title: Javaslat : a Tanács rendelete az 1234/2007/EK rendelettől („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) a vajra és a sovány tejporra vonatkozó 2009-es és 2010-es intervenciós időszak tekintetében való eltérésről

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0354

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 7.7.2009COM(2009) 354 végleges2009/0094 (CNS)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEaz 1234/2007/EK rendelettől („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) a vajra és a sovány tejporra vonatkozó 2009-es és 2010-es intervenciós időszak tekintetében való eltérésrőlINDOKOLÁSAz elmúlt 12 hónapban drasztikusan romlott a tejpiaci helyzet. A 2007. évi árcsúcshoz képest (az uniós és a világpiaci élelmiszerárak tetőzését követően) 2008 második felében és 2009-ben jelentős mértékben csökkentek az árak, ami éreztette hatását a tejtermelők jövedelmében is. A tejüzemekbe szállított tej ára jelentős mértékben visszaesett.A világpiaci árak drámai visszaesésének oka elsősorban az volt, hogy a volumenében világszinten megnövekedett termeléssel párhuzamosan a pénzügyi és gazdasági válság nyomán csökkent a világpiaci kereslet. A világpiaci árak csökkenése közvetlenül érintette az uniós piaci árakat, így a korábban 30–40 centes literenkénti tejár megközelítette a biztonsági háló szintjének megfelelő 21 centet. Ilyen árszínvonal mellett a bevétel csak a termelés változó költségeit fedezi, sok kevésbé hatékonyan működő tejtermelő állandó költségeit nem, az ingatlan, a munkaerő és a tőke költségét pedig különösen nem. Jóllehet a rendkívül magas élelmiszerárak ellensúlyozására 2008-ban 2 %-kal növekedtek a tejkvóták, az uniós tejtermelés a 2008/2009-es kontingensévben mégis 0,6 %-kal visszaesett, így az összes tejtermelés 4,2 %-kal alacsonyabb volt a teljes kvótamennyiségnél.A Bizottság 2009 januárjában javaslatot tett a vaj magántárolásához nyújtott támogatásra, újból bevezette a tejtermékek után járó export-visszatérítést, illetve a rögzített intervenciós felvásárlási árakhoz igen közeli árakon – pályáztatási rendszer keretében – a vajra vonatkozó 30 000 tonnás és a sovány tejporra vonatkozó 109 000 tonnás plafonérték felett is folytatta az említett termékek felvásárlását.A világpiaci árnak való alákínálás elkerülése érdekében az export-visszatérítések mértékének megállapítása rendkívül körültekintően történt.Az intervenciós felvásárlások mértéke (2009. június 25-ig 81 000 tonna vaj, illetve 203 000 tonna sovány tejpor) továbbra is komoly piaci egyensúlyhiányra utal, amely azonban részben szezonálisan is változó, hiszen a legmagasabb termelési értékek jellemzően az év első felére esnek. A felvásárlásnak az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet szerinti, 2009. augusztus 31-én történő lezárása esetén az árak valószínűsíthetően az intervenciós árak alá esnének; ez komoly piaci zavart okozna, és kihatna a már amúgy is túl alacsony termelői árakra.A különleges helyzetre való tekintettel indokolt a vajra és a sovány tejporra irányuló állami intervenció előtt jelenleg nyitva álló időszakot pályázati eljárás útján 2010. február 28-ig meghosszabbítani. Ezenkívül, mivel a tejpiaci egyensúly helyreállásának várható időpontja bizonytalan, a Bizottságot célszerű felhatalmazni, hogy – szintén pályázati eljárás útján – a 2010. évi intervenciós időszakot is meghosszabbíthassa, ha a piac helyzete indokolja.Az említett intézkedések pozitív jövőképet adnának a tejpiac számára. Közép- és hosszú távon ugyanis azzal lehet számolni, hogy a gazdasági és pénzügyi helyzet javulásával és a megszokott fogyasztói magatartás visszatérésével nőni fog a kereslet, és normalizálódni fognak az árak.2009/0094 (CNS)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEaz 1234/2007/EK rendelettől („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) a vajra és a sovány tejporra vonatkozó 2009-es és 2010-es intervenciós időszak tekintetében való eltérésrőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],mivel:(1) A világpiaci túlkínálat és a keresletnek a pénzügyi és gazdasági válság miatti csökkenése következtében a tejtermékek világpiaci ára lezuhant. A tejtermékek árai a Közösség piacán is jelentősen csökkentek. Az ez év eleje óta bevezetett piaci intézkedések hatására a közösségi árak megállapodtak a támogatott árak szintjén. Fontos, hogy az ilyen piactámogató intézkedések, különösen az állami intervenciók érvényben maradjanak addig, amíg ez az árak további süllyedésének megakadályozása és a közösségi piac zavarainak elkerülése szempontjából indokolt.(2) A mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet[3] 11. cikkének e) pontja szerint a vaj és a sovány tejpor esetében állami intervencióra március 1-jétől augusztus 31-ig van lehetőség.(3) A piaci kilátásokra való tekintettel a vajra és sovány tejporra vonatkozó intervenciós időszak 2009. augusztus 31-én túli, adott esetben 2010. február 28-ig történő meghosszabbítása szükséges.(4) Ezenkívül abban az esetben, ha a piaci árak várható csökkenése olyan mértékű, hogy az megzavarja vagy megzavarhatja a piac működését, indokolt felhatalmazni a Bizottságot a vajra és sovány tejporra vonatkozó, 2010. augusztus 31-ig tartó intervenciós időszak 2011. február 28-ig történő meghosszabbítására,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1234/2007/EK rendelet 11. cikkének e) pontjától eltérve a vajra és sovány tejporra vonatkozó 2009. évi intervenciós időszak 2010. február 28-án ér véget.2. cikkAz 1234/2007/EK rendelet 11. cikkének e) pontjától eltérve, az említett rendelet 195. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárással a Bizottság határozhat a 2010. augusztus 31-ig tartó intervenciós időszak pályázati eljárás útján, indokolt esetben 2011. február 28-ig történő meghosszabbításáról, amennyiben a tej- és tejtermékágazatban várható piaci árcsökkenés olyan mértékű, hogy az megzavarja vagy megzavarhatja a közösségi piac működését.3. cikkA Bizottság az 1234/2007/EK rendelet 195. cikkének (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően meghozza az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket.4. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökPÉNZÜGYI KIMUTATÁS | Fichefin/09/MS/dz Ares 143713 rev1 6.142.2009.1 |DÁTUM: 2009. 06. 11. |1. | KÖLTSÉGVETÉSI JOGCÍM: 05 02 12 02 05 02 12 04 | ELŐIRÁNYZATOK: p.m. 16 980 747 EUR |2. | A JAVASLAT CÍME: A Tanács rendelete az 1234/2007/EK rendelettől a vajra és a sovány tejporra vonatkozó intervenciós időszak tekintetében való eltérésről |3. | JOGALAP: A Szerződés 37. cikke |4. | CÉLKITŰZÉSEK: A piaci kilátásokra és a piaci árak csökkenésére való tekintettel a vajra és sovány tejporra vonatkozó intervenciós időszak 2009. augusztus 31-én túli, adott esetben 2010. február 28-ig történő meghosszabbítása. |5. | PÉNZÜGYI HATÁSOK | 12 HÓNAPOS TÁVLATBAN (millió EUR) | FOLYÓ PÉNZÜGYI ÉV 2009 (millió EUR) | KÖVETKEZŐ PÉNZÜGYI ÉV 2010 (millió EUR) |5.0 | KIADÁSOK - AZ EK-KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE (VISSZATÉRÍTÉSEK/TÁMOGATÁSOK) - A NEMZETI HATÓSÁGOK TERHÉRE - EGYÉB | - | 9,2 |5.1 | BEVÉTELEK - AZ EK SAJÁT FORRÁSAI (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK) - NEMZETI FORRÁSOK | - | - |2011 | 2012 | 2013 | 2014 |5.0.1 | KIADÁSI ELŐIRÁNYZAT | 13,5 | 4,2 | - | - |5.1.1 | BEVÉTELI ELŐIRÁNYZAT | - | - | - | - |5.2 | SZÁMÍTÁSI MÓDSZER: Az intervenciós időszak további felvásárlások lehetővé tétele érdekében történő meghosszabbításához kapcsolódó költségek számítása az alábbi feltételezésen alapul: A 2009 tavaszán tapasztalt fogyasztási és a 2009. szeptembertől 2010. januárig terjedő időszakra vetített termelési minták alapján a meghosszabbított időszakban 50 000 tonna sovány tejpor és 31 000 tonna vaj intervenciós felvásárlására lehet számítani. Feltételezhető továbbá, hogy e többletmennyiség 2 évig marad raktárban, majd intervenciós áron kerül piaci értékesítésre. A technikai költségek fedezésére a 2009-es költségvetésben beállított összeg került felhasználásra. A fenti feltevések és becslések alapján a vaj esetében a 2010–2012 költségvetési évekre becsült kiadás 12,5 millió EUR. A sovány tejpor esetében ugyanezen időszakra a becsült összköltség 14,4 millió EUR. |6.0 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL? | IGEN/NEM |6.1 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS ALCÍMEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL? | IGEN/NEM |6.2 | SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE? | IGEN/NEM |6.3 | SZÜKSÉG LESZ-E ELŐIRÁNYZATOK BEVEZETÉSÉRE A JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE? | IGEN/NEM |ÉSZREVÉTELEK: |[1] HL C […], […], […] o.[2] HL C […], […], […] o.[3] HL L 299., 2007.11.16., 1. o.


|

52010PC0681

/* COM/2010/0681 végleges - NLE 2010/0331 */  Javaslat: A TANÁCS RENDELETE az Uniónak az egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm vámkontingensei megnyitásáról és kezeléséről szóló 7/2010/EU rendelet módosításáról

	Brüsszel, 2010.11.19.COM(2010) 681 végleges2010/0331 (NLE)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEaz Uniónak az egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm vámkontingensei megnyitásáról és kezeléséről szóló 7/2010/EU rendelet módosításárólINDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTEREAutonóm uniós vámkontingenseket olyan termékek esetében szükséges alkalmazni, amelyekből az Unióban az adott kontingensidőszak folyamán nem fognak előállítani akkora mennyiséget, amekkorára a szóban forgó terméket felhasználó iparágnak szüksége lenne. Több tagállam kérése alapján a Bizottság az illetékes kormányzati szakértőkkel közösen egyes mezőgazdasági és ipari termékek esetében megvizsgálta, hogy szükség van-e autonóm vámkontingensek megnyitására.A Tanács 2009. december 22-én elfogadta az Uniónak az egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm vámkontingensei megnyitásáról és kezeléséről, valamint a 2505/96/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló rendeletet annak érdekében, hogy a szóban forgó termékek iránt az Unióban jelentkező keresletet a lehető legkedvezőbb feltételekkel lehessen kielégíteni.Az uniós vámkontingenseket a megfelelő mennyiségek vonatkozásában nulla vagy – a közös vámtarifa szerinti autonóm vámtételhez képest – csökkentett vámtétel meghatározása mellett indokolt megnyitni oly módon, hogy a kérdéses termékek piacán ne keletkezzék zavar. A gazdasági és vámkérdésekkel foglalkozó csoport ülésein tartott egyeztetések azt mutatták, hogy a tagállamok készek a rendeletjavaslatban megjelölt termékek vámkontingenseinek oly módon történő megnyitására, hogy ez a kérdéses termékek piacán ne okozzon zavart.A javaslat összhangban van a mezőgazdasági, a kereskedelemi, a vállalkozás- és a fejlesztéspolitikával, valamint a külkapcsolatokra vonatkozó politikával. Külön kiemelendő, hogy a javaslat nem érinti hátrányosan az EU-val kötött preferenciális kereskedelmi megállapodások előnyeit élvező országokat (például az általános preferenciarendszerben részt vevő országokat, az AKCS-országokat, a tagjelölt és a potenciálisan tagjelölt nyugat-balkáni országokat).KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLATKonzultációra került sor az egyes tagállamok iparágait képviselő, gazdasági vámkérdésekkel foglalkozó csoporttal. Az összes felsorolt vámkontingens a csoport keretében elért megállapodást tükrözi.Nem merült fel, hogy a javaslat visszafordíthatatlanul káros következményekkel járhat.A javaslat szolgálatközi konzultációs eljárás tárgyát fogja képezni, majd – a Tanács általi elfogadását követően – közzétételre kerül.A JAVASLAT JOGI ELEMEIAz egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm uniós vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló tanácsi rendelet módosítása, amihez a jogalapot az Európai Unió működéséről szóló szerződés 31. cikke szolgáltatja. Az említett cikk értelmében az autonóm vámkontingenseket a Tanács állapítja meg minősített többséggel, bizottsági javaslat alapján.A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik. Ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.Ezek az intézkedések összhangban vannak a külkereskedelemben részt vevő gazdasági szereplőkre vonatkozó eljárások egyszerűsítésével kapcsolatos alapelvekkel, valamint a Bizottságnak az autonóm vámtételek felfüggesztéséről és az autonóm vámkontingensekről szóló 1998. évi közleményével (HL C 128., 1998.4.25., 2. o.).KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKVámbevétel-kiesés összesen −9 422 228 EUR összegben.2010/0331 (NLE)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEaz Uniónak az egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm vámkontingensei megnyitásáról és kezeléséről szóló 7/2010/EU rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 31. cikkére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[1],mivel:1.  Annak érdekében, hogy egyes, az Unióban elégtelen mennyiségben előállított áruk tekintetében kielégítő és folyamatos ellátást lehessen biztosítani, és megelőzhetőek legyenek a piaci zavarok, a 7/2010/EU tanácsi rendelet[2] autonóm vámkontingenseket nyitott meg bizonyos mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozóan. Ezeken a vámkontingenseken belül a termékek csökkentett vagy nulla vámtétellel importálhatók. Ugyanezen okból szükségessé vált bizonyos termékek megfelelő mennyiségére vonatkozóan új, nulla vámtételű vámkontingenst megnyitni 2011. január 1-jétől kezdődő hatállyal.2.  A 09.2977 és a 09.2635 tételszámú vámkontingensek mennyisége a 2010. december 31-én végződő jelenlegi kontingensidőszakban nem elegendő az uniós ipari kereslet kielégítéséhez. Következésképpen ezeket a kontingensmennyiségket 2010. július 1-jei hatállyal növelni kell.3.  Az Uniónak már nem érdeke, hogy egyes termékekre, amelyekre 2010-ben vámkontingens került megállapításra, 2011-ben is közösségi vámkontingenst nyújtson. Ezért ezeket a kontingenseket 2011. január 1-jei hatállyal meg kell szüntetni, és a megfelelő termékeket el kell hagyni a 7/2010/EU rendelet I. mellékletében levő jegyzékből.4.  A módosítások nagy számára való figyelemmel az egyértelműség érdekében a 7/10/EU rendelet I. mellékletének helyébe teljes egészében új szövegnek kell lépnie.5.  Ezért a 7/2010/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.6.  Mivel a vámkontingenseknek 2011. január 1-jén kell hatályba lépniük, ezt a rendeletet ugyanezen időponttól fogva indokolt alkalmazni, és haladéktalanul hatályba kell léptetni,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 7/2010/EU rendelet mellékletének helyébe az e rendelet mellékletében szereplő szöveg lép.2. cikkA 7/2010/EU rendelet melléklete 2010. július 1-jei hatállyal a következőképpen módosul:– a 09.2977 tételszámú vámkontingens mennyisége 40 000 tonna,– a 09.2635 tételszámú vámkontingens mértéke 1 300 000 km.3. cikkA 7/2010/EU rendelet melléklete 2011. január 1-jei hatállyal kiegészül a 09.2638, 09.2639, a 09.2640, a 09.2941, a 09.2642 és a 09.2643 tételszámú vámkontingenst tartalmazó sorokkal.4. cikkA 7/2010/EU rendelet mellékletében 2011. január 1-jei hatállyal a 09.2002, a 09.2604, a 09.2611, a 09.2807 és a 09.2914 tételszámú vámkontingensre vonatkozó sorokat el kell hagyni.5. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.Ezt a rendeletet 2011. január 1-jétől kell alkalmazni.A 2. cikk azonban 2010. július 1-jétől alkalmazandó.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLET„ MELLÉKLETRendelési szám | KN-kód | TARIC | Árumegnevezés | Kontingensidőszak | Kontingens mennyiség | Kontingens vámtétele (%) |09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Auricularia polytricha fajtájú gomba, (nyersen, vagy gőzöléssel vagy forrázással főzve is), fagyasztva, készételek előállításához (1)(2) | 1.1.-12.31. | 700 tonna | 0 % |09.2913 | ex 2401 10 35 ex 2401 10 70 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 20 35 ex 2401 20 70 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 | 91 10 11 21 91 91 10 11 21 91 | Természetes feldolgozatlan dohány, szabályos formára vágva is, legalább 450 Euro/100 kg nettó súly vámértékkel, a 2402 10 00 alszám alá tartozó áruk gyártásánál belső szivarburokként vagy szivarburkolóként történő felhasználásra (1) | 1.1.-12.31. | 6 000 tonna | 0 % |09.2841 | ex 2712 90 99 | 10 | 1-alkének keveréke, amely legalább 80 tömegszázalékban 20 és 22 szénatom-lánchosszúságú 1-alkéneket tartalmaz | 1.1.-12.31. | 10 000 tonna | 0 % |09.2703 | ex 2825 30 00 | 10 | Vanádium-oxidok és -hidroxidok, kizárólag ötvözetek készítéséhez (1) | 1.1.-12.31. | 13 000 tonna | 0 % |09.2806 | ex 2825 90 40 | 30 | Volfrám-trioxid, a kékoxidot is ideértve | 1.1.-12.31. | 12 000 tonna | 0 % |09.2837 | ex 2903 49 80 | 10 | Brómklór-metán | 1.1.-12.31. | 600 tonna | 0 % |09.2933 | ex 2903 69 90 | 30 | 1,3-Diklór-benzol | 1.1.-12.31. | 2 600 tonna | 0 % |09.2950 | ex 2905 59 98 | 10 | 2-Klóretanol, a 4002 99 90 alszám alá tartozó folyékony tioplasztok gyártásához (1) | 1.1.-12.31. | 15 000 tonna | 0 % |09.2851 | ex 2907 12 00 | 10 | O-krezol, legalább 98,5 tömegszázalék tisztaságú | 1.1.-12.31. | 20 000 tonna | 0 % |09.2767 | ex 2910 90 00 | 80 | Allil-glicidil-éter | 1.1.-12.31. | 2 500 tonna | 0 % |09.2624 | 2912 42 00 | Etil-vanillin (3-etoxi-4-hidroxi-benzaldehid) | 1.1.-12.31. | 600 tonna | 0 % |*09.2638 | ex 2915 21 00 | 10 | Ecetsav, legalább 99 tömegszázalékos tisztaságú | 1.1.-12.31. | 500 000 tonna | 0 % |09.2972 | 2915 24 00 | Ecetsavanhidrid | 1.1.-12.31. | 20 000 tonna | 0 % |09.2769 | ex 2917 13 90 | 10 | Dimetilszebacát | 1.1.-12.31. | 1 300 tonna | 0 % |09.2634 | ex 2917 19 90 | 40 | Dodekándionsav, több mint 98,5 tömegszázalékos tisztaságú | 1.1.-12.31. | 4 600 tonna | 0 % |09.2808 | ex 2918 22 00 | 10 | o-Acetil-szalicilsav | 1.1.-12.31. | 120 tonna | 0 % |09.2975 | ex 2918 30 00 | 10 | Benzofenon-3,3’,4,4’-tetra-karboxil-dianhidrid | 1.1.-12.31. | 1 000 tonna | 0 % |09.2632 | ex 2921 22 00 | 10 | Hexametilén-diamin | 1.1.-12.31. | 35 000 tonna | 0 % |09.2602 | ex 2921 51 19 | 10 | o-Feniléndiamin | 1.1.-12.31. | 1 800 tonna | 0 % |09.2977 | 2926 10 00 | Akrilnitril | 1.1.-12.31. | 30 000 tonna | 0 % |09.2917 | ex 2930 90 13 | 90 | Cisztin | 1.1.-12.31. | 600 tonna | 0 % |09.2603 | ex 2930 90 99 | 79 | Bisz(3-trietoxiszililpropil) tetraszulfid | 1.1.-12.31. | 9 000 tonna | 0 % |09.2810 | 2932 11 00 | Tetrahidrofurán | 1.1.-12.31. | 20 000 tonna | 0 % |09.2955 | ex 2932 19 00 | 60 | Flurtamon (ISO) | 1.1.-12.31. | 300 tonna | 0 % |09.2812 | ex 2932 29 85 | 77 | Hexán-6-olid | 1.1.-12.31. | 4 000 tonna | 0 % |09.2615 | ex 2934 99 90 | 70 | Ribonukleinsav | 1.1.-12.31. | 110 tonna | 0 % |09.2945 | ex 2940 00 00 | 20 | D-xilóz | 1.1.-12.31. | 400 tonna | 0 % |09.2908 | ex 3804 00 00 | 10 | Nátrium-lignoszulfonát | 1.1.-12.31. | 40 000 tonna | 0 % |09.2889 | 3805 10 90 | Szulfátterpentin | 1.1.-12.31. | 20 000 tonna | 0 % |09.2935 | ex 3806 10 00 | 10 | Friss oleogyantákból nyert fenyőgyanta és gyantasavak | 1.1.-12.31. | 280 000 tonna | 0 % |09.2814 | ex 3815 90 90 | 76 | Titán-dioxidból és volfrám-trioxidból készült katalizátor | 1.1.-12.31. | 2 200 tonna | 0 % |09.2829 | ex 3824 90 97 | 19 | Fenyőgyanta fából történő kivonásakor keletkező maradvány szilárd kivonata, mely alifás oldószerekben nem oldódik, és a következő jellemzőkkel rendelkezik: — legfeljebb 30 tömegszázalék gyantasav-tartalom, — legfeljebb 110-es savszám és — legalább 100° C-os olvadáspont | 1.1.-12.31. | 1 600 tonna | 0 % |09.2986 | ex 3824 90 97 | 76 | Tercier aminok keveréke, amely tartalmaz: — legalább 60 tömegszázalék dodecil-dimetilamint — legalább 20 tömegszázalék dimetil(tetradecil)amint — legalább 0,5 tömegszázalék hexadecil-dimetilamint, aminoxidok előállításához (1) | 1.1.-12.31. | 14 315 tonna | 0 % |09.2907 | ex 3824 90 97 | 86 | Fitoszterinek keveréke, porított formában, amely: — legalább 75 tömegszázalék szterint, — legfeljebb 25 tömegszázalék sztanolt, tartalmaz, sztanolok/szterinek vagy sztanol-/szterinészterek gyártásához (1) | 1.1.-12.31. | 2 500 tonna | 0 % |09.2140 | ex 3824 90 97 | 98 | Tercier aminok keveréke, amely tartalmaz: — 2,0-4,0 tömegszázalék N,N-dimetil-1-oktánamint — legalább 94 tömegszázalék N,N-dimetil-1-dekánamint — legfeljebb 2 tömegszázalék N,N-dimetil-1-dodekánamint | 1.1.-12.31. | 4 500 tonna | 0 % |09.2992 | ex 3902 30 00 | 93 | Legalább 60, de legfeljebb 68 tömegszázalék propilént és legalább 32, de legfeljebb 40 tömegszázalék butilént tartalmazó propilén-butilén-kopolimer, az ASTM D 3236 módszerrel mérve 190° C-on legfeljebb 3 000 mPa olvadási viszkozitással, a 4818 40 alszám alá tartozó termékek gyártásánál ragasztóként történő felhasználásra (1) | 1.1.-12.31. | 1 000 tonna | 0 % |*09.2947 | ex 3904 69 80 | 95 | Poli(vinilidén-flourid), por alakban, fémbevonó festékek vagy lakkok előállításához (1) | 1.1.-12.31. | 1 300 tonna | 0 % |*09.2639 | 3905 30 00 | Poli(vinil-alkohol) | 1.1.-12.31. | 18 000 tonna | 0 % |*09.2640 | ex 3905 99 90 | 91 | Polivinil-butirál | 1.1.-12.31. | 8 000 tonna | 0 % |09.2616 | ex 3910 00 00 | 30 | Polidimetilsziloxán, 2 800 (± 100) monomer egység polimerizációs fokkal | 1.1.-12.31. | 1 300 tonna | 0 % |*09.2816 | ex 3912 11 00 | 20 | Cellulóz-acetát pelyhek | 1.1.-12.31. | 58 500 tonna | 0 % |*09.2641 | ex 3913 90 00 | 87 | Nem steril nátrium-hialuronát, amely: — átlagos molekulatömege (Mw) legfeljebb 900 000, — endotoxinszintje legfeljebb 0,008 endotoxin egység (EU)/mg, — etanoltartalma legfeljebb 1 tömegszázalék, — izopropanol-tartalma legfeljebb 0,5 tömegszázalék | 1.1.-12.31. | 200 kg | 0 % |09.2813 | ex 3920 91 00 | 94 | Háromrétegű, koextrudált poli(vinil-butirál) fólia, fokozatosan színezett szalag nélkül, lágyítóként legalább 29 tömegszázalék és legfeljebb 31 tömegszázalék 2,2’-etilén-dioxidietil-bisz(2-etil-hexanoát)-tartalommal | 1.1.-12.31. | 2 000 000 m² | 0 % |09.2818 | ex 6902 90 00 | 10 | Tűzálló tégla — élhosszúsága több, mint 300mm és — TiO2 tartalma legfeljebb 1 tömegszázalék és — Al2O3 tartalma legfeljebb 0,4 tömegszázalék és — térfogatváltozása 1700° C-on kevesebb, mint 9 % | 1.1.-12.31. | 75 tonna | 0 % |09.2815 | ex 6909 19 00 | 70 | Alátámasztó elem katalizátorokhoz és szűrőkhöz, elsősorban alumínium- és titánoxidokból készülő porózus kerámiából, legfeljebb 65 liter teljes űrtartalommal, keresztmetszete minden cm2-én legalább egy, egyik vagy mindkét végén nyitott pórussal | 1.1.-12.31. | 380 000 egység | 0 % |09.2628 | ex 7019 52 00 | 10 | 120 g/m²(± 10 g/m²) súlyú, üvegszálas szövet műanyaggal bevont üvegrostból, rögzített kerettel ellátott, mozgatható szúnyoghálókban való felhasználásra | 1.1.-12.31. | 350 000 m² | 0 % |09.2799 | ex 7202 49 90 | 10 | Legalább 1,5, de legfeljebb 4 tömegszázalék szenet és legfeljebb 70 tömegszázalék krómot tartalmazó ferrokróm | 1.1.-12.31. | 50 000 t | 0 % |09.2629 | ex 7616 99 90 | 85 | Alumínium teleszkópos fogantyú bőröndök gyártásához (1) | 1.1.-12.31. | 240 000 egység | 0 % |*09.2636 | ex 8411 82 80 | 20 | 64 MW teljesítményű, egyszerű ciklusban 40 %-nál nagyobb hatékonyságú ipari célú repülőgép-ipari gázturbina motorok, napközbeni- illetve csúcsterhelés esetén, évente kevesebb mint 5 500 órát üzemelő ipari villamosenergia-termelő berendezésekbe történő beépítésre | 1.1.-12.31. | 10 egység | 0 % |09.2763 | ex 8501 40 80 | 30 | Elektromos egyfázisú, váltóáramú (AC) kommutátoros motor 750 W-ot meghaladó kimenő teljesítménnyel, több, mint 1 600 W, de legfeljebb 2 700 W bemeneti teljesítménnyel, külső átmérője több, mint 120 mm (± 0,2 mm), de legfeljebb 135 mm (± 0,2 mm), névleges percenkénti fordulatszáma több, mint 30 000 rpm, de legfeljebb 50 000 rpm, levegőbeszívó ventilátorral felszerelve, porszívók gyártásához (1) | 1.1.-12.31. | 2 000 000 egység | 0 % |*09.2642 | ex 8501 40 80 | 40 | Részegység, amely az alábbiakat tartalmazza: — elektromos egyfázisú, váltóáramú (AC) kommutátoros motor legalább 480 W, de legfeljebb 1 400 W kimenő teljesítménnyel, 900 W-nál nagyobb, de legfeljebb 1 600 W bemeneti teljesítménnyel, legalább 119,8 mm, de legfeljebb 135,2 mm külső átmérővel, több mint 30 000 rpm, de legfeljebb 50 000 rpm névleges percenkénti fordulatszámmal, és — levegőbeszívó ventilátor porszívók gyártásához (1) | 1.1.-12.31. | 120 000 egység | 0 % |*09.2633 | ex 8504 40 82 | 20 | Elektromos adapter, legfeljebb 1 kVA teljesítményű, szőreltávolító készülék gyártásához (1) | 1.1.-12.31. | 4 500 000 egység | 0 % |*09.2643 | ex 8504 40 82 | 30 | Tápegységpanel a 8521 és a 8528 vtsz. alá tartozó áruk gyártásához (1) | 1.1.-12.31. | 1 038 000 egység | 0 % |09.2620 | ex 8526 91 20 | 20 | Részegység GPS-rendszerű helyzetmeghatározó berendezéshez | 1.1.-12.31. | 3 000 000 egység | 0 % |09.2003 | ex 8543 70 90 | 63 | Feszültségvezérelt frekvenciagenerátor, nyomtatott áramkörre rögzített aktív és passzív elemekből, legfeljebb 30 x 30 mm méretű házban | 1.1.-12.31. | 1 400 000 egység | 0 % |*09.2635 | ex 9001 10 90 | 20 | Optikai szálak a 8544 vtsz. alá tartozó, üvegszálból készült kábel gyártásához (1) | 1.1.-12.31. | 2 600 000 km | 0 % |09.2631 | ex 9001 90 00 | 80 | Nem szerelt üveglencsék, prizmák és ragasztott elemek, a 9005, 9013 és 9015 KN-kódok alá tartozó áruk gyártásához (1) | 1.1.-12.31. | 5 000 000 egység | 0 % |(1) | A vámmentesség vagy vámkedvezmény az ezen áruk használatának vámellenőrzése céljából megállapított vonatkozó uniós rendelkezésekben meghatározott feltételektől függ (lásd a 2454/93/EGK bizottsági rendelet [HL L 253., 10. 1993.10.11., 1. o.]). |(2) | Az intézkedés azonban nem megengedett, ha a feldolgozást kiskereskedelmi vagy vendéglátóipari vállalkozás végzi. |* | Új vagy módosított álláspont. |"  PÉNZÜGYI KIMUTATÁS A KIZÁRÓLAG A BEVÉTELI OLDALRA KORLÁTOZOTT KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSSAL JÁRÓ JAVASLATOKHOZ1. A JAVASLAT CÍME:A Tanács rendelete az Uniónak az egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm vámkontingensei megnyitásáról és kezeléséről szóló 7/2010/EU rendelet módosításáról2. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEKAlcím és jogcímcsoport: 12. alcím, 120. jogcímcsoportA 2010. évben a költségvetésben szereplő összeg: 14 079 700 000 EURA 2011. évben a költségvetésben szereplő összeg: 14 079 700 000 EUR (DB 2011)3. PÉNZÜGYI HATÁS:( A javaslatnak nincs pénzügyi hatása.x( A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a kiadásokra, viszont van pénzügyi hatása a bevételekre – a hatás a következő:(millió EUR egy tizedesjegyig)Költségvetési tétel | Bevételek[3] | 6 hónapos időszak, 2010. július 1-jétől kezdődően | [2011] |120. cikk | Saját forrásokra gyakorolt hatás | - 0.2 | - 9.2 |I. MELLÉKLET2010. július 1-jétől hatályos:A 2. cikkben említett vámkontingensekÁrumegnevezés | Kontingensmennyiség (egység/tonna) | Becsült ár (EUR/tonna,EUR/km) | Vámtétel (%) a közös vámtarifa szerint, 2011 | A vámkontingens szerinti vámtétel (%) | Várt bevételkiesés (EUR) |Akrilnitril 09.2977 | + 10 000 tonna (kezdeti mennyiség: 30 000 tonna) | 900 | 2.9 | 0 | 261 000 |Optikai szálak 09.2635 | + 150 000 km (kezdeti mennyiség: 1 150 000 km) | 6.66 | 2.9 | 0 | 28 971 |Teljes bevételkiesés: (289 971 EUR – 72 493 EUR) = nettó 217 478 EUR.II. MELLÉKLET2011. január 1-jétől hatályos:A 3. cikkben említett vámkontingensekÁrumegnevezés | Kontingensmennyiség változása (tonna/g) | Becsült ár (EUR/tonna, EUR/kg, EUR/egység) | Vámtétel (%) a közös vámtarifa szerint, 2011 | A vámkontingens szerinti vámtétel (%) | Várt változás a bevételkiesésben az előző kontingensidőszakhoz képest (EUR) |09.2638 Ecetsav | + 500 tonna (kezdeti mennyiség: 0 tonna) | 260 000 EUR/t | 5.5 | 0 | 7 150 000 |09.2639 Alkohol | + 18 000 tonna (kezdeti mennyiség: 0 tonna) | 1 825 EUR/t | 6.5 | 0 | 2 135 250 |09.2640 Butirál | + 500 tonna (kezdeti mennyiség: 0 tonna) | 3 580 EUR/t | 6.5 | 0 | 116 350 |09.2641 Hialuronát | + 200 kg (kezdeti mennyiség: 0 tonna) | 173 081 EUR/kg | 6.5 | 0 | 2 250 053 |09.2642 Részegység | + 120 000 egység (kezdeti mennyiség: + 0 egység | 6,76 EUR/egység | 2.7 | 0 | 21 902 |09.2643 Tápegységpanel | + 1 038 000 egység (kezdeti mennyiség: + 0 egység | 17,50 EUR/egység | 3.3 | 0 | 599 445 |Teljes bevételkiesés az előző kontingensidőszakhoz képest:(12 273 000 EUR – 3 068 250 EUR) = nettó 9 204 750 EUR.4. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEKA vámkontingensek kezeléséről szóló rendelkezések magukban foglalják a csalások és a szabálytalanságok megakadályozásához és az azokkal szembeni védekezéshez szükséges intézkedéseket is.5. EGYÉB MEGJEGYZÉSEK[1] HL C , , ...o.[2] HL L 3., 2010.1.7., 1. o.EZ A LÁBJEGYZET SZEREPELJEN A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSBAN IS.[3] A hagyományos saját források (mezőgazdasági vámok, cukorlefölözések, vámok) tekintetében nettó összegeket kell megadni, azaz a bruttó összegekből le kell vonni a 25%-os beszedési költségeket.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.9.20.
            COM(2017) 538 final
            2017/0232(COD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE
            a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló 1092/2010/EU rendelet módosításáról
            (EGT-vonatkozású szöveg)
            {SWD(2017) 313 final}

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A pénzügyi válság nyomán
                     1
                   az EU létrehozta a makroprudenciális és a mikroprudenciális felügyelet kettős pillérére épülő Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerét (a továbbiakban: PFER).

               A 2010 decemberében létrehozott Európai Rendszerkockázati Testület (a továbbiakban: ERKT) képezi a PFER makroprudenciális pillérét. Az ERKT felelős az uniós pénzügyi rendszer makroprudenciális felügyeletéért. A következő feladatokat látja el: i. a makrogazdaság alakulását is figyelembe véve hozzájárul a pénzügyi rendszeren belül felmerülő, az Unió pénzügyi stabilitását veszélyeztető rendszerszintű kockázatok megelőzéséhez és csökkentéséhez a kiterjedt pénzügyi nehézségek időszakainak megelőzése érdekében; ii. hozzájárul a belső piac zökkenőmentes működéséhez, biztosítva, hogy a pénzügyi szektor fenntartható módon járuljon hozzá a gazdasági növekedéshez.

               Az ERKT kiterjedt tagságának a nemzeti központi bankok, a felügyeleti hatóságok és az európai intézmények is részét képezik. Meghatározott eszközöket – többek között ajánlásokat és figyelmeztetéseket – alkalmaz az Európai Unión belüli makroprudenciális politika alakítására. Az ERKT-nak a rendszer egészére kiterjedő megbízatása különös jelentőséggel bír az ágazatokon átívelő és a több tagállamban felmerülő kockázatok, illetve a tovagyűrűző hatások szempontjából, továbbá a koordináló szerepe korlátozza a fertőzési kockázatot. A nemzeti makroprudenciális intézkedések elismerésének előmozdítása révén az ERKT biztosítja azt is, hogy a határokon való átterjedés kockázata és a szabályozási arbitrázs lehetőségei minimálisra szűküljenek. Ebből kifolyólag az ERKT közvetlen hatást gyakorol az uniós tagállamok makroprudenciális intézkedéseinek hatékonyságára, ezen keresztül pedig az Unió pénzügyi stabilitásának fokára. E tekintetben az ERKT működése várhatóan hatékonyabbá teszi a makroprudenciális politika működését.

                  Létrehozása óta az ERKT:

               ·címzettek széles köréhez intézett ajánlásokat és figyelmeztetéseket;

               ·hozzájárult az uniós makroprudenciális keret folyamatban lévő kialakításához;

               ·sikeresen használta az erőforrásait és a széles körű intézményi tagságának köszönhetően rendelkezésére álló tapasztalatokat, valamint a tudományos tanácsadó bizottságtól származó független tudományos anyagokat;

               ·fontos szerepet töltött be az unióbeli makroprudenciális szabályokkal kapcsolatos értesítések koordinálásában és értékelésében.

                  Az ERKT jelentőségét koordináló platformként és információs központként végzett munkája is mutatja, amely a kockázatoknak az Unió egészére kiterjedő perspektívából történő nyomon követésével és a makroprudenciális eszközök használatára vonatkozó iránymutatások kialakításával függ össze.

                  Mindazonáltal a bankunióval összefüggő közelmúltbeli intézményi változások és a tőkepiaci unió megteremtésére irányuló erőfeszítések a létrehozásakor érvényeshez képest megváltozatták az ERKT működési környezetét. Ez pedig főként az ERKT összetételére és szervezetére van kihatással. A makroprudenciális keret fokozatos változásainak és a szabályozási keret több hullámban lezajlott módosításainak figyelembevétele érdekében fejleszteni kell az ERKT összetételét és az uniós intézményekkel folytatott együttműködésének módját.

                  A piaci alapú finanszírozás jelentőségének növekedésével, és különösen a tőkepiaci unió létrehozásával jogszabályi módosításokra van szükség annak biztosításához is, hogy az ERKT képes legyen ellátni a teljes pénzügyi rendszer makroprudenciális felügyeletét.

                  Az ERKT eredményességének és hatékonyságának fokozása által az Unión belül javul a makroprudenciális politikák koordinációja, az ERKT pedig jobban eleget tud majd tenni megbízatásának. A javaslat részletesebb elemzése a hatásvizsgálatban található.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A javaslatot az európai felügyeleti hatóságok folyamatban lévő felülvizsgálatának kontextusában kell vizsgálni. Az ERKT és az európai felügyeleti hatóságok a PFER makro- és mikroprudenciális pillérei.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Az ERKT felülvizsgálatára egyúttal a bankunió és a tőkepiaci unió kiépítésének kontextusában kerül sor. Az uniós tőkepiacok további integrációjának várható mélyülése szükségessé teszi a rendszerszintű kockázatok felügyeleti keretének ehhez illeszkedő kiigazítását.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A javasolt módosítások jogalapja ugyanaz, mint a módosítandó jogalkotási aktusé, vagyis az EUMSZ 114. cikke. Az Európai Rendszerkockázati Testületet létrehozó rendeletet egy tanácsi rendelet egészíti ki, amely az Európai Központi Bankra (a továbbiakban: EKB) ruházza az ERKT titkárságának működtetésével kapcsolatos feladatokat.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               Az ERKT jogi személyiség nélküli testület. Az ERKT felelős az uniós pénzügyi rendszer makroprudenciális felügyeletéért. A javaslatnak az ERKT hatékonyabbá tételére és az unióbeli makroprudenciális koordináció megerősítésére irányuló céljai a már hatályos uniós szabályozás kiegészítésével valósíthatók meg, azaz a célok a különböző nemzeti szintű kezdeményezések helyett legjobban uniós szinten érhetők el. Továbbá mivel az ERKT jelentősen hozzájárul a nemzeti makroprudenciális intézkedések kölcsönös elismeréséhez, segítséget nyújt a nemzeti hatóságoknak a nemzeti szinten jelentkező rendszerszintű kockázatok kezeléséhez.

               •Arányosság

                  A javaslat egy hatályos rendelet módosítására irányul. A módosítások célja a hatályos rendelkezések pontosítása vagy megerősítése, ezáltal pedig a beazonosított problémákhoz való igazításuk. Az ERKT alapvető struktúrája nagyjából változatlan marad.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Hatályos rendelet módosítása.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Annak megítélése céljából, hogy szükség van-e az ERKT küldetésének és szervezetének módosítására, a Bizottság elvégezte az ERKT-rendeletben foglalt követelmények felülvizsgálatát. Az ERKT-rendelet első felülvizsgálatára 2014-ben került sor.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  2016 második felében nyilvános konzultációt és közmeghallgatást szerveztek a makroprudenciális keretekről. Az érdekelt felek általában úgy vélték, hogy az ERKT megbízatása és feladatai megfelelőek a makroprudenciális szabályok hatékonyságának és eredményességének biztosításához, és némileg támogatták az ERKT munkamódszereinek a hatékonyság javítására irányuló kiigazítását. A válaszadók többsége szerint az ERKT elnöki tisztségét továbbra is az EKB elnökének kell betöltenie. A válaszadók némelyike a bankunió létrehozásának megjelenítése érdekében szorgalmazta, hogy az egységes felügyeleti mechanizmus és az Egységes Szanálási Testület legyen képviseltetve az ERKT igazgatótanácsában, de a többség szerint nincs szükség az igazgatótanács összetételének lényegi megváltoztatására. Néhány válaszadó megerősítené az ERKT titkárságát, és fokozná az ERKT-nak az uniós szintű értesítési eljárások egységesítésében betöltött szerepét.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  n.a. – az érdekelt felekkel folytatott konzultáció, illetve közmeghallgatás útján; lásd fent.

               •Hatásvizsgálat

                  A Bizottság hatáselemzést készített az ERKT-rendelet javasolt módosításai kapcsán. A jogalkotási javaslat által bevezetni tervezett módosítások jellegére való tekintettel formális hatásvizsgálat nem készült.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  [n.a.]

               •Alapjogok

                  [n.a.]

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Az ERKT titkárságának költségvetési kiadásait az EKB viseli, így annak nincs közvetlen hatása az uniós költségvetésre.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A rendeletet 5 év elteltével felülvizsgálják.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  [n.a.]

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  Az elnök

                  A jelenlegi felállás szerint az ERKT elnöki tisztségét az EKB elnöke tölti be. Az ERKT elnökeként az EKB elnöke autoritást és hitelességet kölcsönöz az ERKT számára, továbbá biztosítja, hogy az ERKT ténylegesen építhet és támaszkodhat az EKB pénzügyi stabilitás területén felhalmozott tapasztalataira. A Bizottság ezért azt javasolja, hogy az EKB elnöke állandó jelleggel töltse be az ERKT elnöki tisztségét.

                  Az ERKT titkársága

                  Mivel az ERKT igazgatótanácsának nincsenek teljes munkaidős tagjai, így többek között teljes munkaidős elnöke vagy alelnökei se, így nincs olyan tagja, aki az idejét teljes egészében az ERKT-val összefüggő ügyekre és feladatokra tudná fordítani. Másrészről az ERKT titkársága vezetőjének hivatalos feladatai korlátozottak. Ez annak ellenére korlátozhatja az ERKT munkájának láthatóságát, hogy az ERKT elnöke rendszeresen részt vesz parlamenti meghallgatásokon. Az ERKT titkársága vezetőjének kibővített szerepköre növelné a figyelmeztetések és ajánlások hatását és hatékonyságát.

                  Ezzel összefüggésben a Bizottság egy konzultációs eljárás bevezetését javasolja, amelynek keretében az igazgatótanács értékeli az ERKT titkárságának vezetésére az EKB által javasolt jelölteket, és főként a titkárság vezetéséhez szükséges kvalitásaikat és tapasztalatukat. A Parlament és a Tanács tájékoztatást kapna az eljárásról. Így megmaradna az EKB-val való kapcsolat, és a titkárság vezetője továbbra is az igazgatótanács felé lenne elszámoltatható. Az eljárással a folyamat átláthatóbbá is válik, egyúttal nő a titkárság vezetőjének presztízse is. A javaslat további pontosításokat tartalmaz a titkárság vezetőjére ruházott feladatok tekintetében, melynek része az a lehetőség is, hogy az ERKT elnöke a titkárság vezetőjére bízhatja az elnök külső képviseletét.

                  Az ERKT összetétele

                  A javaslat az ERKT-rendeletet a bankunió létrehozásának figyelembevétele, valamint az ERKT igazgatótanácsának az egységes felügyeleti mechanizmussal és az Egységes Szanálási Testülettel mint szavazati joggal rendelkező tagokkal történő kibővítésére irányulóan is módosítja. Ehhez hozzá kell igazítani a szakmai tanácsadó bizottságra és az irányítóbizottságra vonatkozó rendelkezéseket is.

                  Az ERKT által kiadott figyelmeztetések és ajánlások címzettjei

                  A javaslat része továbbá, hogy az EKB is tartozzon az ERKT által kiadott figyelmeztetések és ajánlások lehetséges címzettjei közé az egységes felügyeleti mechanizmusról szóló rendelet (1024/2013/EU rendelet) alapján az EKB-ra ruházott feladatok, azaz a monetáris politika irányításával nem összefüggő felügyeleti feladatok tekintetében. Ezzel megoldódna a jelenlegi aszimmetrikus helyzet, amelyben a nemzeti hatóságok az igazgatótanács tagjaiként lehetnek ilyen figyelmeztetések és ajánlások címzettjei, de ezeket nem küldik el a bankunió szintjén illetékes vagy kijelölt hatóságnak számító EKB részére.

                  Minőségi jogalkotás

               A minőségi jogalkotás elveivel összhangban és amennyiben helyénvaló, az ERKT tanácsadó bizottságaival szemben elvárás, hogy véleményeikkel, ajánlásaikkal és határozataikkal összefüggésben konzultáljanak az érdekelt felekkel, így a piaci szereplőkkel, a fogyasztói szervezetekkel és a szakértőkkel.

               2017/0232 (COD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

               a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló 1092/2010/EU rendelet módosításáról

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére
                  2
               ,

               rendes jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)Az 1092/2010/EU rendelet
                  3
                (ERKT-rendelet) 20. cikkével összhangban a Bizottság jelentése
                  4
                alapján az Európai Parlament és a Tanács megvizsgálta az ERKT-rendeletet annak megállapítása céljából, hogy szükség van-e az ERKT küldetésének és szervezetének felülvizsgálatára. Az ERKT elnökének kijelölésére vonatkozó rendelkezéseket ugyancsak felülvizsgálták.

               (2)Az ERKT küldetéséről és szervezeti felépítéséről szóló 2017-es bizottsági jelentés
                  5
                megállapítása szerint bár az ERKT általában véve jól működik, bizonyos meghatározott pontokon módosításokra van szükség.

               (3)A ERKT igazgatótanácsának kiterjedt tagsága jelentős értékkel bír. Ugyanakkor az Unió pénzügyi felügyeleti struktúráját érintő közelmúltbeli fejlemények – és különösen a bankunió létrehozása – nem tükröződnek az igazgatótanács összetételében. Ezen okból kifolyólag az EKB felügyeleti testülete elnökének és az Egységes Szanálási Testület elnökének szavazati joggal rendelkező taggá kell válniuk az ERKT igazgatótanácsában. Ehhez igazodva módosítani kell az irányítóbizottság és a szakmai tanácsadó bizottság összetételét is.

               (4)Fennállása első öt évében az ERKT elnöki tisztségét az EKB elnöke töltötte be. Ezt követően az EKB elnöke átmenetileg látta el továbbra is az ERKT elnöki tisztségét. Ezen időszak alatt az EKB elnöke autoritást és hitelességet kölcsönzött az ERKT számára, továbbá biztosította, hogy az ERKT ténylegesen építhetett és támaszkodhatott az EKB pénzügyi stabilitás területén felhalmozott tapasztalataira. Ezért helyénvaló, hogy az EKB elnöke állandó jelleggel töltse be az ERKT elnöki tisztségét.

               (5)Az egyes tagjaitól független testületként működő ERKT láthatóságának erősítése érdekében lehetővé kell tenni, hogy az ERKT elnöke az ERKT külső képviseletével összefüggő feladatokat átruházhasson az ERKT titkárságának vezetőjére.

               (6)Az 1096/2010/EU tanácsi rendelet
                  6
                3. cikkének (2) bekezdése értelmében az ERKT titkárságának vezetőjét az ERKT igazgatótanácsával folytatott konzultációt követően az EKB nevezi ki. Az ERKT-titkárság vezetője presztízsének növelése érdekében az ERKT igazgatótanácsának nyílt és átlátható eljárás keretében kell értékelnie, hogy az ERKT titkársága vezetőjének pozíciójára előválogatott jelöltek rendelkeznek-e az ERKT titkárságának vezetéséhez szükséges kvalitásokkal és tapasztalatokkal. Az értékelési eljárásról az igazgatótanácsnak tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet és a Tanácsot. Továbbá pontosítani kell az ERKT titkársága vezetőjének feladatait.

               (7)Az 1092/2010/EU rendelet 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban az ERKT első alelnökét eddig az EKB Általános Tanácsának tagjai választották meg maguk közül, tekintettel egyrészt az összes tagállam közötti, másrészt az azon tagállamok közötti kiegyensúlyozott képviselet szükségességére, amelyeknek a pénzneme az euró, illetve amelyeknek nem pénzneme az euró. A bankunió létrehozását követően a hivatalos pénznemként az euróval rendelkező tagállamok, illetve a hivatalos pénznemként nem az euróval rendelkező tagállamokra való hivatkozást helyénvaló a bankunióban részt vevő, illetve a bankunióban nem részt vevő tagállamokra való hivatkozással felváltani.

               (8)Tekintettel az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodás módosításaira
                  7
                és különösen az 1092/2010/EU rendelet EGT-tagállamok általi elfogadására, az említett rendelet 9. cikkének (5) bekezdése már nem releváns, így azt törölni kell.

               (9)A költségek csökkentése és az eljárási hatékonyság növelése érdekében a Bizottságnak az ERKT szakmai tanácsadó bizottságában részt vevő képviselői számát a jelenlegi kettőről egyre kell csökkenteni.

               (10)Az 1092/2010/EU rendelet 16. cikke (3) bekezdésében előírtak szerint az ERKT által kiadott figyelmeztetéseket és ajánlásokat továbbítják a Tanácsnak és a Bizottságnak, és amennyiben azok címzettje egy vagy több nemzeti felügyeleti hatóság, az európai felügyeleti hatóságoknak is. A demokratikus ellenőrzés és átláthatóság fokozása érdekében az említett figyelmeztetéseket és ajánlásokat az Európai Parlament és az európai felügyeleti hatóságok részére is továbbítani kell.

               (11)Az ERKT által kiadott vélemények, ajánlások és határozatok minőségének és relevanciájának biztosítása érdekében a szakmai tanácsadó bizottsággal és a tudományos tanácsadó bizottsággal szemben elvárás, hogy – indokolt esetben – még korai szakaszban, nyílt és átlátható módon konzultáljanak az érdekelt felekkel.

               (12)Az 1092/2010/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

               1. cikk

               Az 1092/2010/EU rendelet a következőképpen módosul:

               (1)
                     A 4. cikk a következőképpen módosul:

               a)
                     a cikk a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:

               „(2a)
                     Az ERKT titkársága vezetőjének az 1096/2010/EU tanácsi rendelet* 3. cikke (2) bekezdésével összhangban történő kinevezéséről az igazgatótanáccsal folytatott konzultáció során az igazgatótanács nyílt és átlátható eljárás keretében értékeli, hogy az ERKT titkársága vezetőjének pozíciójára előválogatott jelöltek rendelkeznek-e az ERKT titkárságának vezetéséhez szükséges kvalitásokkal és tapasztalatokkal. A konzultációs eljárásról az igazgatótanács tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

               *
                     A Tanács 1096/2010/EU rendelete (2010. november 17.) az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő felruházásáról (HL L 331., 2010.12.15., 162. o.).”;

               _______________________________________________________________________________

               b)
                     a cikk a következő (3a) bekezdéssel egészül ki:

               „(3a)
                     Az ERKT elnöke és az irányítóbizottság az 1096/2010/EU tanácsi rendelet 4. cikkének (1) bekezdése alapján különösen a következők tekintetében utasíthatja az ERKT titkárságának vezetőjét:

               a)
                     az ERKT titkárságának napi szintű irányítása;

               b)
                     az ERKT titkárságával összefüggő adminisztratív és költségvetési kérdések;

               c)
                     az igazgatótanács munkájának és döntéshozatalának koordinációja és előkészítése;

               d)
                     az ERKT éves programjára vonatkozó javaslat elkészítése és a program végrehajtása;

               e)
                     az ERKT tevékenységéről szóló éves jelentés elkészítése és beszámolás az igazgatótanácsnak a végrehajtásról.”;

               (2)
                     Az 5. cikk a következőképpen módosul:

               a)
                     az (1) és (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

               „(1)
                     Az ERKT elnöki tisztségét az Európai Központi Bank elnöke tölti be.

               2.
                     Az első alelnököt az EKB Általános Tanácsának tagjai közül az EKB Általános Tanácsának tagjai ötéves időtartamra választják meg tekintettel egyrészt valamennyi tagállam, másrészt az azon tagállamok közötti kiegyensúlyozott képviselet szükségességére, amelyek az 1024/2013/EU tanácsi rendelet** 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint a mechanizmusban részt vevő tagállamok, illetve amelyek nem azok. Az első alelnök egyszer újraválasztható.

               __________________________________________________________________

               **
                     A Tanács 1024/2013/EU rendelete (2013. október 15.) az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról (HL L 287., 2013.10.29., 63. o.).”;

               b)
                     a (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

               „(8)
                     Az ERKT külső képviseletét az elnök látja el. Az ERKT külső képviseletével összefüggő feladatokat az elnök átruházhat az ERKT titkárságának vezetőjére.”;

               (3)
                     A 6. cikk a következőképpen módosul:

               a)
                     az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

               i.
                     a bekezdés a következő fa) és fb) ponttal egészül ki:

               „fa)
                     az EKB felügyeleti testületének elnöke;

               fb)
                     az Egységes Szanálási Testület elnöke;”;

               ii.
                     i. a g) pont helyébe a következő szöveg lép:

               „g)
                     a tudományos tanácsadó bizottság elnöke;

               b)
                     a (2) bekezdés a következőképpen módosul:

               i.
                     az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

               „a)
                     tagállamonként egy-egy magas szintű képviselő vagy a nemzeti illetékes hatóságoktól vagy a rendszerszintű vagy makroprudenciális kockázat kezelésére irányuló intézkedés alkalmazása céljából a (3) bekezdéssel összhangban kijelölt nemzeti hatóságoktól;”;

               c)
                     a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

               „(3)
                     A (2) bekezdés a) pontjában említett nemzeti hatóságok képviselete tekintetében a magas szintű képviselők a megvitatandó kérdéstől függően váltják egymást, kivéve, ha egy adott tagállam nemzeti hatóságai egy közös képviselőben állapodtak meg.”;

               (4)
                     A 9. cikk (5) bekezdését el kell hagyni.

               (5)
                     A 11. cikk a következőképpen módosul:

               a)
                     az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

               i.
                     a c) pont helyébe a következő szöveg lép:

               „c)
                     az igazgatótanács négy további tagja, akik egyben az EKB Általános Tanácsának is tagjai, tekintettel egyrészt valamennyi tagállam, másrészt az azon tagállamok közötti kiegyensúlyozott képviselet szükségességére, amelyek az 1024/2013/EU rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint a mechanizmusban részt vevő tagállamok, illetve amelyek nem azok. Az említett személyeket az igazgatótanács azon tagjai választják maguk közül három évre, akik egyben az EKB Általános Tanácsának is tagjai;”;

               ii.
                     a bekezdés a következő ga) és gb) ponttal egészül ki:

               „ga)
                     az EKB felügyeleti testületének elnöke;

               gb)
                     az Egységes Szanálási Testület elnöke;”;

               (6)
                     A 12. cikk a következőképpen módosul:

               a)
                     az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

               „(5)
                     Indokolt esetben a tudományos tanácsadó bizottság még korai szakaszban nyílt és átlátható módon, ugyanakkor a titoktartási kötelezettséget figyelembe véve konzultációkat szervez az érintettekkel.”;

                (7)
                     A 13. cikk a következőképpen módosul:

               a)
                     az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

               i.
                     az f) pont helyébe a következő szöveg lép:

               „f)
                     a Bizottság képviselője;”;

               ii.
                     a bekezdés a következő fa) és fb) ponttal egészül ki:

               „fa)
                     az EKB felügyeleti testületének képviselője;

               fb)
                     az Egységes Szanálási Testület képviselője;”;

               b)
                     a cikk a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:

               „(4a)
                     Indokolt esetben a szakmai tanácsadó bizottság még korai szakaszban nyílt és átlátható módon, ugyanakkor a titoktartási kötelezettséget figyelembe véve konzultációkat szervez az érintettekkel.”;

               (8)
                     A 16. cikk a következőképpen módosul:

               a)
                     a (2) bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:

               „Az ERKT által a 3. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjával összhangban kiadott figyelmeztetés és ajánlás lehet általános vagy egyedi jellegű, címzettje pedig az Unió egésze, egy vagy több tagállam, egy vagy több EFH, egy vagy több nemzeti illetékes hatóság, illetve az 1024/2013/EU rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével, 4. cikkének (2) bekezdésével vagy 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban az EKB-ra ruházott feladatokkal összefüggésben az EKB.”;

               b)
                     a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

               „(3)
                     A figyelmeztetések vagy ajánlások címzettek részére történő, a (2) bekezdés szerinti továbbításával egyidejűleg, azokat szigorú titoktartási szabályok mellett továbbítani kell a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, a Bizottságnak és az EFH-knak.”;

               (9)
                     A 17. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

               „(1)
                     Amennyiben a 3. cikk (2) bekezdésének d) pontjában említett ajánlás címzettje a Bizottság, egy vagy több tagállam, egy vagy több EFH, illetve egy vagy több nemzeti illetékes hatóság, a címzettek tájékoztatják az Európai Parlamentet, a Tanácsot és az ERKT-t az ajánlás nyomán hozott intézkedésekről, illetve indokolással szolgálnak az intézkedés esetleges elmulasztásának okairól. Amennyiben indokolt, a kapott válaszokról az ERKT szigorú titoktartási szabályok betartása mellett haladéktalanul tájékoztatja az EFH-kat.”;

               2.
                     Amennyiben az ERKT úgy ítéli meg, hogy az ajánlását nem tartották be, illetve a címzettek nem adtak kielégítő indokolást az intézkedés elmulasztásáról, az ERKT szigorú titoktartási szabályok betartása mellett tájékoztatja erről a címzetteket, az Európai Parlamentet, a Tanácsot és az érintett EFH-kat.”;

               (10)
                     A 20. cikk helyébe az alábbi szöveg lép:

               „A Bizottság legkésőbb [a Kiadóhivatal által beillesztendő dátum: 5 évvel a rendelet hatálybalépését követően]-ig elvégzi e rendelet felülvizsgálatát és a főbb megállapításokról jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak.”

               2. cikk

               Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő […] napon lép hatályba.

               Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  Az Európai Parlament részéről
                        A Tanács részéről

                  elnök
                        elnök

                     (1)
                  A de Larosière-jelentés (a végleges jelentést 2009. február 25-án mutatták be) ajánlása szerint létre kell hozni a pénzügyi rendszer egészének kockázatait felügyelő uniós rendszert.

                     (2)
                  HL C… , , . .o.

                     (3)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 1092/2010/EU rendelete (2010. november 24.) a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról (HL L 331., 2010.12.15., 1. o.).

                     (4)
                  A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Európai Rendszerkockázati Testület (ERKT) küldetéséről és szervezeti felépítéséről, COM(2014) 508 final.

                     (5)
                  Commission Staff Working Document, Effect Analysis, Amendments to ESRB Regulation, (Bizottsági szolgálati munkadokumentum, Hatáselemzés, Az ERKT-rendelet módosításai), COM(2017)

                     (6)
                  A Tanács 1096/2010/EU rendelete (2010. november 17.) az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő felruházásáról (HL L 331., 2010.12.15., 162. o.)

                     (7)
                  Az EGT Vegyes Bizottság 198/2016 határozata (2016. szeptember 30.) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról [2017/275] (HL L 46., 2017.2.23., 1. o.).


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0861

Javaslat az Európai parlament és a Tanács rendelete az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 460/2004/EK rendeletnek a szerv megbízatási ideje tekintetében történő módosításáról  /* COM/2007/0861 végleges - COD 2007/0291 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 20.12.2007COM(2007) 861 végleges2007/0291 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 460/2004/EK rendeletnek a szerv megbízatási ideje tekintetében történő módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSHÁTTÉRA hírközlő hálózatok és az információs rendszerek a gazdasági és társadalmi fejlődés alapvető tényezőivé váltak. A hírközlő hálózatok és az információs rendszerek biztonsága és rugalmassága egyre nagyobb aggodalmat vált ki a társadalomban. A Bizottság i2010 elnevezésű, „Európai információs társadalom a növekedésért és a foglalkoztatásért” című stratégiája[1] ismét rámutatott, hogy az egységes európai információs tér kialakítása szempontjából mennyire fontos a hálózat- és az információbiztonság.A közelmúltban „A biztonságos információs társadalomra irányuló stratégia: párbeszéd, partnerség, felvértezés és felelősségvállalás” című közleményében[2] a Bizottság áttekintette az információs társadalmat ma fenyegető veszélyeket, és naprakész szakpolitikai stratégiát mutatott be, amelyben kiemelte a technológiai sokféleség biztonságra gyakorolt kedvező hatását, valamint a nyitottság és a műszaki átjárhatóság fontosságát.2007. március 22-én a Tanács ajánlást adott ki a biztonságos európai információs társadalomra irányuló stratégiáról,[3] amelyben felhívta az ENISA-t, hogy „a 460/2004/EK rendeletben rögzített feladatok és célok megvalósítása, valamint annak érdekében, hogy segítse a Bizottságot és a tagállamokat a hálózat- és információbiztonság követelményeinek való megfelelést célzó erőfeszítéseikben, [...] továbbra is dolgozzon szoros együttműködésben a tagállamokkal, a Bizottsággal és a többi érdekelt féllel, ily módon járulva hozzá az ezen állásfoglalásban meghatározott, a biztonságos európai információs társadalomra irányuló stratégia végrehajtásához és továbbfejlesztéséhez.”AZ ENISA LÉTREHOZÁSAAnnak érdekében, hogy a Közösség, a tagállamok, és következésképpen a vállalkozások jobban meg tudják előzni és kezelni a hálózat- és az információbiztonsággal kapcsolatos problémákat, illetőleg jobban tudjanak ezekre a problémákra reagálni, 2004-ben ötéves időtartamra megalakult az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA).[4]Az Ügynökség létrehozásának fő célja a következő volt: „a Közösségen belüli magas szintű és hatékony hálózat- és információbiztonság biztosítása, valamint az Európai Unió polgárai, fogyasztói, vállalkozásai és a közszektor szervezetei érdekében a hálózat- és információbiztonság kultúrájának kifejlesztése [...], ezáltal elősegítve a belső piac zavartalan működését.”Az ENISA létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására irányuló javaslatában[5] a Bizottság elismerte, hogy a hálózat- és az információbiztonsághoz „ jelentős politikai aggályok társulnak . A kormányok egyre nagyobb felelősséget éreznek a társadalom iránt, és egyre nagyobb erőfeszítéseket tesznek területükön a biztonság javítása érdekében. A biztonság ügyét például a számítógépes szükséghelyzeteket kezelő csoportok támogatásával, kutatással és tudatosságnövelő kampányokkal igyekeznek elősegíteni. [...] A tagállamok ugyanakkor a munka eltérő szakaszában járnak, és figyelmük is más-más területre összpontosul. [...] nincs rendszeres határokon átívelő együttműködés a hálózat- és az információbiztonság kérdésében [...] A jogi keretszabályozás gyakorlati végrehajtása eltérő. A terméktanúsítás nemzeti szinten zajlik, miközben a fontos szabványokat a globális ipar alakítja ki, és a szolgáltatók és az értékesítők a különböző tagállamokban különböző hozzáállású kormányokat találnak. Mindez azt eredményezi, hogy hiányzik a műszaki átjárhatóság, ami akadályozza a biztonsági termékek és szolgáltatások megfelelő használatát. ” A javaslat a tagállamok közötti, illetve a tagállamok és az érdekeltek közötti koordináció javítását és hatékonyabbá tételét sürgette annak érdekében, hogy a Közösség, a tagállamok és következésképpen a vállalkozások jobban meg tudják előzni és kezelni a hálózat- és az információbiztonsággal kapcsolatos problémákat, illetőleg jobban tudjanak ezekre a problémákra reagálni.AZ ENISA TEVÉKENYSÉGÉNEK ÉRTÉKELÉSEAz Ügynökséget létrehozó rendelet 25. cikke értelmében a Bizottság 2007 márciusáig köteles elvégezni az ügynökség értékelését. Ebből a célból a Bizottság „ az értékelést annak megállapítása érdekében végzi, hogy az Ügynökség működésének időtartamát meghosszabbítsák-e a 27. cikkben meghatározott [ötéves] időszakon túl ”. Az értékelésben fel kell továbbá mérni „ az Ügynökség hatását céljai és feladatai megvalósítására, valamint az Ügynökség által a munkája során folytatott gyakorlatot, és szükség esetén megfelelő javaslatokat ” kell tenni.Az ENISA igazgatóságával egyeztetett feladatmeghatározás alapján a Bizottság az ENISA-rendeletben előírt független értékelés elvégzésére 2006 októberében egy külső szakértőkből álló testületet kért fel. A külső értékelés keretében a testület arra kapott megbízást, hogy előretekintő aspektusból vizsgálja át az Ügynökség munkamódszereit, szervezetét és feladatkörét, és szükség szerint fogalmazzon meg jobbító ajánlásokat. A feladatmeghatározásnak megfelelően a külső értékelés figyelembe vette valamennyi érdekelt álláspontját. A szakértők 2007 januárjában nyújtották be jelentésüket, amelyben megerősítették, hogy az Ügynökség létrehozását és eredeti céljait megalapozó eredeti politikai megfontolások továbbra is érvényben vannak.[6]Az Ügynökséget létrehozó szerződés 25. cikkének (3) bekezdésével összhangban 2007 márciusában az Ügynökség igazgatósága ajánlásokat fogalmazott meg arról, hogy mely pontokban tartja szükségesnek módosítani a rendeletet.[7] Az igazgatóság egyebek mellett megállapította, hogy az Ügynökség megbízatási idejét indokolt meghosszabbítani, feladatkörét azonban indokolt alapvetően változatlanul hagyni.2007 júniusában a Bizottság közleményt (COM(2007) 285) terjesztett az Európai Parlament és a Tanács elé az Ügynökség tevékenységének értékeléséről, amelyben ismertette az értékelés folyamatát, és kifejtette álláspontját a külső szakértőkből álló testület által elvégzett értékelésről.Jobb szabályozásra irányuló stratégiájával[8] összhangban a Bizottság 2007. június 13. és szeptember 7. között nyilvános konzultációt tartott az Ügynökség jövőjéről.[9] A legtöbb válaszadó egyetértett egyebek mellett abban, hogy a hálózat- és az információbiztonság területén fennálló kihívások kezelésére továbbra is az ügynökség a megfelelő eszköz.A FELLÉPÉS OKAINovember 13-án a Bizottság javaslatot tett egy Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatóság létrehozására.[10] A Bizottság azt javasolta, hogy ez a hatóság vegye át az ENISA mindazon feladatköreit, amelyekre a 2011. március 14-én felállítandó hatóságot létrehozó rendelet tárgyi hatálya kiterjed.Tekintettel arra, hogy az Ügynökség megbízatási ideje 2009. március 13-án véget ér, a folyamatosság biztosítása érdekében ideiglenes intézkedést kell hozni arra a két évre vonatkozóan, amely az Ügynökség eredetileg tervezett megszűnésétől addig a napig eltelik, amelyen az Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatóság átveszi az Ügynökség mindazon feladatköreit, amelyekre kiterjed a hatóságot létrehozó rendelet tárgyi hatálya.2007/0291 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló 460/2004/EK rendeletnek a szerv megbízatási ideje tekintetében történő módosításáról(EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,[11]tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,[12]tekintettel a Régiók Bizottsága véleményére,[13]a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően,[14]mivel:1.  Az Európai Parlament és a Tanács 2004-ben elfogadta az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) létrehozásáról szóló 460/2004/EK rendeletet.[15]2.  2007 márciusában az Ügynökség igazgatósága ajánlásokat fogalmazott meg a rendelet módosítására. Az igazgatóság egyebek mellett megállapította, hogy az Ügynökség megbízatási idejét indokolt meghosszabbítani, feladatkörét azonban indokolt alapvetően változatlanul hagyni.3.  Jobb szabályozásra irányuló stratégiájával összhangban a Bizottság az Ügynökség jövőjéről nyilvános konzultációt kezdeményezett, amelyre 2007. június 13. és szeptember 7. között került sor.4.  November 13-án a Bizottság javaslatot tett egy Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatóság létrehozására.[16] A Bizottság azt javasolta, hogy ez a hatóság 2011. március 14-től vegye át az ENISA mindazon feladatköreit, amelyekre a hatóságot létrehozó rendelet tárgyi hatálya kiterjed.5.  Tekintettel arra, hogy az Ügynökség megbízatási ideje 2009. március 13-án véget ér, a folyamatosság biztosítása érdekében ideiglenes intézkedést kell hozni arra a két évre vonatkozóan, amely az Ügynökség eredetileg tervezett megszűnésétől addig a javasolt napig eltelik, amikor az Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatóság átveszi az Ügynökség mindazon feladatköreit, amelyekre kiterjed a hatóságot létrehozó rendelet tárgyi hatálya.6.  Az Ügynökség megbízatási idejét ezért 2011. március 13-ig meg kell hosszabbítani,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 460/2004/EK rendelet módosításaA 460/2004/EK rendelet 27. cikke helyébe a következő szöveg lép:„27. cikk – IdőtartamAz Ügynökség 2004. március 14-ével, hétéves időtartamra jön létre.”2. cikkHatálybalépésEz a rendelet Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt […]-ban/-ben, […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnökPÉNZÜGYI KIMUTATÁS1. A JAVASLAT CÍME:Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2004. március 10-i 460/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról.2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ GAZDÁLKODÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERETÉrintett szakpolitikai terület(ek) és a kapcsolódó tevékenység(ek):Információs társadalom és médiai2010 – Elektronikus hírközlési politika és hálózatbiztonság3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban: BA-tételek)), illetve megnevezések:09 02 03 Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség09 02 03 01 Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség – Az 1. és 2. címre szóló támogatás09 02 03 02 Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség – A 3. címre szóló támogatás3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:Ez a pénzügyi kimutatás a megbízatási idő 2011. március 13-ig történő meghosszabbításán alapul.3.3. Költségvetési jellemzők:Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |09 02 03 01 | nem kötelező | diff.[17] | Nem | Igen | Nem | 1.a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért |09 02 03 02 | nem kötelező | diff. | Nem | Igen | Nem | 1.a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért |4. A FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE4.1. Pénzügyi források4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintésemillió EUR (három tizedesjegyig)A kiadás típusa | Szakasz száma | 2009. márc. 14–dec. 31. | 2010 | 2011. jan. 1–márc. 13. | 2012 | 2013 | 2014 és később | Összesen |Működési kiadások (3. cím) |Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a | 2,192 | 2,788 | 0,563 | 5,543 |Kifizetési előirányzatok | b | 2,192 | 2,788 | 0,563 | 5,543 |A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások (1. és 2. cím) |Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | c | 4,482 | 5,702 | 1,151 | 11,335 |TELJES REFERENCIAÖSSZEG |Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 6,674 | 8,490 | 1,714 | 16,878 |Kifizetési előirányzatok | b+c | 6,674 | 8,490 | 1,714 | 16,878 |A referenciaösszegbe nem beletartozó igazgatási kiadások[18] |Személyi és kapcsolódó kiadások | 8.2.5. | d | 0,329 | 0,410 | 0,081 | 0,819 |A referenciaösszegbe nem beletartozó, a személyi és kapcsolódó kiadásoktól eltérő kiadások | 8.2.6. | e | 0,008 | 0,010 | 0,002 | 0,020 |A fellépés indikatív összköltsége |TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 7,011 | 8,910 | 1,797 | 17,717 |TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 7,011 | 8,910 | 1,797 | 17,717 |A társfinanszírozás részletezéseHa a javaslat tagállamok vagy más szervek (kérjük, nevezze meg) által biztosított társfinanszírozást tartalmaz, az alábbi táblázatban adja meg a társfinanszírozás becsült szintjét (a táblázat további sorokkal bővíthető, ha a társfinanszírozást várhatóan több szerv nyújtja):millió EUR (három tizedesjegyig)Társfinanszírozó szerv | 2009. márc. 14–dec. 31. | 2010 | 2011. jan. 1–márc. 13. | 2012 | 2013 | 2014 és később | Összesen |f |TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással | a+c+d+e+f | 7,011 | 8,910 | 1,797 | 17,717 |4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség( A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.( A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[19] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás( A javaslatnak nincs kihatása a bevételre( A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:millió EUR (egy tizedesjegyig)A fellépést megelőző év [n–1-edik év] | A fellépés után |A személyi állomány teljes létszáma | 55 | 55 | 55 |5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK5.1. A rövid, illetve hosszú távon kielégítendő igényMivel az ENISA jelenlegi megbízatási idejének végéig nincs elegendő idő arra, hogy az érintettek érdemben teljes körű vitát folytassanak egy új érdemi javaslatról, az ENISA megbízatási idejének változatlan formában történő puszta meghosszabbítása lehetővé teszi, hogy az Európai Parlament és a Tanács gyorsan olyan átmeneti intézkedést fogadhasson el, amelynek révén biztosítható az ENISA tevékenységének folyamatossága, és elkerülhető a törés a hálózat- és az információbiztonsággal kapcsolatos kihívások kezelését célzó intézkedésekben.5.2. A közösségi beavatkozás által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiájaMivel oly sok minden függ tőlük, a hálózatok és az információs rendszerek biztonságos működése mindenütt komoly aggodalmat vált ki. Az információs rendszerek a gazdaság egésze, a legtöbb iparág, a közszektor és a magánszemélyek számára egyaránt alapvetően fontosak A szóban forgó rendszerek működésében bekövetkező rendellenességek mindenkire kihatnak, legyen szó magánszemélyekről, közfeladatot ellátó szervekről vagy vállalkozásokról.A biztonság kérdéséhez ezért jelentős politikai aggályok társulnak. A kormányok egyre nagyobb felelősséget éreznek a társadalom iránt, és egyre nagyobb erőfeszítéseket tesznek területükön a biztonság javítása érdekében. A tagállamok ugyanakkor a munka eltérő szakaszában járnak, és figyelmük is más-más területre összpontosul. A jogi keretszabályozás gyakorlati végrehajtása eltérő. Hiányzik a műszaki átjárhatóság, ami megakadályozza a biztonsági termékek megfelelő használatát.Az Ügynökség tevékenysége az európai hálózatok és információs rendszerek biztonságának fokozására összpontosul, valamint arra, hogy a tagállamok – külön-külön és együtt – jobban tudjanak a hálózat- és az információbiztonsággal kapcsolatos problémákra reagálni. Az Ügynökség rendszeres határokon átívelő tagállamközi együttműködés kialakítására törekszik a hálózat- és az információbiztonság területén.5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók a tevékenységalapú irányítás keretében-  Az európai elektronikus hírközlési hálózatok rugalmasságának növeléseAz Ügynökség a 2009-ig terjedő időszakban egyebek mellett felméréseket fog végezni a rugalmassággal kapcsolatos kötelezettségekről, követelményekről és helyes gyakorlati megoldásokról,[20] és elemezni fogja a rugalmasságnövelés további módjait és eljárásait. 2009-ben és 2010-ben az Ügynökség újabb kísérleti projekteket fog végrehajtani a követelmények, a módszerek és a gyakorlati megoldások helyénvalóságának értékelése céljából. Ez a program követni és – szükség szerint – támogatni fogja az elektronikus hírközlés keretszabályozását alkotó irányelvek felülvizsgálatát és korszerűsítését.-  A tagállamok közötti együttműködés kialakítása és fenntartásaAz ENISA az európai hatókörű biztonsági kompetenciakörök felkutatásával kapcsolatos tevékenységének eredményeit olyan témakörökben fogja hasznosítani, mint a tudatosságnövelés és a biztonsági eseményekre való válaszadási képesség, a páneurópai elektronikus személyazonosság-megállapító rendszerek műszaki átjárhatóságát célzó együttműködés,[21] valamint egy, a hálózat- és az információbiztonság terén rendelkezésre álló európai gyakorlati tapasztalatok cseréjét lehetővé tévő platform fenntartása.[22] 2009–2010-ben el kell jutni oda, hogy a tagállamok – valamennyi tagállamra kiterjedően – a tagállami képességek javítása, az egységesség növelése és a műszaki átjárhatóság fokozása céljából is együttműködjenek egymással.-  Az új kockázatok azonosítása a bizalom és a megbízhatóság növelése érdekében2009–2010 folyamán az újonnan felmerülő kockázatok azonosítására irányuló tevékenység a finomhangolás fázisához érkezik, és a rendszeres adatgyűjtést, az összegyűjtött adatok feldolgozását és terjesztését, valamint az adatokkal kapcsolatos visszajelzéseket fogja felölelni. Ennek eredményeképpen az új alkalmazások és szolgáltatások bevezetése és elterjesztése során várhatóan gyorsabban lehet majd azonosítani az újonnan felmerülő kockázatokat.-  Az információs bizalom kiépítése a mikrovállalkozások feléA digitális információ kora számos új lehetőséget tartogat a vállalkozások, különösen pedig a mikrovállalkozások számára. Az információs és kommunikációs technológiák fejlesztésében és felhasználók általi alkalmazásában azonban még vannak hiányosságok. Az ENISA célja ebben a vonatkozásban az lesz, hogy összegyűjtse és elemezze a mikrovállalkozások e területtel kapcsolatos igényeit és elvárásait, ennek érdekében elemezze a meglévő hiányosságokat, és kísérleti jelleggel alkalmazza az általa kidolgozott kockázatkezelés-értékelési eljárást.5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)( (Központosított irányítás( közvetlenül a Bizottság által( közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:( végrehajtó hivatalok( a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek( tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek( Megosztott vagy decentralizált irányítás( a tagállamokkal( harmadik országokkal( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)Megjegyzés:6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS6.1. Felügyeleti rendszerAz ügyvezető igazgató a célkitűzések tükrében folyamatosan figyelemmel kíséri és értékeli az Ügynökség teljesítményét, és erről évente jelentést tesz az igazgatóságnak.Az ügyvezető igazgató minden évben „általános jelentést” készít az Ügynökség előző évi valamennyi tevékenységéről, amelyben egyebek mellett összeveti az elért eredményeket az éves munkaprogramban kitűzött célokkal. Az igazgatóság általi elfogadást követően az ügyvezető igazgató a jelentést megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának, majd pedig nyilvánosan is közzéteszi.6.2. ÉrtékelésMivel az ENISA már 2004 óta működik, tevékenységéről több külső és belső értékelés is készült.Az ENISA-rendelet 25. cikkével összhangban a folyamat első lépése az volt, hogy 2006–2007-ben egy külső szakértőkből álló testület független értékelést készített az ENISA munkájáról. A külső szakértőkből álló testület jelentése[23] megerősítette, hogy az Ügynökség létrehozását és eredeti céljait eredetileg megalapozó politikai megfontolások továbbra is érvényben vannak, és ez a jelentés abból a szempontból is fontos volt, hogy több olyan kérdésre rávilágított, amely további figyelmet igényel.A Bizottság 2007 márciusában jelentést nyújtott be az értékelésről az igazgatóságnak, amely ezt követően saját ajánlást adott ki az Ügynökség jövőjéről és az ENISA-rendelet általa szükségesnek tartott módosításairól.[24]2007 júniusában a Bizottság egy, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett közleményben[25] elemezte a külső értékelés eredményeit és az igazgatóság ajánlásait. A közlemény kijelentette: „mindenekelőtt választani kell, hogy meghosszabbítják-e az Ügynökség megbízatását vagy más mechanizmussal helyettesítik az Ügynökséget, pl. érdekelt felek állandó fórumával vagy biztonsági szervezetek hálózatával.” A Bizottság a kérdésről nyilvános konzultációt is szervezett, amelyben a további vita irányának megszabása céljából egy konkrét kérdéssor alapján várta az európai érdekeltek hozzászólásait.[26]7. Csalás elleni intézkedésekA megrendelt szolgáltatásokat és felméréseket az Ügynökség személyi állománya a kifizetés előtt a szerződéses kötelezettségek, a gazdaságossági elvek, valamint a helyes pénzügyi és vezetési gyakorlat figyelembevételével ellenőrzi. Az Ügynökség és a kifizetések kedvezményezettjei között létrejövő mindennemű megállapodás és szerződés – felügyelet, jelentéstételi kötelezettség stb. formájában – tartalmazni fog csalás elleni rendelkezéseket.8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségeiKötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)(Fel kell tüntetni a célkitűzésekre, a fellépésekre és a teljesítésekre vonatkozó fejezeteket) | 2009. márc. 14–dec. 31. | 2010 | 2011. jan. 1–márc. 13. | 2012 | 2013 | 2014 és később | Összköltség |1. MŰKÖDÉSI CÉLKITŰZÉS: Az európai elektronikus hírközlési hálózatok rugalmasságának növelése |1. fellépés: A nyilvános hírközlési hálózatok rugalmasságával kapcsolatos jogi és szabályozási intézkedések elemzése. |2. fellépés: Számítógépes válságkezelési gyakorlatok segítése. |3. fellépés: További rugalmasságnövelő intézkedések kidolgozása. |– Teljesítés: A rugalmasság növelésével (ideértve a DNSSEC-et is) foglalkozó virtuális szakértőcsoport; jelentés összeállítása rugalmas „gerinctechnológiákról” és internetes technológiákról; részletes jelentés kidolgozása az újszerű rugalmasságnövelő technológiákról. |Részösszeg, 1. célkitűzés | 0,245 | 0,305 | 0,060 | 0,610 |2. MŰKÖDÉSI CÉLKITŰZÉS: A tagállamok közötti együttműködés kialakítása és fenntartása |1. fellépés: Együttműködési platform a tudatosságnövelő közösségek kialakítására. |– Teljesítés: az ENISA AR közösséghez tartozó tudatosságnövelési szakértők belső kapcsolattartási listájának összeállítása. |2. fellépés: Biztonsági kompetenciakör a CERT-közösségben. Az ENISA az európai és Európán kívüli különböző CERT-közösségek tudására, bevált gyakorlati megoldásaira és sikeres projektjeire fog támaszkodni. |Részösszeg, 2. célkitűzés | 0,241 | 0,300 | 0,059 | 0,600 |3. MŰKÖDÉSI CÉLKITŰZÉS: Az új kockázatok azonosítása a bizalom és a megbízhatóság növelése érdekében |1. fellépés: Az új kockázatok adatbázisának prototípusa. |2. fellépés: Az érdekeltek állandó csoportja által megfogalmazott, illetve az érdekeltektől jövő egyéb javaslatok alapján állásfoglalások kidolgozása az új technológiai fenyegetésekről. |Részösszeg, 3. célkitűzés | 0,172 | 0,215 | 0,043 | 0,430 |4. MŰKÖDÉSI CÉLKITŰZÉS: Az információs bizalom kiépítése a mikrovállalkozások felé |1. fellépés: A mikrovállalkozások igényeinek és várakozásainak folyamatos elemzése, a tapasztalatok és az ismeretek cseréjének ösztönzése az érdekeltek körében. |2. fellépés: A mikrovállalkozások kockázatkezelési folyamatainak értékelése. |– Teljesítés: Kísérleti projektek a kockázatkezeléshez szükséges tudás kialakításával és felhasználásával kapcsolatban. |Részösszeg, 4. célkitűzés | 0,088 | 0,110 | 0,022 | 0,220 |5. MŰKÖDÉSI CÉLKITŰZÉS: Horizontális tevékenységek igazgatása |1. fellépés: Kommunikáció és kapcsolattartás a hálózat- és információbiztonsági ágazat képviselőivel |2. fellépés: Az ENISA testületeinek és belső csoportjainak irányítása: az igazgatóság és az érdekeltek állandó csoportjának ülése, a munkacsoportok tevékenységének koordinálása és a nemzeti kapcsolattartók hálózatának irányítása. |Részösszeg, 5. célkitűzés | 1,446 | 1,858 | 0,379 | 3,683 |ÖSSZKÖLTSÉG | 2,192 | 2,788 | 0,563 | 5,543 |8.2. Igazgatási kiadások8.2.1. Személyi állomány létszáma és típusaFoglalkoztatás jellege | A fellépés kezelésére a meglévő és/vagy pótlólagos állományból kirendelendő létszám (álláshelyek száma/teljes munkaidős egyenérték) |2009. márc. 14–dec. 31. | 2010 | 2011. jan. 1–márc. 13. | 2012 | 2013 | 2014 |Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak | A*/ AD | 29 | 29 | 29 |B*,C*/AST | 15 | 15 | 15 |Egyéb állomány | 11 | 11 | 11 |ÖSSZESEN | 55 | 55 | 55 |8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírásaAz Ügynökség a jövőben is ellátja a következő feladatait:-  tanácsadással szolgál és koordinációs feladatokat lát el, gyűjti és elemzi az információbiztonsággal kapcsolatos adatokat . Napjainkban közszervek és magánszektorbeli szervezetek különböző célokkal gyűjtenek adatokat az informatikai eseményekről, illetve általában az információbiztonsággal kapcsolatban. Ennek ellenére nincs olyan európai szintű központi szerv, amelynek átfogó módon lenne lehetősége az adatgyűjtésre és az adatelemzésre, illetőleg arra, hogy véleményt formáljon vagy tanácsadással szolgáljon a hálózat- és az információbiztonsággal kapcsolatos közösségi szakpolitikai munka támogatására,-  olyan szakértői központként szolgál , amelyhez a tagállamok és a Bizottság egyaránt fordulhatnak véleményért és tanácsért a biztonsággal kapcsolatos műszaki kérdésekben ,-  hozzájárul az információbiztonság területén működő különböző szereplők közötti széles együttműködéshez például azáltal, hogy részt vesz a biztonságos elektronikus üzletvitelt támogató követő tevékenységekben. Ez a fajta együttműködés létfontosságú előfeltétele az európai hálózatok és informatikai rendszerek biztonságos működésének, és nagyon fontos, hogy valamennyi érdekelt részt vegyen benne,-  hozzájárul egy összehangolt információbiztonsági koncepció kialakításához, ennek érdekében támogatja a tagállamokat például a kockázatértékelés alkalmazásának ösztönzésében és a tudatosságnövelő kezdeményezésekben,-  gondoskodik a hálózatok és az informatikai rendszerek műszaki átjárhatóságáról azokban az esetekben, amikor a tagállamok biztonsági vonatkozású műszaki követelményeket alkalmaznak ,-  meghatározza a releváns szabványosítási igényeket, értékeli a már meglévő biztonsági előírásokat és tanúsítási rendszereket, és az európai jogalkotás támogatása érdekében elősegíti ez utóbbiak minél szélesebb körű használatát,-  támogatja a szóban forgó területen folyó nemzetközi együttműködést , amely a hálózat- és információbiztonsági kérdések globálissá válása miatt egyre nagyobb jelentőségre tesz szert.8.2.3. A jogszabályban meghatározott állomány eredete( (A cserére vagy meghosszabbításra kerülő program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek( (Az n-edik évi politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárása keretében igénylendő álláshelyek( Az érintett szolgálaton belül meglévő állomány felhasználásával átcsoportosítandó álláshelyek (belső áthelyezés)( Az n-edik évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben az adott évre nem előirányozott állások8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)millió EUR (három tizedesjegyig)Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | 2009. márc. 14–dec. 31. | 2010 | 2011. jan. 1–márc. 13. | 2012 | 2013 | 2014 és később | ÖSSZESEN |2. cím – Az Ügynökség működése Ez az előirányzat az ingatlanköltségeket és a kapcsolódó kiadásokat, az ingó vagyon költségeit és a kapcsolódó kiadásokat, valamint a folyó ügyviteli és IKT-kiadásokat tartalmazza. | 0,501 | 0,637 | 0,129 | 1,266 |Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás | 4,482 | 5,702 | 1,151 | 11,335 |8.2.5. A referenciaösszegbe nem beletartozó személyi és kapcsolódó költségekmillió EUR (három tizedesjegyig)A személyi állomány fajtája | 2009. márc. 14–dec. 31. | 2010 | 2011. jan. 1–márc. 13. | 2012 | 2013 | 2014 és később |Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | 0,329 (3,5 tisztviselő) | 0,410 (3,5 tisztviselő) | 0,081 (3,5 tisztviselő) |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (adja meg a költségvetési tételt) |Személyi és kapcsolódó – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – költségek összesen | 0,329 | 0,410 | 0,081 |Ezek a költségek az Ügynökség tevékenységének értékelését, figyelemmel kísérését és koordinálását végző bizottsági személyzet költségeit jelentik.Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak2009–2010-ben éves szinten 3,5 tisztviselő fogja ellátni a felügyeleti, költségvetés-ellenőrzési és finanszírozási feladatokat, valamint gondoskodni a Bizottság és az Ügynökség közötti koordinációról. Részletes adatokat a 8.2.5. táblázat tartalmaz. A szükséges munkamennyiséget az Ügynökséggel folytatott együttműködés eddigi tapasztalatai alapján határoztuk meg.Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állományIlyen személyi állomány nincs.8.2.6. A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) |2009. márc. 14–dec. 31. | 2010 | 2011. jan. 1–márc. 13. | 2012 | 2013 | 2014 és később | ÖSSZESEN |XX 01 02 11 01 – Kiküldetések | 0,008 | 0,010 | 0,002 | 0,020 |XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák |XX 01 02 11 03 – Bizottságok[27] |XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk |XX 01 02 11 05 – Információs rendszerek |2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11) |3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – igazgatási kiadások összesen | 0,008 | 0,010 | 0,002 | 0,020 |Számítás – A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások[1] COM(2005) 229.[2] COM(2006) 251., 2006. május 31.[3] HL C 68., 2007.3.24., 1. o.[4] Az Európai Parlament és a Tanács 460/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, HL L 77., 2004.3.13., 1. o. (a továbbiakban: ENISA-rendelet).[5] COM(2003) 63, 2003. február 11.[6] Elolvasható a http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/studies/index_en.htm internetcímen.[7] Elolvasható a http://enisa.europa.eu/pages/03_02.htm internetcímen.[8] A Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az Európai Unión belüli jobb szabályozás stratégiai felülvizsgálata, COM(2006) 689 végleges.[9] A nyilvános konzultáció eredményei a http://ec.europa.eu/information_society/policy/nis/enisa/index_en.htm internetcímről érhetők el..[10] Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatóság létrehozásáról, COM(2007) 699.[11] HL C […]., […]., […]. o.[12] HL C […]., […]., […]. o.[13] HL C […]., […]., […]. o.[14] HL C […]., […]., […]. o.[15] Az Európai Parlament és a Tanács 460/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, HL L 77., 2004.3.13., 1. o.[16] Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Elektronikus Hírközlési Piacfelügyeleti Hatóság létrehozásáról, COM(2007) 699.[17] Differenciált előirányzatok.[18] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoporton kívüli kiadások.[19] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.[20] Ezek a felmérések az elektronikus hírközlési szolgáltatók által alkalmazott biztonsági intézkedésekről az ENISA által 2006-ban és 2007-ben készített felméréseken fognak alapulni.[21] Ez a tevékenység az elektronikus személyazonosság-megállapító rendszerek műszaki átjárhatóságának javítását célzó közös nyelv kialakításával kapcsolatban az ENISA által 2006-ban és 2007-ben megtett erőfeszítésekre fog épülni.[22] Ez a platform a hálózat- és információbiztonság területén rendelkezésre álló európai gyakorlati tapasztalatok cseréjét célzó „útiterv” kidolgozásával kapcsolatban az ENISA által 2007-ben folytatott tevékenység nyomán jött létre.[23] http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/studies/index_en.htm.[24] Az ENISA-rendelet 25. cikkének megfelelően. Az ENISA igazgatósága által elfogadott dokumentum teljes szövege, amely az igazgatóság érveit is tartalmazza, a http://enisa.europa.eu/pages/03_02.htm internetcímen olvasható..[25] A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) értékeléséről COM(2007) 285 végleges (2007. június 1.), http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52007DC0285:HU:NOT.[26] http://ec.europa.eu/yourvoice/ipm/forms/dispatch?form=EnisaFuture&lang=en.[27] Adja meg a bizottság típusát és azt a csoportot, amelyikhez tartozik.