatkozó javaslattételi jogot.

               (4)
                     Ez a megállapodás nem változtatja meg a részes felek azon jogait és kötelezettségeit, amelyek az e megállapodással összeegyeztethető egyéb megállapodásokból származnak, és amelyek más részes felek e megállapodás szerinti jogainak gyakorlását, illetve kötelezettségeinek teljesítését nem érintik. E megállapodás nem ássa alá egyetlen más érvényes, halászati gazdálkodással foglalkozó nemzetközi mechanizmus szerepét és megbízatását sem, és nem ütközik azzal.

               15. cikk

               Letéteményes

               (1)
                     E megállapodás letéteményese Kanada kormánya.

               (2)
                     A megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratot a letéteményesnél helyezik letétbe.

               (3)
                     A letéteményes tájékoztatja az aláírókat és valamennyi felet a megerősítő, elfogadó, jóváhagyó, illetve csatlakozási okiratok letétbe helyezéséről, és ellátja a szerződések jogáról szóló 1969. évi Bécsi Egyezményben előírt egyéb feladatokat.

               Kelt _________________________, 201X. ______ hónapjának ______ napján egy eredeti példányban kínai, angol, francia és orosz nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.