               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.2.21.
            COM(2019) 92 final
            2019/0044(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és a Koreai Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  Az Európai Bíróság úgynevezett „nyitott égbolt” ügyekben hozott ítéletei nyomán a Tanács 2003. június 5-én harmadik országokkal folytatandó tárgyalások megkezdésére hatalmazta fel a Bizottságot annak érdekében, hogy a meglévő kétoldalú légi közlekedési megállapodások egyes rendelkezéseinek helyébe uniós szintű megállapodás lépjen („horizontális felhatalmazás”). Ennek célja, hogy az EU valamennyi légi fuvarozója hátrányos megkülönböztetés nélkül férhessen hozzá az Európai Unió tagállamai és harmadik országok közötti légi útvonalakhoz, és ily módon a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú légi közlekedési megállapodások összhangba kerüljenek az európai uniós joggal.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A megállapodás rendelkezései az Európai Unió tagállamai és a Koreai Köztársaság között létrejött 22 kétoldalú légi közlekedési megállapodás esetében váltják fel vagy egészítik ki a hatályos rendelkezéseket.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A megállapodás az Unió légi közlekedési külpolitikájának alapvető célkitűzését szolgálja azáltal, hogy a hatályos kétoldalú légi közlekedési megállapodásokat összhangba hozza az uniós joggal.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése, 218. cikke (6) bekezdésének a) pontja.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  A javaslat teljes mértékben a Tanács által adott „horizontális felhatalmazáson” alapul, és figyelembe veszi az uniós jog és a kétoldalú légi közlekedési megállapodások hatálya alá eső kérdéseket.

               •Arányosság

                  A megállapodás csak az uniós jognak való megfeleléshez szükséges mértékben módosítja vagy egészíti ki a kétoldalú légiközlekedési megállapodások rendelkezéseit.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az Európai Unió és a Koreai Köztársaság közötti megállapodás a leghatékonyabb eszköz a tagállamok és a Koreai Köztársaság között létrejött hatályos kétoldalú légi közlekedési megállapodásoknak az uniós joggal való összehangolására.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Konzultáció az érdekelt felekkel

                  Az EUMSZ 218. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság a tárgyalásokat egy különbizottsággal egyeztetve folytatta le. A tárgyalások folyamán az ágazat képviselőivel is konzultáltak. Az eljárás során tett észrevételeket figyelembe vették. Az érintett tagállamok ellenőrizték a kétoldalú légi közlekedési megállapodásokra való hivatkozások pontosságát. Az ágazat képviselői hangsúlyozták, hogy kereskedelmi tevékenységük szempontjából mennyire fontos a szilárd jogi háttér.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  Tárgytalan.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  A javaslat eredményeképpen egyszerűsödik a jogi szabályozás. A tagállamok és a Koreai Köztársaság közötti kétoldalú légi közlekedési megállapodások rendelkezéseit egyetlen uniós megállapodás rendelkezései váltják fel vagy egészítik ki.

               •Alapjogok

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

               A megállapodás részes felei diplomáciai úton kölcsönösen írásban értesítik egymást a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik lezárultáról. A megállapodás az utolsó értesítés napján lép hatályba.

               Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A tagállamok és harmadik országok közötti nemzetközi légi közlekedési kapcsolatokat ez idáig a tagállamok és harmadik országok között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások, azok mellékletei és egyéb kapcsolódó kétoldalú vagy többoldalú szerződések szabályozták.

                  Ugyanakkor a tagállamok kétoldalú légi közlekedési megállapodásainak a kijelölésre vonatkozó hagyományos záradékai ellentétesek az uniós joggal. Lehetővé teszik ugyanis egy harmadik ország számára, hogy az megtagadja, visszavonja vagy felfüggessze egy tagállam által kijelölt azon légi fuvarozó jogosítványait vagy engedélyeit, amelynek többségi tulajdona és tényleges ellenőrzése nem az adott tagállam vagy annak állampolgárai kezében van. Ez az egyik tagállamban székhellyel rendelkező, de más tagállamok állampolgárai tulajdonában lévő és általuk ellenőrzött európai uniós légi fuvarozókkal szembeni hátrányos megkülönböztetésnek minősül. Ez ellentétes az Európai Unió működéséről szóló szerződés 49. cikkével, amely kimondja, hogy az Európai Unió egy adott tagállamának állampolgárait a szabad letelepedés jogának gyakorlásakor ugyanolyan bánásmód illeti meg a fogadó tagállam területén, mint amilyenben az adott tagállam állampolgárai részesülnek.

                  Felmerülnek további problémák is, például a légitársaságok közötti kötelező kereskedelmi megállapodások kérdése, amelyekben biztosítani kellene a tagállamok és a harmadik országok közötti kétoldalú légiközlekedési megállapodások meglévő rendelkezéseinek módosítása vagy kiegészítése révén az uniós jognak való megfelelést.

                  A Bizottság a „horizontális felhatalmazás” mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel összhangban egy olyan megállapodás megkötéséről folytatott tárgyalásokat a Koreai Köztársasággal, amely a tagállamok és a Koreai Köztársaság közötti meglévő kétoldalú légi közlekedési megállapodások egyes rendelkezéseinek helyébe lép. A megállapodás 2. cikke a kijelölésre vonatkozóan a hagyományos záradékok helyébe uniós záradékot léptet, amely az EU valamennyi légi fuvarozója számára lehetővé teszi, hogy éljen letelepedési jogával. A 4. cikk fenntartja a tagállamok azon jogát, hogy az uniós jog keretein belül, hátrányos megkülönböztetés nélkül adókat, illetékeket, vámokat vagy díjakat vessenek ki a területükön felvett üzemanyagra, amelyet a Koreai Köztársaság által kijelölt légi fuvarozó olyan légi járműve használ, amely az adott tagállam területének egy pontja és az adott tagállam vagy egy másik tagállam területének egy másik pontja között közlekedik. Az 5. cikk feloldja az Európai Unió versenyjogi szabályaival való esetleges ellentmondásokat.

                  A megállapodás aláírását követően azt meg kell kötni. E célból a Bizottság határozatra tesz javaslatot.

               2019/0044 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és a Koreai Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió és a Koreai Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) a felek a későbbiekben történő lehetséges megkötésére figyelemmel az (EU) …/… tanácsi határozattal
                  1
                összhangban […]-án/-én aláírták.

               (2)A megállapodás célja, hogy a 22 tagállam és a Koreai Köztársaság közötti kétoldalú légi közlekedési szolgáltatási megállapodásokat összhangba hozza az uniós joggal.

               (3)A megállapodást az Unió nevében jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és a Koreai Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.

               A megállapodás szövegét e határozat melléklete tartalmazza.

               2. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, aki jogosult az Unió nevében megtenni a megállapodás 8. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítést annak kifejezésére, hogy az Unió a megállapodást magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

                     (1)

                        A Tanács (EU) … /... határozata az Európai Unió és a Koreai Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról (HL L […]., […]., […]. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.2.21.
            COM(2019) 92 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és a Koreai Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről

               MEGÁLLAPODÁS

               AZ EURÓPAI UNIÓ
                  ÉS A KOREAI KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTT

               A LÉGI KÖZLEKEDÉS BIZONYOS KÉRDÉSEIRŐL

               AZ EURÓPAI UNIÓ

                  egyrészről, valamint

               A KOREAI KÖZTÁRSASÁG

                  másrészről,

               a továbbiakban: „a Szerződő Felek”,

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Unió Bírósága úgy találta, hogy az Európai Unió tagállamai és harmadik országok között létrejött egyes kétoldalú légi közlekedési megállapodások olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek az európai uniós joggal ellentétesek,

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Unió több tagállama és a Koreai Köztársaság között is számos, hasonló rendelkezéseket tartalmazó légiközlekedési megállapodás létezik, és hogy a tagállamok kötelessége megszüntetni az ezen megállapodások és az uniós szerződések közötti összeegyeztethetetlenségeket,

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik számos olyan kérdést illetően, amelyre az Európai Unió tagállamai és harmadik országok között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások kiterjedhetnek,

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy az európai uniós jog szerint az Európai Unió valamely tagállamában székhellyel rendelkező európai uniós légi fuvarozóknak joguk van hátrányos megkülönböztetés nélkül hozzáférni az Európai Unió tagállamai és harmadik országok közötti légi útvonalakhoz,

               TEKINTETTEL az Európai Unió és egyes harmadik országok között létrejött azon megállapodásokra, amelyek az ilyen harmadik országokban illetőséggel rendelkező személyek és jogalanyok számára lehetővé teszik, hogy az európai uniós joggal összhangban engedélyezett légi fuvarozói vállalkozásokban tulajdonjogot szerezzenek,

               FELISMERVE, hogy az uniós jog és az Európai Unió tagállamai és a Koreai Köztársaság között létrejött kétoldalú légiközlekedési megállapodások rendelkezéseinek összhangja rendezett jogi hátteret teremt az Európai Unió és a Koreai Köztársaság közötti légiközlekedési szolgáltatásoknak és hozzájárul az ilyen légi szolgáltatások folytonosságának fenntartásához,

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy e megállapodásnak nem kell módosítania vagy felváltania az Európai Unió tagállamai és a Koreai Köztársaság között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások azon rendelkezéseit, amelyek összeegyeztethetőek az európai uniós joggal,

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy a módosítások megerősítenék az Európai Unió és a Koreai Köztársaság között a légi közlekedés terén fennálló kitűnő kapcsolatokat, valamint

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Uniónak e megállapodás részeként nem célja az Európai Unió és a Koreai Köztársaság közötti légi forgalom növelése, az uniós légi fuvarozók és a Koreai Köztársaság légi fuvarozói közti egyensúly befolyásolása, vagy a meglévő kétoldalú légiközlekedési megállapodások rendelkezéseinek a forgalmi jogok tekintetében történő módosítása,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. CIKK

               Általános rendelkezések

               1.
                     E megállapodás alkalmazásában: „tagállamok”: az Európai Unió tagállamai; „EU-szerződések”: az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés; „szerződő fél”: e megállapodás szerződő fele; „fél”: a vonatkozó kétoldalú légiközlekedési megállapodás szerződő fele; „légi fuvarozó”: többek között a légitársaság is;

               2.
                     Az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam állampolgáraira való hivatkozásokat az Európai Unió tagállamainak állampolgáraira való hivatkozásként kell értelmezni.

               3.
                     Az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam légi fuvarozóira vagy légitársaságaira való hivatkozásokat a szóban forgó tagállam által kijelölt légi fuvarozókra vagy légitársaságokra való hivatkozásként kell értelmezni.

               2. CIKK

               Kijelölés, engedélyezés és engedély-visszavonás

               1.
                     A II. melléklet a), illetve b) pontjában felsorolt cikkek vonatkozó rendelkezései helyébe az e cikk (3) és (4) bekezdésének rendelkezései lépnek az érintett tagállam légi fuvarozójának kijelölése, a légi fuvarozó részére a Koreai Köztársaság által megadott engedélyek és jogosítványok, valamint a légi fuvarozó ilyen engedélyeinek vagy jogosítványainak megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása tekintetében.

               2.
                     A II. melléklet a), illetve b) pontjában felsorolt cikkek vonatkozó rendelkezései helyébe az e cikk (3) és (4) bekezdésének rendelkezései lépnek a Koreai Köztársaság légi fuvarozójának kijelölése, a légi fuvarozó részére a tagállamok által megadott engedélyek és jogosítványok, valamint a légi fuvarozó ilyen engedélyeinek vagy jogosítványainak megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása tekintetében.

               3.
                     Ilyen kijelölésről szóló értesítés kézhezvételekor, illetve a kijelölt légi fuvarozó(k)nak az előírt formában és módon benyújtott, működési engedélyekre és műszaki jogosítványokra irányuló kérelmeinek kézhezvételekor mindegyik fél – e cikk (4) és (5) bekezdésére is figyelemmel – eljárásbeli késedelem nélkül megadja a megfelelő engedélyeket és jogosítványokat, a következő feltétellel:

               (a)
                     a tagállamok egyike által kijelölt légi fuvarozó esetében:

                  (i)
                     a légi fuvarozó az EU-szerződések értelmében a kijelölő tagállamban székhellyel, és az uniós jognak megfelelő, valamely tagállam által kiállított érvényes működési engedéllyel rendelkezik; és

                  (ii)
                     az üzembentartási engedély kiadásáért felelős tagállam az előírások szerint hatékonyan és folyamatosan felügyeli a légi fuvarozó tevékenységét, valamint a kijelölésben egyértelműen meghatározták az illetékes légi közlekedési hatóságot; és

                  (iii)
                     a légi fuvarozó gazdasági tevékenységének székhelye azon tagállam területén található, amelyiktől az érvényben lévő működési engedélyt kapta; és

                  (iv)
                     a légi fuvarozó vállalkozás tulajdonjoga és tényleges ellenőrzése közvetlenül vagy többségi tulajdon révén a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai, vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai kezében van;

               (b)
                     a Koreai Köztársaság által kijelölt légi fuvarozó esetében:

                  (i)
                     a Korai Köztársaság rendelkezik a légi fuvarozó társaság tényleges felügyeleti jogával és gyakorolja azt; és

                  (ii)
                     a légi fuvarozó társaság tulajdonjogának jelentős része és a légi fuvarozó társaság tényleges felügyeleti joga a Koreai Köztársaság és/vagy annak állampolgárai kezében van, a légi fuvarozó pedig a Koreai Köztársaság által kibocsátott, érvényes működési engedéllyel rendelkezik;

               (c)
                      a kijelölt légitársaság eleget tesz a kérelmet vagy kérelmeket elbíráló fél által a nemzetközi légiközlekedési szolgáltatások tekintetében rendszerint alkalmazott törvények és rendelkezések értelmében meghatározott feltételeknek.

               4.
                     Bármelyik félnek jogában áll a másik fél által kijelölt légi fuvarozó működési engedélyeit vagy műszaki jogosítványait megtagadni, visszavonni, felfüggeszteni vagy korlátozni, az alábbi körülmények fennállásakor:

               (a)
                     a tagállamok egyike által kijelölt légi fuvarozó esetében:

                  (i)
                     a légi fuvarozó nem rendelkezik az EU-szerződések értelmében a kijelölő tagállamban székhellyel, vagy az uniós jognak megfelelő, valamely tagállam által kiállított érvényes működési engedéllyel; vagy

                  (ii)
                     az üzembentartási engedély kiadásáért felelős tagállam nem felügyeli hatékonyan vagy folyamatosan a légi fuvarozó tevékenységét, vagy az illetékes légiközlekedési hatóságot a kijelölésben nem határozták meg egyértelműen; vagy

                  (iii)
                     a légi fuvarozó gazdasági tevékenységének székhelye nem azon tagállam területén található, amelyiktől a működési engedélyt kapta; vagy

                  (iv)
                     a légi fuvarozó tulajdonjoga és tényleges felügyeleti joga közvetlenül vagy többségi tulajdon révén nem a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai, és/vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai kezében van; vagy

                  (v)
                     a légi fuvarozó a Koreai Köztársaság és egy másik tagállam között létrejött kétoldalú megállapodás alapján már rendelkezik működési engedéllyel és a Koreai Köztársaság igazolni tudja, hogy az e megállapodás szerinti forgalmi jogoknak az adott tagállam egy pontját érintő útvonalon történő gyakorlása megkerülné a forgalmi jogoknak a már meglévő megállapodásban foglalt korlátozásait; vagy

                  (vi)
                     a légi fuvarozó rendelkezik a tagállamok egyike által kiadott üzemben tartási engedéllyel és a Koreai Köztársaság és az adott tagállam között nem jött létre kétoldalú légiközlekedési megállapodás, illetve a Koreai Köztársaság által kijelölt légi fuvarozótól az adott tagállam megtagadta a forgalmi jogokat;

               (b)
                     a Koreai Köztársaság által kijelölt légi fuvarozó esetében:

                  (i)
                     a Korai Köztársaság nem rendelkezik a légi fuvarozó tényleges felügyeleti jogával; vagy

                  (ii)
                     a légitársaság tulajdonjogának jelentős része és a légitársaság tényleges felügyeleti joga nincs a Koreai Köztársaság és/vagy annak állampolgárai kezében, a légi fuvarozó pedig nem rendelkezik a Koreai Köztársaság által kibocsátott, érvényes működési engedéllyel;

               c) a kijelölt légitársaság nem tesz eleget az említett jogokat nyújtó fél által a nemzetközi légiközlekedési szolgáltatások tekintetében rendszerint alkalmazott törvények és rendelkezések értelmében meghatározott feltételeknek.

               5.
                     A (4) bekezdés szerinti jogának gyakorlásakor és az e cikk (4) bekezdése a) pontjának v. és vi. alpontjában meghatározott jogainak sérelme nélkül a Koreai Köztársaság állampolgársági alapon nem tehet különbséget a tagállamok légi fuvarozói között.

               3. CIKK

               A szabályozási ellenőrzéshez kapcsolódó jogok

               1.
                     A II. melléklet c) pontjában felsorolt cikkek rendelkezései kiegészülnek az e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel.

               2.
                     Ha a tagállamok egyike (továbbiakban: első tagállam) olyan légi fuvarozót jelöl ki, amelynek felügyeletét egy másik tagállam látja el és gyakorolja, a Koreai Köztársaságnak a légi fuvarozót kijelölő első tagállam és a Koreai Köztársaság között létrejött megállapodásban foglalt biztonsági rendelkezések szerinti jogai a biztonsági előírásoknak az adott második tagállam általi elfogadása, végrehajtása és betartatása során, valamint az adott légi fuvarozó működési engedélye tekintetében ugyanúgy érvényesülnek.

               4. CIKK

               A repülőgép-üzemanyagra kivetett illetékek

               1.
                     A II. melléklet d) pontjában felsorolt cikkek rendelkezései kiegészülnek az e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel.

               2.
                     Bármely ellenkező értelmű rendelkezéssel ellentétben a II. melléklet d) pontjában felsorolt rendelkezésekben foglaltak nem akadályozhatják meg a tagállamokat abban, hogy hátrányos megkülönböztetés nélkül adókat, illetékeket, vámokat vagy díjakat vessenek ki a területükön felvett üzemanyagra, amelyet a Koreai Köztársaság által kijelölt légi fuvarozó olyan légi járműve használ, amely az adott tagállam területének egy pontja és az adott tagállam vagy egy másik tagállam területének egy másik pontja között közlekedik.

               5. CIKK

               A versenyszabályoknak való megfelelés

               1.
                     Bármely ellenkező értelmű rendelkezéssel ellentétben az I. mellékletben felsorolt megállapodások semmilyen mértékben sem:

               (a)
                     részesíthetik előnyben azoknak a vállalkozások közötti megállapodásoknak, vállalkozások társulásai által hozott döntéseknek vagy összehangolt magatartásoknak az elfogadását, amelyek a versenyt megakadályozzák, torzítják vagy korlátozzák;

               (b)
                     erősítik bármely efféle megállapodás, határozat vagy összehangolt magatartás hatásait; vagy

               (c)
                     háríthatják magánszektorbeli gazdasági szereplőkre a versenyt akadályozó, torzító vagy korlátozó intézkedések meghozatalának felelősségét.

               2.
                     Az I. mellékletben felsorolt megállapodásoknak az e cikk (1) bekezdésével összeegyeztethetetlen rendelkezései nem alkalmazhatók.

               6. CIKK

               A megállapodás mellékletei

               E megállapodás mellékletei annak szerves részét képezik.

               7. CIKK

               Felülvizsgálat vagy módosítás

               Ennek a megállapodásnak a rendelkezéseit a Szerződő Felek kölcsönös írásos megegyezés alapján bármikor felülvizsgálhatják vagy módosíthatják.

               8. CIKK

               Hatálybalépés

               1.
                     Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen a szerződő felek írásban értesítették egymást arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárások lezárultak.

               2.
                     A tagállamok és a Koreai Köztársaság között létrejött azon megállapodásokat és egyéb szerződéseket, amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba, és amelyeket nem alkalmaznak ideiglenesen, az I. melléklet b) pontja sorolja fel. Ezt a megállapodást alkalmazni kell minden ilyen megállapodásra és szerződésre azok hatálybalépésének napjától.

               9. CIKK

               Megszüntetés

               1.
                     Amennyiben az I. mellékletben felsorolt valamelyik megállapodás megszűnik, e megállapodás minden olyan rendelkezése, amely az érintett megállapodásra vonatkozik, ugyanebben az időben szintén megszűnik.

               2.
                     Abban az esetben, ha az I. mellékletben felsorolt összes megállapodás megszűnik, az utolsó ilyen megállapodás megszűnésével egy időben ez a megállapodás is megszűnik.

               FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre megfelelő felhatalmazással rendelkező meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

               Kelt […]-ban/-ben, a(z) […] év […] havának […] napján, két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és koreai nyelven, mely szövegek mindegyike egyformán hiteles.

                        AZ EURÓPAI UNIÓ RÉSZÉRŐL

                        A KOREAI KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL

               I. MELLÉKLET

               E megállapodás 1. cikkében említett megállapodások jegyzéke

               (a)
                     A Koreai Köztársaság és az Európai Unió tagállamai között létrejött kétoldalú légiközlekedési megállapodások és azok esetleges módosításai, kiegészítései vagy mellékletei, amelyeket e megállapodás aláírásának napján már megkötöttek, aláírtak és/vagy ideiglenesen alkalmaznak, a következők:

                  –
                     Az Osztrák Köztársaság szövetségi kormánya és a Koreai Köztársaság kormánya között 1979. május 15-én, Bécsben létrejött, a két állam területén bonyolított légi közlekedésről szóló megállapodás – a továbbiakban a II. mellékletben: „Koreai Köztársaság – Ausztria megállapodás”;

                  –
                     A Belga Királyság kormánya és a Koreai Köztársaság kormánya között 1975. október 20-án, Brüsszelben létrejött, légi járatok üzemeltetéséről szóló megállapodás – a továbbiakban a II. mellékletben: „Koreai Köztársaság – Belgium megállapodás”;

                  –
                     A Bolgár Köztársaság kormánya és a Koreai Köztársaság kormánya között 1994. augusztus 19-én, Szófiában létrejött, a két állam területén és azon kívül bonyolított légi közlekedésről szóló megállapodás – a továbbiakban a II. mellékletben: „Koreai Köztársaság – Bulgária megállapodás”;

                  –
                     A Horvát Köztársaság kormánya és a Koreai Köztársaság kormánya között 2015. december 30-án, Zágrábban létrejött, légi járatok üzemeltetéséről szóló megállapodás – a továbbiakban a II. mellékletben: „Koreai Köztársaság – Horvátország megállapodás”;

                  –
                     A Cseh és Szlovák Szövetségi Köztársaság kormánya és a Koreai Köztársaság kormánya között 1990. október 26-án, Szöulban aláírt légiközlekedési megállapodás, módosítva a Cseh Köztársaság kormánya és a Koreai Köztársaság kormánya közötti, a Cseh és Szlovák Szövetségi Köztársaság kormánya és a Koreai Köztársaság kormánya között 1990. október 26-án, Szöulban aláírt légiközlekedési megállapodást módosító, 2004. december 3-án és 2005. február 14-én diplomáciai jegyzékváltással megkötött megállapodás – a továbbiakban a II. mellékletben: „Koreai Köztársaság – Cseh Köztársaság megállapodás”;

                  –
                     A Dán Királyság kormánya és a Koreai Köztársaság kormánya között 1995. szeptember 6-án, Szöulban parafált, a két állam területén és azon kívül bonyolított, menetrend szerinti légi közlekedésről szóló megállapodás – a továbbiakban a II. mellékletben: „Koreai Köztársaság – Dánia megállapodás”;

                  –
                     A Finn Köztársaság kormánya és a Koreai Köztársaság kormánya között 1996. november 12-én, Szöulban létrejött, légi járatok üzemeltetéséről szóló megállapodás – a továbbiakban a II. mellékletben: „Koreai Köztársaság – Finnország megállapodás”;

                  –
                     A Francia Köztársaság kormánya és a Koreai Köztársaság kormánya között 1974. június 7-én, Szöulban létrejött, légi járatok üzemeltetéséről szóló megállapodás – a továbbiakban a II. mellékletben: „Koreai Köztársaság – Franciaország megállapodás”;

                  –
                     A Németországi Szövetségi Köztársaság és a Koreai Köztársaság között 1995. március 7-én, Bonnban létrejött, légi közlekedési megállapodás – a továbbiakban a II. mellékletben: „Koreai Köztársaság – Németország megállapodás”;

                  –
                     A Görög Köztársaság kormánya és a Koreai Köztársaság kormánya között 1995. január 25-én, Athénban létrejött, a két állam területén és azon kívül bonyolított légi közlekedésről szóló megállapodás – a továbbiakban a II. mellékletben: „Koreai Köztársaság – Görögország megállapodás”;

                  –
                     A Magyarország kormánya és a Koreai Köztársaság kormánya között 2014. november 28-án, Szöulban létrejött, légi járatok üzemeltetéséről szóló megállapodás – a továbbiakban a II. mellékletben: „Koreai Köztársaság – Magyarország megállapodás”;

                  –
                     A Luxemburgi Nagyhercegség kormánya és a Koreai Köztársaság kormánya között 2000. szeptember 27-én, Luxembourgban létrejött, a két állam területén és azon kívül bonyolított légi közlekedésről szóló megállapodás – a továbbiakban a II. mellékletben: „Koreai Köztársaság – Luxemburg megállapodás”;

                  –
                     A Koreai Köztársaság kormánya és Málta kormánya között 1997. március 25-én, Valettában létrejött, a két állam területén és azon kívül bonyolított légi közlekedésről szóló megállapodás – a továbbiakban a II. mellékletben: „Koreai Köztársaság – Málta megállapodás”;

                  –
                     A Holland Királyság kormánya és a Koreai Köztársaság kormánya között létrejött, 1970. június 24-én Hágában aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: „Koreai Köztársaság – Hollandia megállapodás”;

                  –
                     A Lengyel Köztársaság kormánya és a Koreai Köztársaság kormánya között 1991. október 14-én, Szöulban létrejött, légi járatok üzemeltetéséről szóló megállapodás – a továbbiakban a II. mellékletben: „Koreai Köztársaság – Lengyelország megállapodás”;

                  –
                     A Románia kormánya és a Koreai Köztársaság kormánya között 1994. március 10-én, Szöulban létrejött, a két állam területén és azon kívül bonyolított polgári légi közlekedésről szóló megállapodás – a továbbiakban a II. mellékletben: „Koreai Köztársaság – Románia megállapodás”;

                  –
                     A Spanyol Királyság és a Koreai Köztársaság között 1989. június 21-én, Szöulban létrejött, légi közlekedési megállapodás – a továbbiakban a II. mellékletben: „Koreai Köztársaság – Spanyolország megállapodás”;

                  –
                     A Svéd Királyság kormánya és a Koreai Köztársaság kormánya között 1995. szeptember 6-án, Szöulban parafált, a két állam területén és azon kívül bonyolított, menetrend szerinti légi közlekedésről szóló megállapodás – a továbbiakban a II. mellékletben: „Koreai Köztársaság – Svédország megállapodás”;

                  –
                     A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya és a Koreai Köztársaság kormánya között a területeik között és azokon túli légi közlekedésről szóló, 1984. március 5-én, Szöulban létrejött megállapodás– a továbbiakban a II. mellékletben: „Koreai Köztársaság – Egyesült Királyság megállapodás”;

               (b)
                     Légiközlekedési megállapodások és azok esetleges módosításai, kiegészítései vagy mellékletei, illetve egyéb rendelkezések, amelyeket a Koreai Köztársaság és az Európai Unió tagállamai parafáltak vagy aláírtak, és amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba, és amelyeket nem alkalmaznak ideiglenesen:

                  –
                     Az Olasz Köztársaság kormánya és a Koreai Köztársaság kormánya között 2016. március 24-én, Rómában parafált, légi járatok üzemeltetéséről szóló megállapodás – a továbbiakban a II. mellékletben: „Koreai Köztársaság – Olaszország megállapodás”;

               –
                     A Lett Köztársaság kormánya és a Koreai Köztársaság kormánya között 2018. április 6-án, Rigában parafált, légi járatok üzemeltetéséről szóló megállapodás – a továbbiakban a II. mellékletben: „Koreai Köztársaság – Lettország megállapodás”;

               –
                     A Portugál Köztársaság kormánya és a Koreai Köztársaság kormánya között 2018. május 25-én, Szöulban aláírt légiközlekedési megállapodás – a továbbiakban a II. mellékletben: „Koreai Köztársaság – Spanyolország megállapodás”;

               _________________

               II. MELLÉKLET

               Az I. mellékletben felsorolt megállapodásokban szereplő
                  és e megállapodás 2–4. cikkében említett cikkek jegyzéke

               (a)
                     Kijelölés:

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Ausztria megállapodás 3. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Belgium megállapodás 3. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Bulgária megállapodás 3. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Horvátország megállapodás 3. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Csehország megállapodás 3. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Dánia megállapodás 3. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Finnország megállapodás 3. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Franciaország megállapodás 3. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Németország megállapodás 3. cikkének (2) és (3) bekezdése;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Görögország megállapodás 3. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Magyarország megállapodás 3. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Olaszország megállapodás 7. cikke;

               –
                     a Koreai Köztársaság – Lettország megállapodás 4. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Luxemburg megállapodás 3. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Málta megállapodás 3. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Hollandia megállapodás 3. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Lengyelország megállapodás 3. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Portugália megállapodás 3. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Románia megállapodás 3. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Spanyolország megállapodás 3. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Svédország megállapodás 3. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Egyesült Királyság megállapodás 4. cikke;

               (b)
                     Az engedélyek vagy jogosítványok megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása:

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Ausztria megállapodás 3. cikkének (4) és (5) bekezdése;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Belgium megállapodás 3. cikkének (4) és (5) bekezdése;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Bulgária megállapodás 4. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Horvátország megállapodás 4. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Csehország megállapodás 4. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Dánia megállapodás 4. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Finnország megállapodás 4. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Franciaország megállapodás 3-bis. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Németország megállapodás 3. cikkének (4) és (5) bekezdése;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Görögország megállapodás 4. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Magyarország megállapodás 4. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Olaszország megállapodás 8. cikke;

               –
                     a Koreai Köztársaság – Lettország megállapodás 5. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Luxemburg megállapodás 4. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Málta megállapodás 4. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Hollandia megállapodás 3. cikkének (4) és (5) bekezdése;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Lengyelország megállapodás 4. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Portugália megállapodás 4. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Románia megállapodás 4. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Spanyolország megállapodás 4. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Svédország megállapodás 4. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Egyesült Királyság megállapodás 5. cikke;

               (c)
                     Szabályozói ellenőrzés:

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Ausztria megállapodás 7. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Belgium megállapodás 7. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Bulgária megállapodás 10. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Horvátország megállapodás 7. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Csehország megállapodás 8. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Dánia megállapodás 17A. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Finnország megállapodás 9. cikke;

                  –
                     A Koreai Köztársaság és Franciaország által 2002. május 23-án aláírt biztonsági záradék;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Görögország megállapodás 8. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Magyarország megállapodás 9. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Olaszország megállapodás 10. cikke;

               –
                     a Koreai Köztársaság – Lettország megállapodás 15. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Luxemburg megállapodás 6. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Málta megállapodás 7. cikke;

                  –
                     A Koreai Köztársaság és Hollandia által 2002. szeptember 13-án aláírt biztonsági záradék;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Portugália megállapodás 14. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Románia megállapodás 8. cikke;

                  –
                     A Koreai Köztársaság és Spanyolország által 2005. december 15-én aláírt biztonsági záradék;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Svédország megállapodás 17A. cikke;

                  –
                     A Koreai Köztársaság és az Egyesült Királyság által 2001. június 29-én aláírt biztonsági záradék;

               (d)
                     A légi járművek tüzelőanyagaira kivetett illetékek:

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Ausztria megállapodás 4. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Belgium megállapodás 4. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Bulgária megállapodás 5. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Horvátország megállapodás 10. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Csehország megállapodás 5. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Dánia megállapodás 5. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Finnország megállapodás 5. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Franciaország megállapodás 4. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Németország megállapodás 5. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Görögország megállapodás 5. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Magyarország megállapodás 6. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Olaszország megállapodás 12. cikke;

               –
                     a Koreai Köztársaság – Lettország megállapodás 7. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Luxemburg megállapodás 8. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Málta megállapodás 5. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Hollandia megállapodás 4. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Lengyelország megállapodás 5. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Portugália megállapodás 6. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Románia megállapodás 5. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Spanyolország megállapodás 5. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Svédország megállapodás 5. cikke;

                  –
                     a Koreai Köztársaság – Egyesült Királyság megállapodás 6. cikke;

               _________________

               III. MELLÉKLET

               A megállapodás 2. cikkében említett egyéb államok jegyzéke

               (a)
                     Izland (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

               (b)
                     A Liechtensteini Hercegség (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

               (c)
                     A Norvég Királyság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

               (d)
                     A Svájci Államszövetség (az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti légi közlekedési megállapodás értelmében).

               __________________


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.11.
            COM(2019) 269 final
            2019/0130(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  Az EGT Vegyes Bizottság (tanácsi határozatjavaslathoz csatolt) határozattervezete az EGT-megállapodás II. mellékletét (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) kívánja módosítani azzal a céllal, hogy belefoglalja az EGT-megállapodásba a tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről és a 2001/37/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 2014/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A csatolt vegyes bizottsági határozattervezet már meglévő uniós szakpolitikát terjeszt ki az EGT-tag EFTA-államokra (Norvégiára, Izlandra és Liechtensteinre).

                  •
                        Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Az uniós vívmányoknak – azok EGT-megállapodásba történő belefoglalásával – az EGT-tag EFTA-államokra történő kiterjesztése az EGT-megállapodás azon céljaival és elveivel összhangban történik, hogy közös szabályokon és egyenlő versenyfeltételeken alapuló dinamikus és homogén Európai Gazdasági Térség jöjjön létre.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az EGT-megállapodásba belefoglalandó jogszabály az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikkén alapul, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével.

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet
                  1
                1. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján kialakítja az ilyen határozatokról az Unió által képviselendő álláspontot.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének a következők miatt:

               E javaslat célját, nevezetesen a belső piac homogenitásának biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért e cél a hatások miatt uniós szinten jobban megvalósítható.

                  Az uniós vívmányok EGT-megállapodásba történő belefoglalásának eljárása az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendelettel összhangban zajlik, ami megerősíti a választott megközelítést.

               •Arányosság

                  Az arányosság elvének megfelelően ez a javaslat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az EGT-megállapodás 98. cikkének megfelelően a választott jogi aktus az EGT Vegyes Bizottság határozata. Az EGT Vegyes Bizottság biztosítja az EGT-megállapodás hatékony végrehajtását és érvényesülését. Ennek érdekében határozatokat kell hoznia az EGT-megállapodásban meghatározott esetekben.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A 2014/40/EU irányelv EGT-megállapodásba való belefoglalásának nincsenek várható költségvetési vonzatai.

               5.EGYÉB ELEMEK

               Az EFTA részéről kért főbb kiigazítások

               a) kiigazítás: Fontos annak biztosítása, hogy az 5. cikk (7) bekezdésében előírtak szerint a Bizottság hozzáférjen az adatokhoz és információkhoz. Szükség esetén pontosabb kiigazítások szerepelnek majd a 2014/40/EU irányelv végrehajtásához kapcsolódó vegyes bizottsági határozatokban.

               b) kiigazítás: Az EGT-tag EFTA-államok alkotmányos korlátai miatt a Bizottság közvetlenül nem számíthat fel díjakat. A javasolt megoldás összhangban van az EGT-megállapodás kétpilléres felépítésével.

               c) kiigazítás: Norvégia 1994 óta mentességgel rendelkezik a szájon át fogyasztott dohánytermékek forgalomba hozatalának tilalmára vonatkozóan. Figyelembe véve, hogy a szájon át fogyasztott dohánytermék a norvég piacon bejáratott, a lakosság 14 %-a által használt termék (Norvég Statisztikai Hivatal, 2017), ez a mentesség továbbra is indokolt. A szájon át fogyasztott dohánytermék használatával és (az alábbiakban kifejtett) használati mintázatával kapcsolatos egészségügyi kockázatokra vonatkozó statisztikákkal alátámasztott, Norvégiában fennálló sajátos nemzeti körülmények kezelése érdekében Norvégia alternatív egészségvédő figyelmeztetést kíván feltüntetni a szájon át fogyasztható dohánytermékeken.

               Az elmúlt 10–15 évben drámai mértékben elterjedt a szájon át fogyasztott dohánytermékek használata Norvégiában, különösen a fiatalok körében. Alig több mint egy évtizeddel ezelőtt kevés fiatal és nagyon kevés nő használta. Norvégiában a 16–24 éves korosztálynál most a fiúk 33 %-a és a lányok 18 %-a használja azt, és semmi jele annak, hogy ez a tendencia megállna. Svédországban – ahol a szájon át fogyasztott dohánytermék értékesítése szintén megengedett – a fiatal nők körében nem figyelhető meg ez az emelkedés, vagyis ez a nemzeti körülmény csak Norvégiára jellemző.

               Norvégiában továbbá a becslések szerint a női felhasználók 20 %-a a terhesség alatt is használ szájon át fogyasztott dohányterméket. Meggyőző bizonyíték van arra vonatkozóan, hogy a szájon át fogyasztott dohánytermékek terhesség alatti használata a születési súly csökkenéséhez, a koraszülés kockázatának emelkedéséhez és halvaszületéshez vezethet. Arra utaló jelek is vannak, hogy hozzájárulhat a preeklampsziához, és az újszülöttek körében növelheti a légzési elégtelenség, valamint az ajak- és szájpadlás-malformáció kialakulásának kockázatát. Mivel a fiatal nők körében rohamosan terjed a „snüssz” használata, a következő években valószínűleg emelkedni fog az ezt használó várandós nők száma. Ez a terhesség során tapasztalható rendellenességek, valamint a magzat és az újszülött fejlődési rendellenességeinek növekedéséhez vezethet.

               Az ország sajátos nemzeti körülményeire tekintettel lehetővé kell tenni Norvégia számára, hogy alternatív egészségvédő figyelmeztetést tüntessen fel a Norvégiában forgalomba hozott, szájon át fogyasztott dohánytermékeken.

               d) kiigazítás: Norvégiában megengedett a szájon át fogyasztott dohánytermék értékesítése, mivel az hagyományos dohányterméknek minősül az országban. E mentességnek hatályban kell maradnia.

               2019/0130 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás
                  3
                (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról.

               (3)A 2014/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet
                  4
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (4)Az EGT-megállapodás II. mellékletét (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (5)Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) javasolt módosítása tekintetében az Unió nevében elfogadandó álláspont az EGT Vegyes Bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (2)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (3)

                        HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

                     (4)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2014/40/EU irányelve| (2014. április 3.) a tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről és a 2001/37/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről, amelyet a HL L 150., 2015.6.17., 24. o. helyesbített.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.11.
            COM(2019) 269 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG

               […] HATÁROZATA

               (XXX)

               az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

               mivel:

               (1)A HL L 150., 2015.6.17., 24. o. által helyesbített, a tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről és a 2001/37/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 2014/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet
                  1
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (2)A 2014/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének a dohánytermékeken feltüntetendő képes figyelmeztetéseket tartalmazó képtár létrehozása tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. október 10-i 2014/109/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági irányelvet
                  2
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (3)A 2014/40/EU irányelv hatályon kívül helyezi az EGT-megállapodásba foglalt 2001/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet
                  3
               , amelyet következésképpen el kell hagyni az EGT-megállapodásból.

               (4)Norvégiának fenn kell tartania a 2001/37/EK irányelv kiigazítását a 2014/40/EU irányelv 2. cikkének 8. pontjában meghatározott termék – „szájon át fogyasztott dohánytermék” – tekintetében.

               (5)Tekintettel a 2014/40/EU irányelv 2. cikkének 8. pontjában meghatározott termékre vonatkozó kiigazításra, valamint a szájon át fogyasztott dohánytermék használatával és használati mintázatával kapcsolatos egészségügyi kockázatokra vonatkozó statisztikai adatokkal alátámasztott sajátos nemzeti körülmények alapján lehetővé kell tenni Norvégia számára, hogy alternatív kiegészítő egészségvédő figyelmeztetést tüntessen fel a szájon át fogyasztott dohánytermékeken az e határozat 1. cikkének c) pontjában jelzettek szerint.

               (6)Az EGT-megállapodás II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT-megállapodás II. melléklete XXV. fejezete 3. pontjának (2001/37/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) szövege helyébe a következő szöveg lép:

               „32014 L 0040: Az Európai Parlament és a Tanács 2014/40/EU irányelve| (2014. április 3.) a tagállamoknak a dohánytermékek és kapcsolódó termékek gyártására, kiszerelésére és értékesítésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezései közelítéséről és a 2001/37/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 127, 2014.4.29., 1. o.), amelyet a HL L 150., 2015.6.17., 24. o. helyesbített, az alábbi módosítással:

               – 32014 L0109: A Bizottság 2014/109/EU felhatalmazáson alapuló irányelve (2014. október 10.) (HL L 360., 2014.12.17., 22. o.).

               A 2005. április 25-i csatlakozási okmány mellékleteiben (VI. melléklet, 7. fejezet) Bulgáriára vonatkozóan megállapított átmeneti intézkedéseket alkalmazni kell.

               Az irányelv rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:

               a)Az 5. cikk (7) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

               »Az EFTA-államok és adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság biztosítják, hogy a Bizottság hozzáférjen minden, rendelkezésre bocsátandó adathoz és információhoz.«

               b)A 7. cikk (13) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

               »Az EFTA-államok gyártói és importőrei esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság szedi be a Bizottság által felszámított díjakat.«

               c)Norvégia tekintetében a 12. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

               »Tekintettel a szájon át fogyasztott dohánytermék használatával és használati mintázatával kapcsolatos egészségügyi kockázatokra vonatkozó statisztikai adatokkal alátámasztott sajátos nemzeti körülményekre, a Norvégiában forgalomba hozott, szájon át fogyasztott dohánytermékeken az alábbi alternatív egészségvédő figyelmeztetés tüntethető fel:

               ’Ez a dohánytermék növeli a magzat sérülésének és a halvaszületésnek a kockázatát.’«

               d)A 17. cikkben előírt tilalom nem alkalmazandó a 2. cikk 8. pontjában meghatározott termék Norvégiában történő forgalomba hozatalára. Ez az eltérés nem vonatkozik a 2. cikk 8. pontjában meghatározott termék élelmiszeripari termékekhez hasonló formában történő értékesítésének tilalmára. Norvégia megtiltja a 2. cikk 8. pontjában meghatározott termék e megállapodás valamennyi szerződő fele részére – Svédország kivételével – történő kivitelét.

               e)A 30. cikkben a »2017. május 20-ig« szövegrész helyébe az EFTA-államok tekintetében az »a 2014/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet az EGT-megállapodásba belefoglaló EGT vegyes bizottsági határozat hatálybalépésének napjától számított egy évig« szövegrész lép.

               A 30. cikk a) és c) pontjában a »2016. május 20.« szövegrész helyébe az EFTA-államok tekintetében az »a 2014/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet az EGT-megállapodásba belefoglaló EGT vegyes bizottsági határozat hatálybalépésének napja« szövegrész lép.

               A 30. cikk b) pontjában a »2016. november 20.« szövegrész helyébe az EFTA-államok tekintetében az »a 2014/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet az EGT-megállapodásba belefoglaló EGT vegyes bizottsági határozat hatálybalépésének napjától számított hat hónap« szövegrész lép.”

               2. cikk

               A HL L 150., 2015.6.17., 24. o. által helyesbített 2014/40/EU irányelvnek, valamint a 2014/109/EU felhatalmazáson alapuló irányelvnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

               3. cikk

               Ez a határozat […]-án/-én lép hatályba, feltéve hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették*.

                  44. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

                  az EGT Vegyes Bizottság részéről

                  az elnök

                  […]

                  az EGT Vegyes Bizottság

                  titkárai

                  […]

                     (1)

                        HL L 127., 2014.4.29., 1. o.

                     (2)

                        HL L 360., 2014.12.17., 22. o.

                     (3)

                        HL L 194., 2001.7.18., 26. o.

                     (4)
                  *
                        Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.