               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.5.17.
            COM(2018) 295 final
            2018/0147(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  Az Európai Bíróság úgynevezett „nyitott égbolt” ügyekben hozott ítéletei nyomán a Tanács 2003. június 5-én harmadik országokkal folytatandó tárgyalások megkezdésére hatalmazta fel a Bizottságot annak érdekében, hogy a meglévő kétoldalú légi közlekedési megállapodások egyes rendelkezéseinek helyébe uniós szintű megállapodás lépjen („horizontális felhatalmazás”). Ennek célja, hogy az EU valamennyi légi fuvarozója hátrányos megkülönböztetés nélkül férhessen hozzá az Európai Unió tagállamai és harmadik országok közötti légi útvonalakhoz, és ily módon a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú légi közlekedési megállapodások összhangba kerüljenek az európai uniós joggal.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A megállapodás rendelkezései az Európai Unió tagállamai és a Kínai Népköztársaság (a továbbiakban: Kína) között létrejött 27 kétoldalú légi közlekedési megállapodás esetében váltják fel vagy egészítik ki a hatályos rendelkezéseket.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A megállapodás az Unió légi közlekedési külpolitikájának alapvető célkitűzését szolgálja azáltal, hogy a hatályos kétoldalú légi közlekedési megállapodásokat összhangba hozza az uniós joggal.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése, 218. cikke (6) bekezdésének a) pontja.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  A javaslat teljes mértékben a Tanács által adott „horizontális felhatalmazáson” alapul, és figyelembe veszi az uniós jog és a kétoldalú légi közlekedési megállapodások hatálya alá eső kérdéseket.

               •Arányosság

                  A megállapodás csak az uniós jognak való megfeleléshez szükséges mértékben módosítja vagy egészíti ki a kétoldalú légiközlekedési megállapodások rendelkezéseit.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az Európai Unió és Kína közötti megállapodás a leghatékonyabb eszköz a tagállamok és Kína között létrejött hatályos kétoldalú légi közlekedési megállapodásoknak az uniós joggal való összehangolására.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Az EUMSZ 218. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság a tárgyalásokat egy különbizottsággal egyeztetve folytatta le. A tárgyalások folyamán az ágazat képviselőivel is konzultáltak. Az eljárás során tett észrevételeket figyelembe vették. Az érintett tagállamok ellenőrizték a kétoldalú légi közlekedési megállapodásokra való hivatkozások pontosságát. Az ágazat képviselői hangsúlyozták, hogy kereskedelmi tevékenységük szempontjából mennyire fontos a szilárd jogi háttér.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  Tárgytalan.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  A javaslat eredményeképpen egyszerűsödik a jogi szabályozás. A tagállamok és Kína közötti kétoldalú légi közlekedési megállapodások rendelkezéseit egyetlen uniós megállapodás rendelkezései váltják fel, illetve egészítik ki.

               •Alapjogok

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A megállapodás részes felei diplomáciai úton kölcsönösen írásban értesítik egymást a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik lezárultáról. A megállapodás az utolsó értesítés napján lép hatályba.

               Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A tagállamok és harmadik országok közötti nemzetközi légi közlekedési kapcsolatokat ez idáig a tagállamok és harmadik országok között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások, azok mellékletei és egyéb kapcsolódó kétoldalú vagy többoldalú szerződések szabályozták.

                  Ugyanakkor a tagállamok kétoldalú légi közlekedési megállapodásainak a kijelölésre vonatkozó hagyományos záradékai ellentétesek az uniós joggal. Lehetővé teszik ugyanis egy harmadik ország számára, hogy az megtagadja, visszavonja vagy felfüggessze egy tagállam által kijelölt azon légi fuvarozó jogosítványait vagy engedélyeit, amelynek többségi tulajdona és tényleges ellenőrzése nem az adott tagállam vagy annak állampolgárai kezében van. Ez az egyik tagállamban székhellyel rendelkező, de más tagállamok állampolgárai tulajdonában lévő és általuk ellenőrzött európai uniós légi fuvarozókkal szembeni hátrányos megkülönböztetésnek minősül. Ez ellentétes az Európai Unió működéséről szóló szerződés 49. cikkével, amely kimondja, hogy az Európai Unió egy adott tagállamának állampolgárait a szabad letelepedés jogának gyakorlásakor ugyanolyan bánásmód illeti meg a fogadó tagállam területén, mint amilyenben az adott tagállam állampolgárai részesülnek.

                  Felmerülnek további problémák is, például a légitársaságok közötti kötelező kereskedelmi megállapodások kérdése, amelyekben biztosítani kellene a tagállamok és a harmadik országok közötti kétoldalú légiközlekedési megállapodások meglévő rendelkezéseinek módosítása vagy kiegészítése révén az uniós jognak való megfelelést.

                  A Bizottság a „horizontális felhatalmazás” mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel összhangban egy olyan megállapodás megkötéséről folytatott tárgyalásokat a Kínai Népköztársasággal, amely a tagállamok és Kína közötti meglévő kétoldalú légi közlekedési megállapodások egyes rendelkezéseinek helyébe lép. A megállapodás 2. cikke a kijelölésre vonatkozóan a hagyományos záradékok helyébe uniós záradékot léptet, amely az EU valamennyi légi fuvarozója számára lehetővé teszi, hogy éljen letelepedési jogával. A 4. cikk feloldja az Európai Unió versenyjogi szabályaival való esetleges ellentmondásokat.

               A megállapodás aláírását követően azt meg kell kötni. E célból a Bizottság határozatra tesz javaslatot.

               2018/0147 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) a felek a későbbiekben történő lehetséges megkötésére figyelemmel az (EU) …/… tanácsi határozattal
                  1
                összhangban aláírták.

               (2)A megállapodás célja, hogy a 27 tagállam és a Kínai Népköztársaság között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodásokat összhangba hozza az uniós joggal.

               (3)A megállapodást az Unió nevében jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.

               A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, aki jogosult az Unió nevében eljárva megküldeni a megállapodás 6. cikkének (1) bekezdése szerinti értesítést, melyben az Európai Unió egyetértését fejezi ki arra nézve, hogy a megállapodást magára nézve kötelezőnek ismeri el.

               3. cikk

               E határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L […], […], […]. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.5.17.
            COM(2018) 295 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság kormánya között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről

               TERVEZET

               MEGÁLLAPODÁS

               az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság kormánya között

               a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről

               AZ EURÓPAI UNIÓ

               egyrészről, és

               A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA

               másrészről

               (a továbbiakban: a Felek)

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Bíróság úgy találta, hogy a tagállamok és harmadik országok között létrejött egyes kétoldalú légi közlekedési megállapodások olyan rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek az európai uniós joggal ellentétesek,

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Unió több tagállama és a Kínai Népköztársaság kormánya között is számos, hasonló rendelkezéseket tartalmazó légi közlekedési megállapodás létezik, és hogy a tagállamok kötelessége megszüntetni az ezen megállapodások és az Európai Unióról szóló szerződés közötti összeegyeztethetetlenségeket,

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik számos olyan kérdésben, amelyre az Európai Unió tagállamai és harmadik országok között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások kiterjedhetnek,

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy az európai uniós jog szerint az Európai Unió valamely tagállamában székhellyel rendelkező európai uniós légi fuvarozóknak joguk van hátrányos megkülönböztetés nélkül hozzáférni az Európai Unió tagállamai és harmadik felek közötti légi szolgáltatásokhoz,

               TEKINTETTEL az Európai Unió és egyes harmadik országok között létrejött azon megállapodásokra, amelyek az ilyen harmadik országokban illetőséggel rendelkező személyek és jogalanyok számára lehetővé teszik, hogy az európai uniós joggal összhangban engedélyezett légi fuvarozói vállalkozásokban tulajdonjogot szerezzenek,

               FELISMERVE, hogy az európai uniós jog és az Európai Unió tagállamai és a Kínai Népköztársaság kormánya között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások összhangja szilárd jogi hátteret teremt az Európai Unió és Kína közötti légi közlekedés tekintetében és garantálja az ilyen légi szolgáltatások folytonosságát,

               FELISMERVE, hogy amennyiben az Európai Unió valamely tagállama olyan légi fuvarozót jelöl ki, amelynek a biztonsági felügyelet tekintetében a szabályozási ellenőrzését az Európai Unió egy másik tagállama gyakorolja és tartja fenn, a légi fuvarozót kijelölő tagállam és a Kínai Népköztársaság között létrejött megállapodásban foglalt biztonsági rendelkezések szerint a Kínai Népköztársaságot megillető jogok az adott másik tagállam tekintetében ugyanúgy fennállnak,

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Uniónak e megállapodás keretében nem célja az Európai Unió és a Kínai Népköztársaság közötti légi forgalom mértékének növelése, az európai uniós tagállamok légi fuvarozói és a Kínai Népköztársaság légi fuvarozói közti egyensúly befolyásolása, vagy a meglévő kétoldalú légi közlekedési megállapodások rendelkezéseinek a forgalmi jogok tekintetében történő módosítása,

               MEGERŐSÍTVE azon szándékukat, hogy a letelepedés jogának elismerése és az EU általi kijelölés elvének elfogadása nem célozhatja azt, és nem értelmezhető úgy, hogy a forgalmi jogok megkerülhetők, illetve nem akadályozza meg a forgalmi jogok megtagadását ilyen megkerülés esetén,

               A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. CIKK

               Általános rendelkezések

               1.E megállapodás alkalmazásában a „tagállamok” az Európai Unió tagállamait, az „EU-szerződések” az Európai Unióról szóló szerződést és az Európai Unió működéséről szóló szerződést jelenti.

               2.Az 1. mellékletben felsorolt megállapodásokban szerződő félként szereplő tagállamok állampolgáraira való hivatkozásokat az Európai Unió valamennyi tagállamának állampolgáraira való hivatkozásként kell értelmezni.

               3.Az 1. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam légi fuvarozóira vagy légitársaságaira való hivatkozásokat az adott tagállam által kijelölt légi fuvarozókra vagy légitársaságokra való hivatkozásként kell értelmezni.

               4.A forgalmi jogok biztosítása továbbra is a Kínai Népköztársaság és az egyes tagállamok közötti kétoldalú megállapodások keretében történik.

               2. CIKK

               A légi fuvarozó kijelölése, a részére megadott engedélyek és jogosítványok, valamint az ilyen engedélyek vagy jogosítványok megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása

               1.A 2. melléklet (a) illetve (b) pontjában felsorolt cikkeknek az érintett tagállam légi fuvarozójának kijelölésére, a légi fuvarozó részére a Kínai Népköztársaság által megadott engedélyekre és jogosítványokra, valamint a légi fuvarozó ilyen engedélyeinek vagy jogosítványainak megtagadására, visszavonására, felfüggesztésére vagy korlátozására vonatkozó rendelkezései helyébe e cikk 2. és 3. bekezdésének rendelkezései lépnek.

               2.
                     Egy tagállam általi kijelölés kézhezvételét követően a Kínai Népköztársaság a legrövidebb eljárási időn belül megadja a megfelelő engedélyeket és jogosítványokat, feltéve hogy:

               I.a légi fuvarozó az EU-szerződések értelmében és a kijelölő tagállam jogának és letelepedésre vonatkozó szabályainak megfelelően a kijelölő tagállamban székhellyel és az uniós jognak megfelelő érvényes működési engedéllyel rendelkezik; és

               II.az üzembentartási engedély kiadásáért felelős tagállam az előírások szerint hatékonyan és folyamatosan felügyeli a légi fuvarozó tevékenységét, valamint a kijelölésben egyértelműen meghatározták az illetékes légi közlekedési hatóságot; és

               III.a légi fuvarozó gazdasági tevékenységének székhelye azon tagállam területén található, amelyiktől az érvényben lévő működési engedélyt kapta; valamint

               IV.a légi fuvarozó tulajdonjoga és tényleges ellenőrzése – közvetlenül vagy többségi tulajdon révén – tagállamok és/vagy tagállamokban illetőséggel rendelkező személyek vagy jogalanyok, és/vagy a 3. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azokban illetőséggel rendelkező személyek vagy jogalanyok kezében van.

               3.
                     A Kínai Népköztársaságnak jogában áll a tagállam által kijelölt légi fuvarozó engedélyeit vagy jogosítványait megtagadni, visszavonni, felfüggeszteni vagy korlátozni, amennyiben:

               I.a légi fuvarozó az EU-szerződések értelmében a kijelölő tagállamban nem rendelkezik székhellyel vagy az uniós jognak megfelelő érvényes működési engedéllyel; vagy

               II.az üzembentartási engedély kiadásáért felelős tagállam nem felügyeli hatékonyan vagy folyamatosan a légi fuvarozó tevékenységét, vagy az illetékes légi közlekedési hatóságot a kijelölésben nem határozták meg egyértelműen; vagy

               III.a légi fuvarozó gazdasági tevékenységének székhelye nem azon tagállam területén található, amelyiktől a működési engedélyt kapta; vagy

               IV. a légi fuvarozó tulajdonjoga vagy tényleges ellenőrzése – közvetlenül vagy többségi tulajdon révén – nem a tagállamok és/vagy a tagállamokban illetőséggel rendelkező személyek vagy jogalanyok, és/vagy a 3. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azokban illetőséggel rendelkező személyek vagy jogalanyok kezében van; vagy

               V.a légi fuvarozó a Kínai Népköztársaság és egy másik tagállam között létrejött kétoldalú megállapodás alapján már rendelkezik működési engedéllyel, és az ezen megállapodás szerinti közlekedési jogok gyakorlása egy olyan útvonalon, amely érinti az adott tagállam egy pontját (ideértve az átmenő forgalomnak minősülő vagy átmenő forgalomként értékesített szolgáltatást), a harmadik, negyedik vagy ötödik szabadságjog értelmében fennálló forgalmi jogok tekintetében a már meglévő megállapodásban foglalt korlátozások megkerülését eredményezné; vagy

               VI.a kijelölt légi fuvarozó olyan tagállam által kiadott üzembentartási engedéllyel rendelkezik, amellyel a Kínai Népköztársaságnak nincs kétoldalú légi közlekedési megállapodása, és a szóban forgó tagállam megtagadta a Kínai Népköztársaságtól a forgalmi jogokat.

               4.
                     Az e cikk szerinti jogok és kötelezettségek kizárólag az európai uniós fuvarozók nemzetiség alapján történő megkülönböztetése nélkül gyakorolhatók.

               3. CIKK

               Biztonság

               1.
                     A 2. melléklet (c) pontjában felsorolt cikkek megfelelő rendelkezései kiegészülnek e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel.

               2.
                     Ha egy tagállam olyan légi fuvarozót jelöl ki, amelynek szabályozási ellenőrzését egy másik tagállam gyakorolja és tartja fenn, a légi fuvarozót kijelölő tagállam és a Kínai Népköztársaság között létrejött megállapodásban foglalt biztonsági rendelkezések értelmében a biztonsági előírásoknak az adott másik tagállam általi elfogadása, végrehajtása és betartása tekintetében, valamint az adott légi fuvarozó működési engedélye tekintetében a Kínai Népköztársaságot megillető jogok ugyanúgy fennállnak.

               4. CIKK

               A versenyszabályoknak való megfelelés

               1.
                     Az Európai Unió tagállamai és a Kínai Népköztársaság között létrejött kétoldalú légi közlekedési megállapodások nem sérthetik a Felek versenyszabályait.

               2.
                     A 2. melléklet (d) pontjában felsorolt rendelkezések törlésre kerülnek, így hatályukat vesztik.

               5. CIKK

               A megállapodás mellékletei

               E megállapodás mellékletei a megállapodás szerves részét képezik.

               6. CIKK

               Hatálybalépés

               1.A Felek diplomáciai úton kölcsönösen írásban értesítik egymást az e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik lezárultáról. A megállapodás az utolsó értesítés napján lép hatályba.

               2.Ez a megállapodás valamennyi, az 1. mellékletben felsorolt megállapodásra és egyéb rendelkezésre alkalmazandó.

               7. CIKK

               Felülvizsgálat vagy módosítás

               1.
                     A Felek e megállapodás végrehajtását figyelemmel kísérik és rendszeres időközönként felülvizsgálják. E felülvizsgálatok keretében különösen a megállapodásnak a Felek bármelyikére gyakorolt, előre nem látott negatív hatásait kell értékelni.

               2.
                     A Felek – bármelyikük kérésére – konzultálnak az 1. bekezdésben említett előre nem látott hatásokra való megfelelő reagálás megvitatása érdekében.

               3.
                     A Felek kölcsönös megegyezés alapján bármikor felülvizsgálhatják vagy módosíthatják ezt a megállapodást.

               8. CIKK

               Megszűnés

               1.Abban az esetben, ha az 1. mellékletben felsorolt megállapodások valamelyike megszűnik, e megállapodás minden olyan rendelkezése, amely az 1. mellékletben szereplő adott megállapodásra vonatkozik, szintén hatályát veszti.

               2.Abban az esetben, ha az 1. mellékletben felsorolt összes megállapodás megszűnik, azzal egy időben ez a megállapodás is megszűnik.

               FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

               Kelt […]-ban/-ben, a […] év […] havának […] napján, két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és kínai nyelven.

               AZ EURÓPAI UNIÓ RÉSZÉRŐL:
                     A KÍNAI NÉPKÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA RÉSZÉRŐL:

               1. melléklet

               A megállapodás 1. cikkében említett megállapodások jegyzéke

               (a) A Kínai Népköztársaság és az Európai Unió tagállamai között létrejött azon légi közlekedési megállapodások és egyéb megegyezések, illetve azok módosításai, amelyeket e megállapodás aláírásának napján már megkötöttek, aláírtak vagy parafáltak:

               -az Osztrák Köztársaság szövetségi kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1985. szeptember 12-én, Pekingben aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Ausztria megállapodás;

               -a Belga Királyság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1975. április 20-án, Pekingben aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Belgium megállapodás;

               -a Bolgár Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1993. június 21-én, Pekingben aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Bulgária megállapodás;

               -a Horvát Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 2009. június 20-án, Zágrábban aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Horvátország megállapodás;

               -a Ciprusi Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 2000. április 5-én aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Ciprus megállapodás;

               -a Csehszlovák Szocialista Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1988. május 25-én, Pekingben aláírt légi közlekedési megállapodás, amelynek vonatkozásában a Cseh Köztársaság úgy nyilatkozott, hogy rendelkezéseit kötelező érvényűnek tekinti, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Cseh Köztársaság megállapodás;

               -a Dán Királyság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 2010. március 12-én aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Dánia megállapodás;

               -az Észt Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1999. március 1-jén, Tallinnban aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Észtország megállapodás;

               -a Finn Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1975. október 2-án, Pekingben aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Finnország megállapodás;

               -a Francia Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1966. június 1-jén, Párizsban aláírt, a „légi összeköttetésekre vonatkozó” polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Franciaország megállapodás;

               -a Német Szövetségi Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1975. október 31-én, Pekingben aláírt polgári légi közlekedési megállapodás (a Német Szövetségi Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság között 1995. december 11-én, Pekingben aláírt polgári légi közlekedési megállapodást módosító jegyzőkönyvvel módosítva), a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Németország megállapodás;

               -a Görög Királyság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1973. május 23-án, Pekingben aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Görögország megállapodás;

               -a Magyar Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1993. szeptember 15-én, Budapesten aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Magyarország megállapodás;

               -az Írország kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1998. szeptember 14-én, Pekingben aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Írország megállapodás;

               -az Olasz Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1973. január 8-án, Pekingben aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Olaszország megállapodás;

               -a Lett Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1999. március 4-én, Rigában aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Lettország megállapodás;

               -a Luxemburgi Nagyhercegség kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 2002. november 18-án, Pekingben aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Luxemburg megállapodás;

               -
                     a Máltai Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1997. szeptember 1-jén, Pekingben aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Málta megállapodás;

               -a Holland Királyság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1996. május 23-án, Pekingben aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Hollandia megállapodás;

               -a Lengyel Népköztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1986. március 20-án, Pekingben aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Lengyelország megállapodás;

               -a Portugál Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1999. március 26-án aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Portugália megállapodás;

               -a Román Szocialista Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1972. április 6-án, Bukarestben aláírt polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Románia megállapodás;

               -a Szlovák Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 2010. augusztus 12-én aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Szlovákia megállapodás;

               -a Jugoszláv Szocialista Szövetségi Köztársaság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1972. április 14-én, Belgrádban aláírt, Kína és Szlovénia között hatályban maradó polgári légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Szlovénia megállapodás;

               -a Spanyol Királyság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 1978. június 19-én, Pekingben aláírt megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Spanyolország megállapodás;

               -a Svéd Királyság kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 2010. március 12-én aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Svédország megállapodás;

               -a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya és a Kínai Népköztársaság kormánya között 2011. április 14-én aláírt légi közlekedési megállapodás, a továbbiakban a 2. mellékletben: a Kína–Egyesült Királyság megállapodás.

               2. melléklet

               Az 1. mellékletben felsorolt megállapodásokban szereplő és a megállapodás 2–4. cikkében említett cikkek jegyzéke

               (a) Tagállam általi kijelölés

               -a Kína–Ausztria megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Belgium megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Bulgária megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Horvátország megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Ciprus megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Cseh Köztársaság megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Dánia megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Észtország megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Finnország megállapodás 2. cikke;

               -a Kína–Franciaország megállapodás 2. cikke;

               -a Kína–Németország megállapodás 2. cikkének (2) bekezdése;

               -a Kína–Görögország megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Magyarország megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Írország megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Olaszország megállapodás III. cikke;

               -a Kína–Lettország megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Luxemburg megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Málta megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Hollandia megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Lengyelország megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Portugália megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Románia megállapodás 2. cikke;

               -a Kína–Szlovákia megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Szlovénia megállapodás 2. cikke;

               -a Kína–Spanyolország megállapodás 2. cikke;

               -a Kína–Svédország megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Egyesült Királyság megállapodás 4. cikke.

               (b) Az engedélyek vagy jogosítványok megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása:

               -a Kína–Ausztria megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Belgium megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Bulgária megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Horvátország megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Ciprus megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Cseh Köztársaság megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Dánia megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Észtország megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Finnország megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Franciaország megállapodás 15. cikke;

               -a Kína–Németország megállapodás 3. cikkének 1a) bekezdése;

               -a Kína–Görögország megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Magyarország megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Írország megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Olaszország megállapodás III. cikke;

               -a Kína–Lettország megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Luxemburg megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Málta megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Hollandia megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Lengyelország megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Portugália megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Románia megállapodás 2. cikke;

               -a Kína–Szlovákia megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Szlovénia megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Spanyolország megállapodás 3. cikke;

               -a Kína–Svédország megállapodás 4. cikke;

               -a Kína–Egyesült Királyság megállapodás 5. cikke.

               (c) Biztonság:

               -a Kína–Horvátország megállapodás 15. cikke;

               -a Kína–Dánia megállapodás 13. cikke;

               -a Kína–Magyarország megállapodás 17. cikke;

               -a Kína–Olaszország megállapodás XIa. cikke;

               -a Kína–Luxemburg megállapodás 6. cikke;

               -a Kína–Portugália megállapodás 15. cikke;

               -a Kína–Szlovákia megállapodás 8. cikke;

               -a 2004. november 26-án, Pekingben létrejött Kína–Spanyolország egyetértési megállapodás 3. melléklete;

               -a Kína–Svédország megállapodás 13. cikke;

               -a Kína–Egyesült Királyság megállapodás 10. cikke.

               (d) A versenyszabályoknak való megfelelés

               -a Kína–Bulgária megállapodás 12. cikkének (2) bekezdése és 14. cikkének (2)–(4) bekezdése;

               -a Kína–Ciprus megállapodás 9. cikkének (2)–(4) bekezdése;

               -a Kína–Cseh Köztársaság megállapodás 10. cikkének (2) bekezdése és 12. cikkének (2)–(4) bekezdése;

               -a Kína–Észtország megállapodás 8. cikkének (2)–(4) bekezdése;

               -a Kína–Finnország megállapodás 7. cikkének (3) bekezdése és 8. cikkének (2)–(6) bekezdése;

               -a Kína–Franciaország megállapodás:

               o5. cikke (1) bekezdésének utolsó mondata, (2) és (3) bekezdése,

               o3. cikke (1) bekezdésének utolsó két mondata, (2) bekezdésének első mondata és (2) bekezdésének B) albekezdése,

               o1966. szeptember 15-i és 22-i diplomáciai jegyzékváltással módosított 12. cikkének „mindkét szerződő fél kijelölt légitársaságai által közösen megállapított pénznemben” szavai,

               o1973. július 27-i és szeptember 7-i diplomáciai jegyzékváltással módosított 16. cikke,

               oaz 1991 január 19-i és március 11-i diplomáciai jegyzékváltás II. bekezdése 2) albekezdésének 2. pontja (az „Ezenkívül az említett szolgálatok üzemben tartási feltételei...” szavaktól);

               -a Kína–Németország megállapodás:

               o7 cikke (3) bekezdésének első mondata és második mondatának „közösen megállapított” szavai,

               o8 cikke (2) bekezdésének első mondata és második mondatának „ilyen” szava,

               o8 cikke (3) bekezdésének „közösen megállapított” szavai,

               o8 cikke (4) bekezdésének „amennyiben e cikk (2) bekezdésének megfelelően nem jön létre közös megállapodás a viteldíjról, vagy” és „a (2) bekezdésnek megfelelően közösen megállapított” szavai;

               -a Kína–Görögország megállapodás 10. cikkének (2) bekezdése és 11. cikkének (2)–(5) bekezdése;

               -a Kína–Magyarország megállapodás 10. cikkének (2)–(4) bekezdése;

               -a Kína–Lettország megállapodás 8. cikkének (2)–(4) bekezdése;

               -a Kína–Luxemburg megállapodás 11. cikkének (2)–(4) bekezdése;

               -a Kína–Málta megállapodás 12. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja;

               -a Kína–Hollandia megállapodás 8. cikkének (2)–(4) bekezdése;

               -a Kína–Lengyelország megállapodás 10. cikkének (2) bekezdése és 12. cikkének (2)–(4) bekezdése;

               -a Kína–Portugália megállapodás 17. cikkének (2)–(5) bekezdése;

               -a Kína–Szlovénia megállapodás 4. cikkének (2)–(3) bekezdése;

               -a Kína–Spanyolország megállapodás 7. cikkének (3) bekezdése és 8. cikkének (2)–(6) bekezdése.

               3. melléklet

               A megállapodás 2. cikkében említett egyéb államok jegyzéke

               (a) Az Izlandi Köztársaság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

               (b) A Liechtensteini Hercegség (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

               (c) A Norvég Királyság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján);

               (d) A Svájci Államszövetség (az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti légi közlekedési megállapodás alapján).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.7.3.
            COM(2018) 510 final
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodással létrehozott, vámügyekkel foglalkozó albizottságban az említett megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló I. jegyzőkönyvnek egy új, a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel történő felváltásával összefüggésben az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               Ez a javaslat az Unió nevében az egyrészről az Európai Unió, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodással (a továbbiakban: a megállapodás) létrehozott, vámügyekkel foglalkozó albizottságban az említett megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló I. jegyzőkönyvnek egy új, a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményre
                  1
                (a továbbiakban: az egyezmény) hivatkozó jegyzőkönyvvel történő felváltását biztosító határozat tervezett elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozatra vonatkozik.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.A társulási megállapodás I. jegyzőkönyve

               A megállapodás preferenciális kereskedelmi rendszert hoz létre. Ez a rendszer piaci hozzáférést biztosít az EU és Ukrajna között. A megállapodás I. jegyzőkönyve a „származó termékek” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szól. A megállapodás 2017. szeptember 1-jén lépett hatályba.

               2.2.Az EU–Ukrajna vámügyekkel foglalkozó albizottság

                  Az I. jegyzőkönyv 39. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a megállapodással létrehozott, vámügyekkel foglalkozó albizottság határozhat a társulási megállapodás I. jegyzőkönyvének módosításáról. Konkrétabban, az I. jegyzőkönyv 39. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a vámügyekkel foglalkozó albizottság Ukrajnának a pán-euromediterrán származási szabályokról szóló regionális egyezményhez való csatlakozását követően határozhat úgy, hogy az ebben a jegyzőkönyvben foglalt származási szabályokat felváltja az egyezményben foglalt származási szabályokkal.

               2.3.Az EU–Ukrajna vámügyekkel foglalkozó albizottság tervezett jogi aktusa

                  Az EU–Ukrajna vámügyekkel foglalkozó albizottság határozatot készül elfogadni, amely nyomán a megállapodásnak a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló I. jegyzőkönyvét egy, az egyezményre hivatkozó új jegyzőkönyv váltja fel.

                  A tervezett jogi aktus célja az egyezmény hatékony végrehajtásának biztosítása.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az egyezmény olyan termékek származásával kapcsolatban állapít meg rendelkezéseket, amelyek a szerződő felek közötti releváns megállapodások hatálya alá tartozó kereskedelem tárgyát képezik. Az Unió 2011. június 15-én írta alá az egyezményt. Ukrajna 2016. szeptember 12-én kérelmezte, hogy csatlakozhasson az egyezményhez; ennek nyomán az egyezménnyel létrehozott vegyes bizottság 2017. május 16-i 1/2017 számú határozatában
                  2
                úgy döntött, hogy Ukrajnát fel kell kérni az egyezményhez való csatlakozásra.

               Az Európai Unió 2012. március 26-án helyezte letétbe elfogadási okiratát az egyezmény letéteményesénél. Ukrajna 2017. december 19-én helyezte letétbe elfogadási okmányát az egyezmény letéteményesénél. Következésképpen az egyezmény 10. cikkének (2) és (3) bekezdése alkalmazásában az egyezmény az Európai Unió tekintetében 2012. május 1-jén, Ukrajna tekintetében pedig 2018. február 1-jén lépett hatályba.

               Az egyezmény 6. cikke értelmében a szerződő felek az egyezmény hatékony alkalmazását biztosító megfelelő intézkedéseket hoznak. Az EU–Ukrajna vámügyekkel foglalkozó albizottság határozatjavaslata az egyezmény fő céljának eléréséhez szükséges eljárási lépés, amelynek célja, hogy az egyezmény szerződő felei közötti megállapodásokban a származási szabályokról szóló jegyzőkönyveket egy, az egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel váltsa fel.

               Ezért nem volt szükség az érdekelt felekkel való konzultációra.

                  Hatásvizsgálatra szintén nem volt szükség, mivel a javasolt módosítások technikai jellegűek, és nem érintik a származási szabályokkal kapcsolatos jelenleg hatályos jegyzőkönyv tartalmát.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

                  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése rendelkezik határozatok elfogadásáról „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

                  A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a kérdéses szervet szabályozó nemzetközi jog szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

                  Az EU–Ukrajna vámügyekkel foglalkozó albizottság egy megállapodással – nevezetesen az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodással – létrehozott szerv.

                  Az EU–Ukrajna vámügyekkel foglalkozó albizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus.

                  A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

                  A javasolt határozat eljárási jogalapja ezért az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

                  Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

                  A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos.

                  A javasolt határozat anyagi jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Következtetés

                  A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel az EU–Ukrajna vámügyekkel foglalkozó albizottság jogi aktusa módosítja a társulási megállapodást, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodással létrehozott, vámügyekkel foglalkozó albizottságban az említett megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló I. jegyzőkönyvnek egy új, a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel történő felváltásával összefüggésben az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió a 2014/668/EU tanácsi határozat
                  3
                révén megkötötte, és a megállapodás 2017. szeptember 1-jén hatályba lépett.

               (2)A megállapodás I. jegyzőkönyve (a továbbiakban: I. jegyzőkönyv) 39. cikkének (1) bekezdése értelmében a megállapodás IV. címe 5. fejezetének 83. cikke által létrehozott vámügyekkel foglalkozó albizottság (a továbbiakban: a vámügyekkel foglalkozó albizottság) módosításokat fogadhat el az említett jegyzőkönyv rendelkezéseihez.

               (3)Az I. jegyzőkönyv 39. cikkének (2) bekezdése szerint a vámügyekkel foglalkozó albizottság Ukrajnának a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményhez
                  4
                (a továbbiakban: az egyezmény) való csatlakozását követően határozhat úgy, hogy az abban a jegyzőkönyvben foglalt származási szabályokat felváltja az egyezményben foglalt származási szabályokkal.

               (4)Az egyezmény olyan termékek származásával kapcsolatban állapít meg rendelkezéseket, amelyek a szerződő felek közötti releváns – az Európai Unió tekintetében 2012. május 1-jén, Ukrajna tekintetében pedig 2018. február 1-jén hatályba lépett – megállapodások hatálya alá tartozó kereskedelem tárgyát képezik.

               (5)A vámügyekkel foglalkozó albizottság határozatot készül elfogadni, amely nyomán a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről szóló I. jegyzőkönyvet egy, az egyezményre hivatkozó új jegyzőkönyv váltja fel.

               (6)Helyénvaló meghatározni az Unió által a vámügyekkel foglalkozó albizottságban képviselendő álláspontot, mivel a vámügyekkel foglalkozó albizottság határozata kötelező érvényű lesz az Unióra nézve.

               (7)Az egyezmény 6. cikke értelmében a szerződő felek az egyezmény hatékony alkalmazását biztosító megfelelő intézkedéseket hoznak. Ezért az I. jegyzőkönyvet egy új, a származási szabályok tekintetében az egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel kell felváltani.

               (8)Az Unió által a vámügyekkel foglalkozó albizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

               (9)Mivel a vámügyekkel foglalkozó albizottság határozata módosítja az I. jegyzőkönyvet, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               (10)Az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (1) bekezdése szerint a vámügyekkel foglalkozó albizottságban az Uniót a Bizottság képviseli,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió nevében az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás IV. címe 5. fejezetének 83. cikke által létrehozott vámügyekkel foglalkozó albizottságban (a továbbiakban: a vámügyekkel foglalkozó albizottság) az Európai Unió által képviselendő álláspontnak az e határozathoz csatolt határozattervezetén kell alapulnia.

               2. cikk

               Az 1. cikkben említett határozattervezet kisebb módosításait a vámügyekkel foglalkozó albizottság uniós képviselői a Tanács újabb határozata nélkül is jóváhagyhatják.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     az elnök

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 54., 2013.2.26., 4. o.

                     (2)

                        HL L 191., 2017.7.22., 11. o.

                     (3)

                        A Tanács 2014/668/EU határozata (2014. június 23.) az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásnak a megállapodás III. címe (a harmadik országoknak a másik fél területén jogszerűen, munkavállalóként foglalkoztatott állampolgáraival kapcsolatos bánásmódra vonatkozó rendelkezések kivételével), valamint IV., V., VI. és VII. címe és a vonatkozó mellékletek és jegyzőkönyvek tekintetében az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 278., 2014.9.20., 1. o.).

                     (4)

                        HL L 54., 2013.2.26., 4. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel,2018.7.3.
            COM(2018) 510 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodással létrehozott, vámügyekkel foglalkozó albizottságban az említett megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló I. jegyzőkönyvnek egy új, a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel történő felváltásával összefüggésben az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               Tervezet
                  AZ EU–UKRAJNA VÁMÜGYEKKEL FOGLALKOZÓ ALBIZOTTSÁG …/2018 sz. HATÁROZATA

               (...)

               az EU–Ukrajna társulási megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló I. jegyzőkönyv felváltásáról

               AZ EU–UKRAJNA VÁMÜGYEKKEL FOGLALKOZÓ ALBIZOTTSÁG,

               tekintettel az egyrészről az Európai Unió, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásra
                  1
                és különösen annak 26. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az egyrészről az Európai Unió, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló I. jegyzőkönyvre,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Unió, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 26. cikkének (2) bekezdése a származási szabályok tekintetében a megállapodás I. jegyzőkönyvére (a továbbiakban: az I. jegyzőkönyv) hivatkozik.

               (2)A megállapodás 2017. szeptember 1-jén lépett hatályba.

               (3)Az I. jegyzőkönyv 39. cikke úgy rendelkezik, hogy a megállapodás IV. címe 5. fejezetének 83. cikke alapján létrehozott, vámügyekkel foglalkozó albizottság határozhat úgy, hogy módosítja az említett jegyzőkönyv rendelkezéseit, és felválthatja a jegyzőkönyvben meghatározott származási szabályokat.

               (4)A pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény
                  2
                (a továbbiakban: az egyezmény) célja a pán-euromediterrán övezet országaiban a származási szabályok tárgyában jelenleg hatályos jegyzőkönyvek egyetlen jogi aktussal történő helyettesítése.

               (5)Az Unió 2011. június 15-én írta alá az egyezményt. 2017. május 16-án az egyezmény 3. cikkének (1) bekezdésével létrehozott vegyes bizottság úgy döntött, hogy Ukrajnát fel kell kérni az egyezményhez
                  3
                való csatlakozásra.

               (6)Az Európai Unió 2012. március 26-án helyezte letétbe elfogadási okiratát az egyezmény letéteményesénél. Ukrajna 2017. december 19-én helyezte letétbe elfogadási okiratát az egyezmény letéteményesénél. Következésképpen az egyezmény 10. cikkének (2) és (3) bekezdése alkalmazásában az egyezmény az Európai Unió tekintetében 2012. május 1-jén, Ukrajna tekintetében pedig 2018. február 1-jén lépett hatályba.

               (7)Az I. jegyzőkönyvet ezért egy új, az egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel kell helyettesíteni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló I. jegyzőkönyv helyébe az e határozat mellékletében foglalt szöveg lép.

               2. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Ezt a rendeletet…-tól/től kell alkalmazni.

               Kelt …,

               az EU–Ukrajna vámügyekkel foglalkozó albizottság részéről

                     az elnök

               Melléklet

               I. jegyzőkönyv

               a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről

               1. cikk

               Az alkalmazandó származási szabályok

               (1)
                     E megállapodás végrehajtása tekintetében a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény
                  4
                (a továbbiakban: az egyezmény) I. függeléke és II. függelékének vonatkozó rendelkezései alkalmazandók.

               (2)
                     Az egyezmény I. függelékében és II. függelékének vonatkozó rendelkezéseiben szereplő „releváns megállapodás” kifejezés e megállapodásra történő hivatkozásként értelmezendő.

               2. cikk

               Vitarendezés

               (1)
                     Amennyiben az egyezmény I. függelékének 32. cikke szerinti ellenőrzési eljárásokkal kapcsolatban olyan viták merülnek fel, amelyeket nem lehet rendezni az ellenőrzést kérő vámhatóságok és az ellenőrzés végrehajtásáért felelős vámhatóságok között, ezeket a vitákat a vámügyekkel foglalkozó albizottság elé kell terjeszteni. Az e megállapodás IV. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 14. fejezetében (Vitarendezés) szereplő, a vitarendezési mechanizmusra vonatkozó rendelkezések nem alkalmazandók.

               (2)
                     Az importőr és az importáló ország vámhatóságai közötti viták rendezésére vonatkozóan minden esetben az említett ország jogszabályai az irányadók.

               3. cikk

               A jegyzőkönyv módosításai

               E jegyzőkönyv rendelkezéseinek módosításáról a vámügyekkel foglalkozó albizottság határozhat.

               4. cikk

               Az egyezmény felmondása

               (1)
                     Amennyiben akár az Európai Unió, akár Ukrajna írásban értesíti az egyezmény letéteményesét arról, hogy az egyezmény 9. cikke értelmében fel kívánja mondani az egyezményt, az Európai Unió és Ukrajna e megállapodás végrehajtása érdekében azonnal tárgyalásokat kezd a származási szabályokról.

               (2)
                     Az e tárgyalások eredményeképpen megállapított új származási szabályok hatálybalépéséig e megállapodás tekintetében továbbra is az egyezmény I. függelékében és – adott esetben – II. függelékének vonatkozó rendelkezéseiben előírt, a felmondás időpontjában hatályos származási szabályok alkalmazandók. Mindazonáltal az egyezmény I. függelékében és adott esetben II. függelékének vonatkozó rendelkezéseiben előírt származási szabályok a felmondás időpontjától kezdve kizárólag az Európai Unió és Ukrajna közötti kétoldalú kumulációt lehetővé tevő rendelkezésekként értelmezendők.

               5. cikk

               Átmeneti rendelkezések – kumuláció

               Az egyezmény I. függeléke 16. cikkének (5) bekezdése és 21. cikkének (3) bekezdése ellenére amennyiben a kumuláció csak az EFTA-államokat, a Feröer szigeteket, az Európai Uniót, Törökországot, a stabilizációs és társulási folyamat résztvevőit, a Moldovai Köztársaságot, Grúziát és Ukrajnát érinti, származási igazolásként EUR.1 szállítási bizonyítvány vagy származási nyilatkozat is elfogadható.

                     (1)

                        HL L 161., 2014.5.29., 3. o.

                     (2)

                        HL L 54., 2013.2.26., 4. o.

                     (3)

                        A pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezménnyel létrehozott vegyes bizottság 1/2017 határozata (2017. május 16.) Ukrajnának a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményhez való csatlakozás iránti kérelméről [2017/1367] (HL L 191., 2017.7.22., 11. o.).

                     (4)

                        HL L 54., 2013.2.26., 4. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.11.22.
            COM(2017) 691 final
            2017/0308(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés keretében felállított Miniszteri Tanácsban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT TÁRGYA

               Ez a javaslat a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés keretében felállított Miniszteri Tanácsban a Miniszteri Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló határozattervezettel kapcsolatban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról szóló határozatra vonatkozik.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.A Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés

               A nyugat-balkáni felekkel (Albánia, Bosznia-Hercegovina, Koszovó
                  1*, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia) kialakítandó Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: a szerződés) angol nyelvű változatát a felek – Bosznia-Hercegovina kivételével – a Nyugat-balkáni Hatok 2017. július 12-én Triesztben tartott csúcstalálkozóján írták alá, Bosznia-Hercegovina pedig 2017. szeptember 18-án Brüsszelben írta alá. A szerződés többi nyelvi változatát a felek 2017. október 9-én írták alá. Aláírása nyomán a szerződés ideiglenesen alkalmazandó, összhangban 41. cikkének (3) bekezdésével. Az Unió részéről az ideiglenes alkalmazást a Közlekedési Közösségről szóló szerződésnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló tanácsi határozat
                  2
                biztosítja.

               Az Európai Unió a szerződés részes fele.

               2.2.A Miniszteri Tanács

                  A Miniszteri Tanácsot a szerződés 21. cikke hozza létre a szerződésben meghatározott célkitűzések elérése érdekében. Feladata:

               –a) általános politikai iránymutatást nyújtani;

               –b) felülvizsgálni a szerződés végrehajtása terén elért előrelépéseket; többek között nyomon követni a szociális fórum által előterjesztett javaslatok sorsát;

               –c) véleményt nyilvánítani az állandó titkárság igazgatójának kinevezésére vonatkozóan; valamint

               –d) egyhangú döntést hozni az állandó titkárság székhelyéről.

                  A Miniszteri Tanács a szerződő felek egy-egy képviselőjéből áll. A megfigyelőként való részvétel lehetősége valamennyi EU-tagállam előtt nyitva áll. Eltérő rendelkezés hiányában a Miniszteri Tanács egyhangúlag dönt.

               2.3.A Miniszteri Tanács tervezett jogi aktusa

                  A határozattervezet a Miniszteri Tanács eljárási szabályzatának elfogadására vonatkozik, hogy biztosítsa a Miniszteri Tanács feladatainak megfelelő ellátását és végrehajtását a szerződés 21., 22. és 23. cikke értelmében. Az eljárási szabályzat tervezete olyan témákat ölel fel, mint a Miniszteri Tanács ülésein való részvétel, a Miniszteri Tanács elnöksége, a Miniszteri Tanács üléseinek előkészítése és az ilyen üléseken alkalmazandó eljárási szabályok, a Miniszteri Tanács által esetleg meghozandó intézkedések különböző típusaihoz kapcsolódó eljárások, az adatszolgáltatás, valamint egy sor záró rendelkezés. Az eljárási szabályzat elfogadása napján lép hatályba. A Miniszteri Tanács eljárási szabályzatának elfogadására vonatkozó határozat alapvető fontosságú a szerződés időben történő végrehajtásához.

                  A tervezett határozat a szerződés 21. cikke értelmében kötelező érvényű lesz a felekre nézve.

               3.AZ UNIÓ NEVÉBEN KÉPVISELENDŐ ÁLLÁSPONT

               A Miniszteri Tanács számára alapvető fontosságú eljárási szabályzatának elfogadása, hogy biztosítsa feladatainak megfelelő ellátását és végrehajtását a szerződés 21., 22. és 23. cikke értelmében. Mivel az Unió a szerződés részes fele, ki kell alakítani az uniós álláspontot.

               E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a szerződés vélhetően megerősíti majd a nyugat-balkáni regionális együttműködést, amint azt bővebben kifejti a szerződés aláírásáról szóló tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslat [COM(2017)324 final, a „Háttér-információk” szakaszban].

               4.JOGALAP

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1. Alapelvek

                  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése rendelkezik tanácsi határozatok elfogadásáról „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

                  A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a kérdéses szervre irányadó nemzetközi jog szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog értelmében nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                     3
                  .

               4.1.2. A jelen esetre történő alkalmazás

               A Miniszteri Tanácsot megállapodás, nevezetesen a Közlekedési Közösségről szóló szerződés hozta létre.

               A jogi aktus, amelynek elfogadására a Miniszteri Tanácsot felhívták, joghatással bíró jogi aktusnak minősül. Mint a szerződés által létrehozott és a szerződés 21. cikkével összhangban intézkedések meghozatalára felhatalmazott szervet, a Miniszteri Tanácsot úgy kell tekinteni, hogy felhatalmazással rendelkezik az eljárási szabályzat elfogadására, amely lehetővé teszi a rá bízott funkciók megfelelő elvégzését. Természetüknél fogva, valamint a Miniszteri Tanács működését szabályozó nemzetközi jogból adódóan ez a szabályzat olyan elemeket is tartalmaz, amelyek jogilag kötelező érvényűek a Miniszteri Tanács tagjaira nézve, vagyis az Unió képviselőjére nézve is. Ebből következően úgy kell tekinteni, hogy az eljárási szabályzat joghatással bír.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               Valamely, egyidejűleg több cél elérésére irányuló vagy több elválaszthatatlan és egymáshoz viszonyítva nem járulékos jellegű összetevőt magában foglaló tervezett jogi aktus esetében az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapját kivételesen a különböző vonatkozó jogalapok fogják képezni.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus nélkülözhetetlen a szerződés megfelelő működéséhez. Maga a szerződés a közúti, vasúti és belvízi szállítás területét érinti, illetve e területekkel összefüggő célokat kíván megvalósítani. E területeket az EUMSZ 91. cikke, a tengeri szállítást pedig az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése szabályozza. Horizontális jellege miatt a tervezett jogi aktus valamennyi említett összetevőt tartalmazza, amelyek elválaszthatatlanok egymástól és egymáshoz viszonyítva nem járulékos jellegűek.

                  Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja a következő rendelkezéseket foglalja magában: az EUMSZ 91. cikke és 100. cikkének (2) bekezdése.

                  4.3.
                        Összegzés

                  A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 91. cikke és 100. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2017/0308 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés keretében felállított Miniszteri Tanácsban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére és 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Közlekedési Közösséget létrehozó szerződést a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződésnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló 2017. július 11-i (EU) 2017/1937 tanácsi határozat
                  4
                alapján az Unió aláírta.

               (2)41. cikkének (3) bekezdése értelmében a szerződés [XXX]-tól/-től ideiglenesen alkalmazandó az Európai Unió, valamint az Albán Köztársaság, Bosznia-Hercegovina és a Szerb Köztársaság között.

               (3)A Miniszteri Tanács számára alapvető fontosságú eljárási szabályzatának elfogadása, hogy biztosítsa feladatainak megfelelő ellátását és végrehajtását a szerződés 21., 22. és 23. cikke értelmében.

               (4)Legkésőbb 2018. végére tervezett második ülésén a Miniszteri Tanács el szándékozik fogadni az eljárási szabályzatára vonatkozó határozatot.

               (5)Helyénvaló meghatározni az Unió nevében a Miniszteri Tanácsban képviselendő álláspontot, mivel a Miniszteri Tanács eljárási szabályzatáról szóló határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Miniszteri Tanács második ülésén az Unió nevében képviselendő álláspont az e határozathoz csatolt miniszteri tanácsi határozatra irányuló tervezeten alapul.

               Az Uniót a Miniszteri Tanácsban képviselő személyek a Tanács további határozata nélkül elfogadhatnak kisebb módosításokat a határozattervezethez.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     A Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  *
                        Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244 (1999) sz. ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

                     (2)

                        HL L 278., 2017.10.27., 1. o.

                     (3)

                        A Bíróságnak a C-399/12 sz., Németország kontra Tanács ügyben 2014. október 7-én hozott ítélete, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (4)

                        HL L 278., 2017.10.27., 1. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel,2017.11.22.
            COM(2017) 691 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
             A TANÁCS HATÁROZATA
            a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés keretében felállított Miniszteri Tanácsban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               A KÖZLEKEDÉSI KÖZÖSSÉG

               MINISZTERI TANÁCSÁNAK 2018/1. SZ. HATÁROZATA

               2018. ...-i D/2018/1/MC-TC: A Miniszteri Tanács eljárási szabályzata

               A KÖZLEKEDÉSI KÖZÖSSÉG MINISZTERI TANÁCSA,

               tekintettel a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 21., 22. és 23. cikkére,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               Egyetlen cikk

               A Miniszteri Tanács elfogadja az e határozathoz csatolt eljárási szabályzatát.

               Kelt […]-ban/-ben, 2018. ...-án/-én.

               a Miniszteri Tanács részéről

               ……………………………

               CSATOLMÁNY: A KÖZLEKEDÉSI KÖZÖSSÉG MINISZTERI TANÁCSÁNAK ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

               I.
                     ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

               1.
                     Ez az eljárási szabályzat a Közlekedési Közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: a szerződés) alapján létrehozza a Miniszteri Tanács mint intézmény működésének belső eljárásait.

               2.
                     Ezen eljárási szabályzat és a szerződés közötti esetleges ellentmondás esetén a szerződés rendelkezéseit kell alkalmazni.

               II.
                     FELEK, MEGFGYELŐK ÉS EGYÉB RÉSZTVEVŐK

               1.
                     A feleket alapvetően miniszteri szinten vagy azzal egyenértékű módon kell képviselni a Miniszteri Tanácsban.

               2.
                     A szerződés 22. cikkének második mondata szerinti megfigyelők helyzetének sérelme nélkül, a III. szakasz 2. pontjában említett elnökség és alelnökség adott esetben hozzájárulhat más államok, nemzetközi szervezetek vagy egyéb szervek képviselőinek, többek között a civil társadalom képviselőinek meghívásához is, hogy azok eseti alapon részt vegyenek a Miniszteri Tanács ülésein vagy azok egy vagy több részén.

               3.
                     Amennyiben az elnökség és az alelnök megállapodik más államok, nemzetközi szervezetek vagy egyéb szervek képviselőinek meghívásáról, az elnökség legalább három héttel az ülés előtt tájékoztatja a feleket és a Közlekedési Közösség állandó titkárságát (a továbbiakban: a titkárság). A felek és a titkárság ezen információk kézhezvételétől számított öt munkanapon belül benyújthatják véleményüket az elnökségnek.

               III.
                     ELNÖKSÉG

               1.
                     A Miniszteri Tanács elnökségét ugyanaz a délkelet-európai fél tölti be, amely a szerződés 24. cikkének (6) bekezdésével és a regionális irányítóbizottság eljárási szabályzatával összhangban a regionális irányítóbizottságot vezeti.

               2.
                     A Miniszteri Tanács üléseit az elnökség vezeti. Munkáját az Európai Unió egy képviselője és a soron következő elnökség egyik képviselője együtt, mint alelnökség segíti.

               3.
                     Amennyiben az elnökség nem képes egy adott ülésre vonatkozó feladatainak ellátására, az ülés elnöki tisztjét az Európai Unió képviselője látja el alelnökségként.

               IV.
                     AZ ÜLÉSEK ELŐKÉSZÍTÉSE

               1.
                     A szerződés 23. cikkével összhangban évente tartott ülések mellett szükség esetén a Miniszteri Tanács más üléseket is tarthat. Az ilyen jellegű üléseket az elnökség hívja össze az alelnökséggel való megállapodást követően.

               2.
                     A Miniszteri Tanács üléseinek helyéről az elnökség határoz az alelnökséggel és a titkársággal folytatott konzultációt követően. Az ilyen határozatot az ülést megelőzően legalább két hónappal kell meghozni. A titkárságnak a titkárság székhelyén kívüli ülések szervezési költségeihez való hozzájárulására annak belső költségvetési szabályai vonatkoznak.

               3.
                     Az ülések időpontjáról az elnökség, az alelnökség és a titkárság állapodik meg. Az időpontot elvileg az ülést megelőzően legalább két hónappal kell meghatározni.

               4.
                     Az ülések napirendtervezetéről az elnökség és az alelnökség állapodik meg. A napirendtervezetet és a hozzá kapcsolódó dokumentumokat legalább két hónappal az ülés előtt ki kell osztani a feleknek és a megfigyelőknek. A felek megjegyzéseket tehetnek és javasolhatják új pontok felvételét. Az érdeklődésükre számot tartó anyagokat az II. szakasz 2. pontjával összhangban meghívott képviselők részére is ki kell osztani.

               5.
                     Az ülések előkészítéséért a titkárság felel. Rendszeres időközönként és kérésre tájékoztatja az elnökséget és az alelnökséget az előkészítési folyamatról, és eleget tesz az e tekintetben felmerülő kéréseiknek és iránymutatásaiknak.

               V.
                     A MINISZTERI TANÁCS ÜLÉSEI – ELJÁRÁSI SZABÁLYOK

               1.
                     Amennyiben a Miniszteri Tanács másként nem határoz, a Miniszteri Tanács ülései nem nyilvánosak.

               2.
                     Az ülésen részt vevő bármely felet vagy más résztvevőt kísérhetik őt segítő tisztviselők. E tisztviselők nevéről és beosztásáról előzetesen tájékoztatni kell a titkárságot. Elvben e tisztviselők száma valamely fél esetében legfeljebb három lehet, az ülés többi résztvevője esetében pedig legfeljebb kettő. Az elnökség azonban további rendelkezéseket hozhat a képviselők maximális számáról küldöttségenként.

               3.
                     A Miniszteri Tanács csak abban az esetben tekinthető határozatképesnek, ha négy délkelet-európai fél és az Európai Unió képviselteti magát.

               4.
                     A Miniszteri Tanács konszenzussal határoz. Amennyiben az e szakasz 3. pontjában előírt határozatképesség fennáll, valamely fél tartózkodása nem akadályozza meg a Miniszteri Tanácsot az intézkedések meghozatalában.

               5.
                     Az ülés napirendjét az ülés elején jóvá kell hagyni. Sürgős esetekben az elnökség és az alelnökség beleegyezésével az ülés során új napirendi pontokat is fel lehet venni.

               6.
                     A megfigyelők engedély vagy az elnökség felkérése alapján tehetnek nyilatkozatot.

               7.
                     Az II. szakasz 2. pontjával összhangban meghívott személyek részt vehetnek a megbeszéléseken, de a Miniszteri Tanács semmilyen intézkedésében nem vehetnek részt.

               8.
                     Az egyes ülések következtetéseit a titkárság segítségével kell elkészíteni. A következtetéseket az elnökségnek alá kell írnia, majd ki kell osztani a felek és a megfigyelők részére. Amennyiben a következtetéstervezetet az ülés végéig nem lehet véglegesíteni, az elnökség gondoskodik annak az ülést követő hét naptári napon belüli véglegesítéséről és kiosztásáról. A következtetéstervezet kézhezvételétől számított hét naptári napon belül bármely fél kérhet javításokat. Az elnökség gondoskodik arról, hogy a végleges változatot az észrevételek megtételére vonatkozó határidő lejártát követő hét napon belül kiosszák.

               9.
                     Az ülésen elfogadott általános politikai iránymutatásokat vagy intézkedéseket fel kell jegyezni a következtetésekbe.

               10.
                     Az ülések következtetései semmilyen módon nem korlátozhatják a jogi aktusok vagy a szerződés hatályát vagy joghatását. Nem szabad a kötelező erejű jogi rendelkezéseknek ellentmondó nyilatkozatokat tenni vagy következtetéseket megfogalmazni. Az ülések következtetései nem képezhetik jogi aktus részét, és nem rendelkezhetnek normatív hatállyal sem.

               VI.
                     AZ INTÉZKEDÉSEK FORMÁI ÉS A MINISZTERI TANÁCS ÁLTAL KÖVETENDŐ ELJÁRÁS

               1.
                     A Miniszteri Tanács – esettől függően – az alábbiak valamelyikét fogadja el:

               - általános politikai iránymutatások, valamint

               - határozatok, ajánlások vagy vélemények (a továbbiakban együttesen: intézkedések).

               A Miniszteri Tanács működésének biztosítására, valamint a jelentések elfogadására vonatkozó szabályok elfogadása határozat elfogadásának minősül.

               2.
                     Miután az általános politikai iránymutatások vagy intézkedések elfogadásra, illetve módosításra kerültek, azokat az elnökségnek haladéktalanul alá kell írnia, a titkárságnak pedig továbbítania kell valamennyi fél részére.

               3.
                     Az általános politikai iránymutatások és intézkedések elfogadásuk napján lépnek hatályba, kivéve, ha azok másképp rendelkeznek.

               Általános politikai iránymutatások

               4.
                     Az általános politikai iránymutatások elfogadását vagy módosítását bármely fél vagy a titkárság kérheti. A kérelmet írásban kell benyújtani, és annak elegendő információt kell tartalmaznia, amely igazolja a javasolt iránymutatások Miniszteri Tanács általi elfogadásának vagy módosításának szükségességét.

               5.
                     Az írásbeli kérelmet a kérelmező fél nyújtja be az elnökségnek, másolatban az alelnökségnek és a titkárságnak. Az elnökség a kérelem kézhezvételétől számított hét naptári napon belül értesíti az összes többi felet. Szükség esetén a kérelmet benyújtó fél vagy a titkárság kéri a regionális irányítóbizottság álláspontját.

               6.
                     Az elnökség az alelnökséggel folytatott konzultációt követően és az alelnökséggel egyetértésben megszervezi a Miniszteri Tanács állásponttervezetének előkészítését, amelyet a Miniszteri Tanács következő ülésén vitára kell bocsátani. Az állásponttervezetet legalább 30 naptári nappal az ülés előtt meg kell küldeni a feleknek.

               7.
                     Kellően indokolt esetben általános politikai iránymutatásokat az e szakasz 4–6. bekezdésében meghatározott formalitások és eljárások betartása nélkül is el lehet fogadni vagy módosítani.

               Intézkedések

               9.
                     Amennyiben az eljárási szabályzat vagy a Miniszteri Tanács meghatározott esetekre vonatkozó egyéb szabályai másként nem rendelkeznek, az intézkedések elfogadása vagy módosítása ugyanazt az eljárást követi.

               10.
                     Az egyik fél vagy a titkárság valamely intézkedés elfogadására vagy módosítására irányuló kérelemét írásban, legalább 60 naptári nappal a Miniszteri Tanács azon ülését megelőzően kell benyújtani, amelyen a kérelmet meg kell vitatni.

               11.
                     A kérelmet el kell küldeni az elnökségnek, valamint annak egy-egy másolatát az összes félnek és a titkárságnak. Csatolni kell hozzá a vonatkozó magyarázó megjegyzéseket. Szükség esetén a kérelmet benyújtó fél vagy a titkárság kéri a regionális irányítóbizottság álláspontját.

               12.
                     Kellően indokolt esetben intézkedéseket az e szakasz 10. és 11. bekezdésében meghatározott formalitások és eljárások betartása nélkül is el lehet elfogadni vagy módosítani.

               Általános politikai iránymutatások és intézkedések elfogadása levélváltás útján

               13.
                     A Miniszteri Tanács az ülései közötti időszakban az általános politikai iránymutatásokat vagy az intézkedéseket levélváltás útján fogadhatja el vagy módosíthatja. Az elnökség az egyik fél vagy a titkárság levélváltás útján elfogadandó általános politikai iránymutatások vagy intézkedés iránti kérelemére vagy saját kezdeményezésére – az alelnökséggel konzultálva és azzal egyetértésben – határoz arról, hogy az ügy indokolja-e a levélváltás útján történő eljárás követését.

               14.
                     Amennyiben az elnökség úgy határoz, hogy a levélváltás útján történő eljárást kell követni, felkéri a titkárságot, hogy a kérelmet – az elnökség által az alelnökséggel konzultálva és annak egyetértésével szükségesnek ítélt információkkal együtt – küldje meg a feleknek. Az elnökség az alelnökséggel folytatott konzultációt követően és az alelnökséggel egyetértésben azt is meghatározza, hogy a felek tehetnek-e a kérelmet módosító indítványokat, és ha igen, milyen feltételek mellett.

               15.
                     Az elnökség az alelnökséggel konzultálva és az alelnökséggel egyetértésben meghatározza azt a napot és órát, ameddig a válaszoknak be kell érkezniük, és amely semmilyen esetben sem lehet az e szakasz (14) bekezdésében említett információk továbbításának időpontjától számított 10 naptári napnál korábban. Kivételes körülmények között, kérésre vagy saját belátása szerint az elnökség – az alelnökséggel konzultálva és az alelnökséggel egyetértésben – meghosszabbíthatja a válaszok beérkezésének határidejét. Az a fél, aki a megadott határidőn belül nem válaszol írásban (ideértve az e-mail-t is), úgy tekintendő, mint aki tartózkodik.

               VII.
                     INFORMÁCIÓK NYILVÁNOSSÁGRA HOZATALA

               1.
                     Eltérő határozat hiányában az ülések véglegesített dokumentumait (napirend, következtetések stb.) a titkárság honlapján közzé kell tenni.

               2.
                     A Miniszteri Tanács birtokában lévő dokumentumokhoz való hozzáférés jogát a regionális irányítóbizottság határozza meg a szerződés 38. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően.

               VIII.
                     ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

               1.
                     A felekre vonatkozó titoktartási követelmények érvényesek megfigyelőkre és a II. szakasz 2. pontjával összhangban meghívott személyekre is. Ezeket a követelményeket tükröznie kell a vonatkozó ülés következtetéseinek.

               2.
                     A II. szakasz 2. pontjával összhangban meghívott személyeket a vonatkozó megbeszéléseken való részvételt megelőzően titoktartási nyilatkozat aláírására kérik fel. Az ilyen titoktartási nyilatkozat kötelezettségvállalást tartalmaz az e szakasz első bekezdésében említett titoktartási szabályok betartására. Az ilyen nyilatkozat aláírását megtagadó személyeket ki kell zárni a megbeszélésekből.

               3.
                     A Miniszteri Tanács minden jogi aktusát az elnökségnek kell aláírnia.

               4.
                     Az eljárási szabályzat módosításait a Miniszteri Tanács határozatával kell elfogadni.

               5.
                     Amennyiben ezen eljárási szabályzatnak valamely konkrét helyzetre való alkalmazása értelmezési nehézségeket okoz, az elnökség – az alelnökséggel konzultálva és az alelnökséggel egyetértésben – tanácsot ad a helyzet megoldására.

               6.
                     Az eljárási szabályzat hatálybalépésétől számított egy év elteltével a titkárság – amennyiben azt hasznosnak vagy szükségesnek tartja – az eljárási szabályzat alkalmazásával kapcsolatos gyakorlati tapasztalatok alapján javaslatot tehet annak módosítására. Amennyiben valamelyik fél ilyen módosításra kíván javaslatot tenni, először a titkársággal kell konzultálnia.

               Ez az eljárási szabályzat a Miniszteri Tanács általi elfogadása napján lép hatályba.