				|

		52011PC0810

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról /* COM/2011/0810 végleges - 2011/0399 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A „Horizont 2020” javaslatcsomag teljes mértékben
a kutatást és az innovációt az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés
szempontjából központi jelentőségűként megjelölő Európa 2020
stratégia végrehajtását támogatja. A csomag a „Horizont 2020” keretprogramra, a
részvételi és a terjesztési szabályokat megállapító egységes rendeletre, a
keretprogram végrehajtását szolgáló egyetlen egyedi programra, valamint a
keretprogramnak az Euratom-Szerződés hatálya alá tartozó részeit
tartalmazó jogi aktusra vonatkozó javaslatokat tartalmazza.
Az Európa 2020 stratégia „Innovatív Unió”
elnevezésű kiemelt kezdeményezésének[1]
támogatására kidolgozott „Horizont 2020” keretprogram és egyben a jelen
szabályok egy, az eddiginél stratégiaibb szemléletű kutatás- és
innovációpolitikát szolgálnak. Valamennyi szakpolitikai eszköz és intézkedés
hozzájárul a kutatás és az innováció ügyének előbbre viteléhez, a tudás, a
kutatók és a technológia szabad áramlásán alapuló európai kutatási térség továbbfejlesztéséhez,
valamint az innovatív megoldások kereskedelmi hasznosításának és elterjedésének
az egységes piac teljes egészében való felgyorsításához.
A javaslatban található szabályok kidolgozása
során kettős célt követtünk:
–
egyfelől olyan egységes és elegendően
rugalmas szabályozási keretet kívántunk kialakítani, amely könnyebbé teszi a
részvételt, koherensebb, a kutatás és az innováció területén egyaránt
felhasználható eszközrendszert hoz létre, és növeli a tudományos és a gazdasági
hatásokat, miközben elkerüli az indokolatlan átfedéseket és a
szétaprózódottságot,
–
másfelől pedig egyszerűbbé kívántuk tenni
a résztvevők számára a részvételi feltételeket és eljárásokat, és ezáltal
biztosítani a lehető leghatékonyabb végrehajtást, figyelemmel arra az elvárásra,
hogy valamennyi potenciális résztvevőnek egyformán könnyű legyen
bekapcsolódnia a keretprogramba.
A részvételi és terjesztési szabályokban a fenti
elvek érvényesítését és a szabályoknak az új keretprogram sajátosságaihoz és
célkitűzéseihez való hozzáigazítását a következő új elemek
szolgálják:
–
A szabályok a „Horizont 2020” keretprogram összes
komponensére, így az EUMSZ 185. és 187. cikkén alapuló kezdeményezésekre, a
jelenleg a versenyképességi és innovációs keretprogram hatálya alá tartozó
cselekvésekre, valamint az EIT tevékenységére is alkalmazandók. A
különböző jellegű kutatási és innovációs cselekvések különböző
igényei miatt szükséges rugalmasságot a főszabályoktól való eltérést
lehetővé tévő rendelkezések biztosítják, valamint az a kitétel, amely
szerint a részvételre vonatkozó különös részletszabályokról a munkaprogramok
rendelkezhetnek.
–
Az uniós finanszírozással összefüggő
részvételi szabályok az Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi
szabályokat rögzítő európai parlamenti és tanácsi rendelet felülvizsgált
változatán[2]
alapulnak, amely egyszerűbbé és hatékonyabbá tette az uniós szakpolitikák
végrehajtásának módját.
–
Egyértelműbbé és egyszerűbbé váltak a
vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtott uniós finanszírozásra
alkalmazandó pénzügyi szabályok. Ennek jegyében az új szabályozásban a
„Horizont 2020” keretprogram alapján támogatott minden egyes cselekvéstípusra
egyetlen egységes finanszírozási ráta vonatkozik, függetlenül attól, hogy
milyen típusú résztvevőről van szó. A javaslat bővíti az
átalányösszegek szerinti finanszírozás, az átalányfinanszírozás és az egységre
vetített költségskála alkalmazási körét.
–
A közvetlen költségek esetében a javasolt szabályok
szélesebb körben teszik lehetővé a támogatások kedvezményezettjei által
szokásosan követett számviteli gyakorlat elfogadását; ehhez csupán néhány
keretfeltételnek kell teljesülnie. A támogatási megállapodás további
egyszerűsítő intézkedéseket is tartalmazni fog, ami jogbiztonságot
eredményez azzal kapcsolatban, hogy a „Horizont 2020” keretprogram keretében
végrehajtott cselekvések kapcsán felmerülő költségek közül melyek
igényelhetők vissza és melyek nem. Az egyszerűsítő rendelkezések
egyebek mellett egyértelműbben meg fogják határozni a munkaidő-nyilvántartásra
vonatkozó követelményeket, és objektív referenciákat fognak tartalmazni a
munkával töltött órák éves számának meghatározásához.
–
Gyökeresen leegyszerűsödik a közvetett
költségek elszámolása: a visszatérítés a résztvevők támogatható közvetlen
költségeinek teljes összegére vetített átalányösszeg formájában történik, míg –
kizárólag a nonprofit jogalanyok esetében – lehetőség lesz a tényleges
költségek elszámolására is.
–
A szabályok tartalmazzák az új, rugalmasabb
finanszírozási formákra vonatkozó rendelkezéseket – új szabályok vonatkoznak
például az előre meghatározott célok eléréséért adott pénzdíjakra, a
kereskedelmi hasznosítást megelőző közbeszerzésekre, az innovatív
megoldásokra irányuló beszerzésekre és a pénzügyi eszközökre.
–
A hetedik keretprogram céljára létrehozott és
védőmechanizmusként jól bevált résztvevői garanciaalap megújult
formában a „Horizont 2020” keretprogram teljes időtartama alatt
rendelkezésre fog állni, szabályai egyszerűbbé válnak, és az általa
nyújtott fedezet az Euratom-program keretében végrehajtott cselekvések
kockázataira is kiterjeszthető lesz.
–
A szellemi tulajdonra, a hasznosításra és a
terjesztésre vonatkozó szabályok a hetedik keretprogram széles körű
elismerésnek örvendő rendelkezésein alapulnak, miközben több helyütt
kiigazítják és egyértelműsítik azokat. Új, kiemelt hangsúlyt kap a
kutatási publikációkhoz való nyílt hozzáférés, a többi eredmény esetében pedig
lehetővé válik a nyílt hozzáféréssel való kísérletezés. Az új
finanszírozási formák tágabb alkalmazási köre, valamint a szabályok rugalmassága
iránti igény szükségessé tette, hogy adott esetben kiegészítő vagy különös
rendelkezéseket lehessen megállapítani. A szabályok emellett az Európai Uniót
megillető, valamint a biztonság területén végzett kutatás területén az EU
mellett a tagállamokat is megillető hozzáférési jogokról is rendelkeznek.
Mindezen túlmenően – a nemzetközi
együttműködésre vonatkozóan a Szerződésben megállapított célokhoz
igazodva, a kölcsönös előnyök elve alapján, az európai uniós jogalanyoknak
a harmadik országok programjaiban való részvételére irányadó feltételek
figyelembevétele mellett – egyszerűbbé válik és nagyobb ösztönzést kap a
harmadik országokban letelepedett jogalanyoknak és a nemzetközi szervezeteknek
a „Horizont 2020” keretprogram cselekvéseiben való részvétele.
Az egyértelmű és stabil keretek között a
résztvevők még rugalmasabban határozhatják meg a cselekvéseik
végrehajtását leginkább szolgáló belső működési szabályokat. Ez a
lehetőség várakozásaink szerint ösztönözni és segíteni fogja a kutatásban
érdekelt valamennyi szereplő, köztük a kisebb kutatószervezetek, különösen
pedig a kkv-k részvételét.
2.           AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ
EREDMÉNYEI, HATÁSVIZSGÁLATOK
A javaslat kidolgozása során teljes mértékben
figyelembe vettük a „Kihívásból lehetőség: az európai uniós kutatás- és
innovációfinanszírozás közös stratégiai kerete felé” című zöld könyv
(COM(2011) 48) alapján lefolytatott kiterjedt nyilvános konzultáció során
beérkezett észrevételeket. A konzultáció keretében az Európai Tanács és a
tagállamok mellett az ipar, az akadémiák és a civil társadalom képviselői
is széles körben kifejtették véleményüket.
A konzultációk a következő akadályokat
azonosították:
–
A résztvevők szempontjából a legfontosabb
problémát az igazgatási eljárások bonyolultsága és az adminisztrációs teher
jelenti.
–
A résztvevők nagy tehernek érzik azt is, hogy
különböző szabályoknak kell megfelelniük attól függően, hogy melyik
uniós kutatási vagy innovációs programban vesznek részt, és szorgalmazták, hogy
a különböző eszközökre vonatkozó szabályok legyenek jobban összhangban
egymással.
–
A harmadik kérdés a kockázatok és a bizalom
megfelelő egyensúlyának megtalálása. A jelenlegi szabályok – főként a
pénzügyi ellenőrzések területén – azt az érzetet keltik, hogy túlságosan
sok eljárás szolgál kizárólag arra, hogy a hibakockázat mértékét a lehető
legalacsonyabb szinten tartsa, miközben ezek az ellenőrzési mechanizmusok
emiatt merevnek és túlzott mértékűnek tűnnek.
A javaslatban található új szabályokat elvi
szinten formális hatásvizsgálat keretében is elemeztük.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI

1.1.
Jogalap

A „Horizont 2020” jogalkotási javaslatcsomag a
kitűzött szakpolitikai célok teljesítése érdekében egységes keretbe
szervezi a kutatási és az innovációs tevékenységeket.
A részvételi és terjesztési szabályok az EUMSZ
„Ipar” és „Kutatás, technológiai fejlesztés és űrkutatás” címén (173.,
183. és 188. cikk) alapulnak.

1.2.
A szubszidiaritás és az arányosság elve

A „Horizont 2020” javaslatcsomag kidolgozása során
az európai uniós hozzáadott érték és a hatások maximalizálására törekedtünk, és
azokra a célkitűzésekre és tevékenységekre összpontosítottunk, amelyeket a
tagállamok egymagukban nem képesek teljesíteni, illetve elvégezni. A részvételi
és terjesztési szabályok a „Horizont 2020” javaslatcsomag végrehajtását
hivatottak segíteni, ezért a szubszidiaritás kapcsán a javaslatcsomag többi
részében elvégzett elemzések rájuk is érvényesek.
Az arányosság elvének érvényesülése abban
nyilvánul meg, hogy a javasolt egyszerűsítéseknek és
ésszerűsítéseknek köszönhetően az EU fellépése nem fog
túlterjeszkedni azon a minimumon, amely a „Horizont 2020” javaslatcsomag
végrehajtásának elősegítéséhez szükséges.
2011/0399 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a „Horizont 2020” kutatási és innovációs
keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak
megállapításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 173.
cikkére, 183. cikkére és 188. cikkének második bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére,[3]
tekintettel a Számvevőszék véleményére,[4]
a rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
A „Horizont 2020” kutatási és innovációs
keretprogram létrehozásával szóló, [X]-i [X] európai parlamenti és tanácsi
rendelet[5]
létrehozta a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot (2014–2020)
(a továbbiakban: „Horizont 2020” keretprogram). A rendelet kiegészítéseképpen
rendelkezni kell a részvételre és a terjesztésre irányadó szabályokról.
(2)
A „Horizont 2020” keretprogramot úgy kell
végrehajtani, hogy az közvetlenül hozzájáruljon Európa ipari vezető
szerepének kivívásához, valamint az európai gazdasági növekedéshez és
foglalkoztatáshoz, és megfeleljen annak a stratégiai jövőképnek, amelyet a
Bizottság által „Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív
Unió” címmel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és
Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett közlemény[6] felvázol, és amelynek kapcsán a
Bizottság a részvételi feltételek gyökeres leegyszerűsítését vállalta.
(3)
A „Horizont 2020” keretprogramnak az Unió és a
tagállamok közötti együttműködés megerősítésével és különösen
koherens szabályok alkalmazásával támogatnia kell a kutatók, a tudományos
ismeretek és a technológia szabad áramlását biztosító európai kutatási térség
kiépülését és működését.
(4)
A részvételi és terjesztési szabályoknak
megfelelő módon reagálniuk kell az Európai Parlament által megfogalmazott
és a „Jelentés a kutatási keretprogramok végrehajtásának
egyszerűsítéséről” című dokumentumban[7] összefoglalt, valamint a Tanács
által megfogalmazott, a kutatási keretprogramokhoz kapcsolódó adminisztratív és
pénzügyi követelmények egyszerűsítésére vonatkozó ajánlásokra. A
szabályoknak folytonosságot kell biztosítaniuk az Európai Közösség kutatási,
technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik
keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai
parlamenti és tanácsi határozat[8]
keretében már bevezetett egyszerűsítő intézkedésekkel, és a pénzügyi
hibák számának visszaszorítása érdekében tovább kell folytatniuk a
résztvevők adminisztratív terheinek és a pénzügyi rendelkezések
bonyolultságának csökkentését. A szabályoknak emellett kellőképpen
figyelembe kell venniük a Bizottság által 2010. április 29-én „A kutatási
keretprogramok végrehajtásának egyszerűsítése” címmel az Európai
Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a
Régiók Bizottságához intézett közlemény[9]
és az ezt követően 2011. február 9-én „Kihívásból lehetőség: az
európai uniós kutatás- és innovációfinanszírozás közös stratégiai kerete felé”
címmel közzétett zöld könyv[10]
nyomán megkezdődött vitafolyamatban a kutatóközösség részéről
megfogalmazott aggályokat és javaslatokat is.
(5)
A többi uniós finanszírozási programmal való
koherencia biztosítása érdekében a „Horizont 2020” keretprogram végrehajtásának
az Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, […]-i
XX/XX/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel,[11] valamint a költségvetési
rendelet végrehajtása részletes szabályainak módosításáról szóló, […]-i X/X/EU
felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel[12]
összhangban kell történnie.
(6)
A hetedik kutatási keretprogram és a
versenyképességi és innovációs keretprogram hatálya alá, valamint az Európai
Innovációs és Technológiai Intézet hatáskörébe tartozó tevékenységek egyetlen
egységes keretbe való szervezésével könnyebbé válik a részvétel,
következetesebb eszközrendszer hozható létre, és növelhetők a tudományos
és a gazdasági hatások, miközben elkerülhetők az indokolatlan átfedések és
a szétaprózódottság. Ahhoz, hogy megkönnyítse a „Horizont 2020” keretprogram
költségvetéséből uniós pénzügyi hozzájárulásban részesülő
programokban való részvételt, ideértve az Európai Innovációs és Technológiai
Intézet, a közös vállalkozások és az EUMSZ 187. cikke alapján létrehozott más
struktúrák által igazgatott programokban, valamint a tagállamok által az EUMSZ
185. cikke alapján végrehajtott programokban való részvételt is, a létrehozandó
koherens keretnek közös szabályok alkalmazásán kell alapulnia. Ugyanakkor
kellő rugalmasságot kell biztosítani és ennek érdekében lehetővé kell
tenni külön szabályok megalkotását arra az esetre, ha az adott cselekvések
speciális igényei azt indokolttá teszik és a Bizottság ahhoz beleegyezését
adja.
(7)
Az e rendelet hatálya alá tartozó cselekvéseknek
tiszteletben kell tartaniuk a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában
elismert alapjogokat és elveket. Az e rendelet hatálya alá tartozó
cselekvéseknek összeegyeztethetőnek kell lenniük mindennemű jogi
kötelezettséggel és az etikai elvekkel, különösen pedig a plágium minden
formájától való tartózkodás kívánalmával.
(8)
Az EUMSZ 180. és 186. cikkében a nemzetközi
együttműködéssel összefüggésben meghatározott célkitűzésekkel
összhangban elő kell segíteni a harmadik országokban letelepedett
jogalanyok és a nemzetközi szervezetek részvételét. E szabályok végrehajtásának
összhangban kell lennie az EUMSZ 75. és 215. cikke alapján elfogadott
intézkedésekkel, valamint a nemzetközi joggal. A szabályok végrehajtása kapcsán
ugyanakkor figyelembe kell venni az uniós jogalanyoknak a harmadik országok
programjaiban való részvételére vonatkozó feltételeket is.
(9)
A részvételi és terjesztési szabályoknak olyan
következetes, átfogó és átlátható rendszert kell alkotniuk, amely a lehető
leghatékonyabb végrehajtást biztosítja, miközben figyelembe veszi annak
szükségességét, hogy az egyszerűsített eljárásoknak köszönhetően a
keretprogram összes résztvevője – és különösen a kis- és
középvállalkozások – számára egyszerű legyen a keretprogramban való
részvétel. Az uniós pénzügyi segítségnyújtás többféle formában történhet.
(10)
A bizalmas és a minősített adatok kezelését az
Unió már meglévő irányadó jogi aktusai és az intézmények belső
szabályzatai, így különösen az EU minősített adatok védelmét szolgáló
rendelkezéseket megállapító, a biztonsági rendelkezések tekintetében az
eljárási szabályzatának módosításáról szóló, 2001. november 29-i 2001/844/EK,
ESZAK, Euratom bizottsági határozat[13]
szerint kell végezni.
(11)
Mind általában, mind a „Horizont 2020” keretprogram
keretében megvalósuló cselekvésekre különösen meg kell határozni a részvétel
minimumfeltételeit. Meg kell határozni különösen a résztvevők számára és
székhelyére vonatkozó szabályokat. Azon cselekvésektől, amelyekben nem
vesz részt tagállamban letelepedett jogalany, meg kell követelni, hogy
törekedjenek az EUMSZ 173. és 179. cikkében meghatározott célkitűzések
teljesítésére.
(12)
Meg kell állapítani a „Horizont 2020” keretprogram
keretében végrehajtott cselekvések résztvevői számára nyújtandó uniós
finanszírozás feltételeit. A jelenlegi finanszírozási szabályok
bonyolultságának csökkentése és a projektvégrehajtás rugalmasságának növelése
érdekében olyan egyszerűsített költség-visszatérítési rendszert kell
kialakítani, amely nagymértékben átalányösszegek szerinti finanszírozásra,
átalányfinanszírozásra és az egységre vetített költségskála alkalmazására
támaszkodik. Az egyszerűség érdekében minden típusú cselekvés esetében
egyetlen, a résztvevő típusától nem függő egységes visszatérítési
rátát indokolt alkalmazni.
(13)
A kutatás és az innováció területén jelentkező
egyes kihívások kezelése új finanszírozási formák, köztük pénzdíjak, kereskedelmi
hasznosítást megelőző közbeszerzés és innovatív megoldásokra irányuló
közbeszerzés igénybevételét indokolja, amelyek kapcsán meg kell állapítani az
irányadó különös szabályokat.
(14)
Annak érdekében, hogy a belső piacon
működő valamennyi vállalkozás egyenlő feltételek mellett
vehessen részt a piaci versenyben, a „Horizont 2020” keretprogram keretében az
állami támogatásokra vonatkozó szabályokkal összhangban kell finanszírozást
nyújtani oly módon, amely biztosítja a közforrások felhasználásának eredményességét,
továbbá megelőzi a piaci torzulásokat és különösen azt, hogy a
finanszírozásból kiszoruljanak a magánforrások, hogy nem hatékony piacszerkezet
jöjjön létre, és hogy a nem hatékonyan működő cégek fennmaradjanak.
(15)
Az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedések
útján a teljes finanszírozási ciklusra kiterjedően védeni kell.
(16)
A hetedik keretprogram (2007–2013) cselekvéseiben a
vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére, valamint a
kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló,
2006. december 18-i 1906/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[14] alapján létrehozott és a
Bizottság által kezelt résztvevői garanciaalap fontos
védőmechanizmusnak bizonyult, és enyhítette a kötelezettségeiket nem
teljesítő résztvevők lejárt és vissza nem fizetett tartozásaival
kapcsolatos kockázatokat. Ezért új résztvevői garanciaalapot (a
továbbiakban: Alap) kell létrehozni. Az igazgatás hatékonyságának növelése és a
résztvevők kockázatainak jobb fedezése érdekében az Alapnak az 1982/2006/EK
határozattal, az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és
képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2011) szóló
2006. december 18-i tanácsi határozattal,[15]
az Európai Atomenergia-közösség keretprogramjának létrehozásáról (2012–2013)
szóló, 2011. X-i […]/Euratom tanácsi határozattal, a(z) XX/XX/EU rendelettel (a
„Horizont 2020” keretprogramot létrehozó rendelettel), valamint az Európai
Atomenergia-közösségnek a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogramot
kiegészítő kutatási és képzési programjáról (2014–2018) szóló
XX/XX/Euratom tanácsi rendelettel[16]
(a „Horizont 2020” keretprogramhoz kapcsolódó Euratom-rendelettel) létrehozott
program hatálya alá tartozó cselekvésekre egyaránt ki kell terjednie. Az Alap
által nyújtott fedezet az uniós szervektől eltérő szervezetek által
igazgatott programokra nem terjed ki.
(17)
Az átláthatóság fokozása érdekében nyilvánosan
közzé kell tenni azoknak a szakértőknek a névjegyzékét, akik e rendelet
alkalmazásában a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szervek munkáját
segítették. Arra az esetre nézve, ha egy szakértő nevének nyilvános
közzététele veszélybe sodorná az adott személy biztonságát vagy
feddhetetlenségét vagy indokolatlan módon befolyásolná magánéletét, lehetővé
kell tenni a Bizottság, illetőleg a finanszírozó szerv számára, hogy
eltekintsen a szóban forgó személy nevének nyilvános közzétételétől.
(18)
A szakértők személyes adatainak feldolgozását
a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő
feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok
szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelettel[17]
összhangban kell végezni.
(19)
Az eredmények hasznosítására és terjesztésére
irányadó szabályoknak biztosítaniuk kell, hogy a résztvevők az
eredményeiket megfelelő módon védjék, hasznosítsák és terjesszék, továbbá
lehetőséget kell adniuk különösen arra, hogy Európa stratégiai érdekeinek
védelmében a hasznosítás kapcsán további feltételek legyenek
érvényesíthetők.
(20)
A jogbiztonság és az egyértelműség érdekében
az 1906/2006/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:
I. cím
BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK
1. cikk
Tárgy és hatály
(1)          Ez a rendelet a(z) XX/XX/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelet (a „Horizont 2020” keretprogramot
létrehozó rendelet) alapján végrehajtott közvetett cselekvésekben való
részvétel különös szabályait állapítja meg, beleértve azokat a közvetett
cselekvéseket is, amelyeket az említett rendelet 9. cikkének (2) bekezdése
értelmében finanszírozó szerv finanszíroz.
Ez a rendelet az eredmények terjesztésére
vonatkozó szabályokat is megállapítja.
(2)          Az e rendeletben
megállapított különös szabályokra is figyelemmel a(z) XX/2012/EU európai
parlamenti és tanácsi rendeletben (a költségvetési rendeletben) és a(z)
XX/2012/EU bizottsági rendeletben (a költségvetési rendelethez tartozó
felhatalmazáson alapuló rendeletben) foglalt szabályokat is alkalmazni kell.
(3)          A finanszírozó szerv az e
rendeletben vagy a(z) XX/2012/EU rendeletben (a költségvetési rendeletben)
előírt szabályoktól eltérő szabályokat abban az esetben alkothat, ha
az alapaktus arra lehetőséget ad, vagy ha a finanszírozó szerv sajátos
működési igényei azt szükségessé teszik, és a Bizottság az eltéréshez előzetesen
beleegyezését adta.
(4)          Ez a rendelet nem
alkalmazandó a Közös Kutatóközpont által végrehajtott közvetlen cselekvésekre.
2. cikk
Fogalommeghatározások
(1)          E rendelet alkalmazásában:
1. „hozzáférési jogok”: az eredmények
vagy a meglévő információk és jogok felhasználására vonatkozó, e
rendelettel összhangban megállapított feltételek mellett gyakorolható jogok;
2. „kapcsolt jogalany”: az a jogalany,
amely egy résztvevő közvetlen vagy közvetett ellenőrzése vagy egy
résztvevőével megegyező közvetlen vagy közvetett ellenőrzés alatt
áll, vagy egy résztvevő felett közvetlen vagy közvetett ellenőrzést
gyakorol;
3. „társult ország”: olyan harmadik
ország, amely a(z) XX/XX/EU rendelet (a „Horizont 2020” keretprogramot
létrehozó rendelet) 7. cikkében meghatározott körben részes fele egy, az
Unióval megkötött nemzetközi megállapodásnak;
4. „meglévő információk és jogok”:
megjelenési formájától és típusától függetlenül minden olyan adat, know-how
és/vagy információ, valamint minden olyan jog, ideértve a szellemi tulajdonhoz
fűződő jogot is, amelyet (i) a résztvevők a cselekvéshez
való csatlakozásukat megelőzően birtokoltak, és amelyet (ii) a
résztvevők a 42. cikknek megfelelően ekként megjelöltek;
5. „alapaktus”: a cselekvés jogalapját
adó, az Európai Unió intézményei által az EUMSZ 288. cikke értelmében rendelet,
irányelv vagy határozat formájában elfogadott jogi aktus;
6. „koordinációs és támogatási cselekvés”:
elsősorban kísérő intézkedésekből, például terjesztésből,
tudatosságnövelésből és kommunikációból, hálózatos együttműködési,
koordinációs vagy támogatási szolgáltatásokból, politikai párbeszédből,
kölcsönös tanulásból és tanulmánykészítésből – ideértve az új
infrastruktúra kiépítésére vonatkozó tanulmánytervek elkészítését is – álló
cselekvés;
7. „terjesztés”: az eredmények nyilvános
közlése bármilyen arra alkalmas módon, beleértve – az alkalmazott médiumtól
függetlenül – a kiadást is, de nem beleértve az eredmények oltalom alá helyezés
és a hasznosítás céljából megvalósuló közlést;
8. „finanszírozó szerv”: a Bizottságtól
különböző olyan szerv vagy hatóság, amelyre a Bizottság a(z) XX/XX/EU
rendelet (a „Horizont 2020” keretprogramot létrehozó rendelet) 9. cikkének (2)
bekezdése alapján költségvetés-végrehajtási feladatokat ruházott át;
9. „európai érdekű nemzetközi
szervezet”: olyan nemzetközi szervezet, amelyben a tagok többsége tagállam
vagy társult ország, és amelynek elsődleges célja a tudományos és
technológiai együttműködés elősegítése Európában;
10. „jogalany”: a vállalkozás, a
kutatóközpont és az egyetem, továbbá a természetes személy, valamint a nemzeti
jog, az Unió joga vagy a nemzetközi jog alapján létrehozott bármely olyan
önálló jogi személy, amely saját nevében jogokat gyakorolhat és
kötelezettségeket vállalhat;
11. „résztvevő”: a(z) XX/XX/EU
rendelet (a „Horizont 2020” keretprogramot létrehozó rendelet) alkalmazásában
cselekvést vagy cselekvés valamely részét végrehajtó olyan jogalany, amely az e
rendeletben meghatározott feltételekkel az Unióval vagy más finanszírozó
szervvel szemben jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik;
12. „program-társfinanszírozási cselekvés”:
elsősorban kutatási és innovációs programokat igazgató, az uniós
szervektől különböző szervezetek által finanszírozott konkrét
pályázati felhívásokhoz vagy programokhoz biztosított kiegészítő támogatás
útján finanszírozott cselekvés;
13. „kereskedelmi hasznosítást
megelőző beszerzés”: kutatási-fejlesztési szolgáltatások olyan
beszerzése, amely a piaci kockázatok és hasznok megosztásán és szakaszonkénti
versenyalapú fejlesztésen alapul oly módon, hogy a kutatás-fejlesztés és a
végtermék kereskedelmi mennyiségekben történő piaci bevezetése különválik
egymástól;
14. „innovatív megoldásokra irányuló
közbeszerzés”: olyan beszerzés, amelyben az ajánlatkérő szerv
„folyamatbeindító” vásárlóként lép fel olyan innovatív termékek vagy
szolgáltatások esetében, amelyek a piacon nagy volumenben még nem férhetők
hozzá; a fogalom magában foglalhatja a megfelelőség tesztelését is;
15. „eredmények”: megjelenési
formájától és típusától függően az adott cselekvés által létrehozott
mindennemű adat, ismeret és információ, függetlenül attól, hogy oltalom
alá helyezhető-e vagy sem, valamint a hozzájuk kapcsolódó jogok
összessége, beleértve a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat is;
16. „munkaprogram”: a Bizottság által
a(z) XX/XX/EU tanácsi határozat (a „Horizont 2020” keretprogram egyedi
programját létrehozó határozat) 5. cikke értelmében vett egyedi program
végrehajtására elfogadott dokumentum;
17. „munkaterv”: a(z) XX/XX/EU rendelet
(a „Horizont 2020” keretprogramot létrehozó rendelet) 9. cikkének (2) bekezdése
értelmében a „Horizont 2020” keretprogram valamely meghatározott részének
végrehajtásával megbízott finanszírozó szervek által elfogadott, a Bizottság
munkaprogramjához hasonló dokumentum.
(2)          Az (1) bekezdés 2. pontja
alkalmazásában az ellenőrzés a 7. cikkben meghatározott formák bármelyikét
jelentheti.
(3)          E rendelet alkalmazásában az
irányadó nemzeti jog értelmében jogi személynek nem minősülő személyt
is jogi személynek kell tekinteni, amennyiben teljesülnek a(z) XX/2012/EU
rendeletben (a költségvetési rendeletben) megállapított feltételek.
(4)          E rendelet alkalmazásában a
támogatások végső címzettjei nem minősülnek finanszírozó szervnek.
(5)          Az (1) bekezdés 12. pontjában
meghatározott cselekvések különböző országok programjai közötti hálózatos
vagy más típusú együttműködést megvalósító kiegészítő tevékenységeket
is magukban foglalhatnak.
3. cikk
Titoktartás
A végrehajtó megállapodásokban, határozatokban
és szerződésekben megállapított feltételek betartása mellett, a
minősített adatok védelmére vonatkozó szabályok kellő
figyelembevételével bizalmasan kell kezelni mindazokat az adatokat, ismereteket
és információkat, amelyeket egy adott cselekvés keretében valaki a bizalmasság
megjelölésével hoz másvalaki tudomására.
4. cikk
Tájékoztatás
(1)          A 3. cikk sérelme nélkül a
Bizottság kérésre köteles az Unió intézményei és szervei, valamint bármely
tagállam vagy társult ország rendelkezésére bocsátani bármely birtokában
lévő hasznos információt bármely olyan résztvevő eredményeivel
kapcsolatban, amely uniós finanszírozásban részesült, amennyiben mindkét
következő feltétel teljesül:
a)      a kérdéses információk a közpolitika
szempontjából érdeklődésre tarthatnak számot;
b)      a résztvevők nem adtak alapos és
elegendő indokot a kérdéses információk visszatartására.
Az „Inkluzív, innovatív és biztonságos
társadalmak” különös célkitűzés „Biztonságos társadalmak” tevékenysége alá
tartozó cselekvések vonatkozásában a Bizottság az Unió intézményei és szervei,
valamint a tagállami nemzeti hatóságok rendelkezésére bocsáthat bármely
birtokában lévő hasznos információt bármely olyan résztvevő
eredményeivel kapcsolatban, amely uniós finanszírozásban részesült.
(2)          Az (1) bekezdés alapján adott
tájékoztatás nem jelenti a Bizottság vagy a résztvevők bármely jogának
vagy kötelezettségének a tájékoztatás címzettjére történő átruházását. A
tájékoztatás címzettje mindazonáltal köteles a megkapott információt bizalmasan
kezelni, kivéve akkor, ha a kérdéses információ nyilvánosságra kerül vagy azt a
résztvevők nyilvánosságra hozzák, vagy ennek hiányában ha a kérdéses
információt a részvevők a bizalmasságra vonatkozó korlátozás nélkül
bocsátották a Bizottság rendelkezésére. A minősített adatokra a Bizottság
biztonsági szabályait kell alkalmazni.
II. cím
A RÉSZVÉTEL SZABÁLYAI
I. fejezet
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
5. cikk
A finanszírozás formái
A finanszírozás
a(z) XX/2012/EU rendelet (a „Horizont 2020” keretprogramot létrehozó rendelet)
10. cikkével összhangban a(z) XX/2012/EU rendeletben (a költségvetési
rendeletben) meghatározott formák bármelyike és azok bármely kombinációja, így
különösen támogatás, pénzdíj, beszerzés és pénzügyi eszköz formájában
nyújtható.
6. cikk
A
cselekvésekben való részvételre jogosult jogalanyok
(1)          Amennyiben teljesülnek az e
rendeletben megállapított feltételek és a vonatkozó munkaprogramban vagy
munkatervben megállapított esetleges további feltételek, a cselekvésekben
székhelyétől függetlenül bármely jogalany, valamint bármely nemzetközi
szervezet részt vehet.
(2)          A vonatkozó munkaprogram a
harmadik országokban székhellyel rendelkező jogalanyok esetében
korlátozhatja a „Horizont 2020” keretprogramban vagy annak meghatározott
részeiben történő részvételt abban az esetben, ha a tagállamok
jogalanyainak az adott harmadik ország kutatási és innovációs programjaiban
való részvételére irányadó feltételek sértik az Unió érdekeit.
(3)          Ha azt biztonsági
megfontolások indokolják, a vonatkozó munkaprogram vagy munkaterv kizárhatja a
részvételből azokat a jogalanyokat, amelyek nem képesek kielégítő
biztonsági garanciákat nyújtani, ideértve az érintett személyek biztonsági
tanúsítványát is.
(4)          A Közös Kutatóközpont a
tagállamokban székhellyel rendelkező jogalanyokéval megegyező
jogokkal és kötelezettségekkel vehet részt a cselekvésekben.
7. cikk
Függetlenség
(1)          Két jogalanyt egymástól
függetlennek kell tekinteni, ha egyik sem gyakorol közvetlen vagy közvetett
ellenőrzést a másik felett, és a két jogalany nem áll ugyanazon közvetlen
vagy közvetett ellenőrzés alatt.
(2)          Az (1) bekezdés
alkalmazásában az ellenőrzés különösen a következő formák bármelyikét
öltheti:
a)      a kérdéses jogalany esetében a
kibocsátott részvények névértéke több mint 50%-ának vagy az adott jogalanyban a
részvényesi, illetve tulajdonosi szavazatok többségének közvetlen vagy
közvetett birtoklása;
b)      a jogalanyban a döntéshozatali jogkör de
facto vagy de jure közvetlen vagy közvetett birtoklása.
(3)          A jogalanyok között fennálló
következő viszonyok azonban önmagukban nem tekintendők
ellenőrzésnek:
a)      a kibocsátott részvények névértékének
több mint 50%-át vagy a részvényesi, illetve tulajdonosi szavazatok többségét
közvetlen vagy közvetett módon ugyanazon állami befektetési társaság,
intézményi befektető vagy kockázatitőke-társaság birtokolja;
b)      az adott jogalanyok felett ugyanaz a
közszervezet gyakorolja a tulajdonosi vagy a felügyeleti jogokat.
II. fejezet
TÁMOGATÁSOK
I. SZAKASZ
AZ ODAÍTÉLÉS ELJÁRÁSA
8. cikk
A részvételi feltételei
(1)          A következő
minimumfeltételeket kell alkalmazni:
a)      minden cselekvésben legalább három
jogalanynak kell részt vennie;
b)      mindhármuk székhelyének tagállamban vagy
társult országban kell lennie;
c)      hármuk közül egyiknek a székhelye sem
lehet ugyanabban a tagállamban vagy társult országban, mint bármely másikuké;
d)      a 7. cikk értelmében mindhármuknak
függetlennek kell lennie egymástól.
(2)          Az (1) bekezdés
alkalmazásában ha a résztvevők valamelyike a Közös Kutatóközpont, európai
érdekű nemzetközi szervezet vagy az Unió joga alapján létrehozott személy,
akkor úgy kell tekinteni, hogy e résztvevő székhelye olyan tagállamban vagy
társult országban van, amely nem egyezik meg a cselekvés egyetlen másik
résztvevőjének székhelye szerinti tagállammal vagy társult országgal sem.
(3)          Az (1) bekezdéstől
eltérve az Európai Kutatási Tanács hatáskörébe tartozó, a felderítő
kutatás területén végrehajtott cselekvések esetében, továbbá a kkv-támogató
eszköz esetében, a program-társfinanszírozási cselekvésekben és a
munkaprogramban vagy munkatervben meghatározott más indokolt esetekben a
minimumfeltétel egyetlen olyan jogalany részvétele, amelynek székhelye
tagállamban vagy társult országban van.
(4)          Az (1) bekezdéstől
eltérve a koordinációs és támogatási cselekvések és a képzési és mobilitási
cselekvések esetében a minimumfeltétel egyetlen jogalany részvétele.
(5)          A munkaprogramok és a
munkatervek a sajátos szakpolitikai igényeknek vagy a cselekvés jellegének és
céljainak megfelelően további, különösen a résztvevők számára,
típusára vagy székhelyére vonatkozó feltételeket is meghatározhatnak.
9. cikk
Finanszírozási jogosultság
(1)          Uniós finanszírozásban a
következő résztvevők részesülhetnek:
a)      a tagállamban vagy társult országban
székhellyel rendelkező jogalany, az Unió joga alapján létrehozott
jogalany;
b)      az európai érdekű nemzetközi
szervezet;
c)      a munkaprogramban megjelölt, harmadik
országban székhellyel rendelkező jogalany.
(2)          Ha a cselekvésnek olyan
nemzetközi szervezet vagy harmadik országban székhellyel rendelkező
jogalany is résztvevője, amely az (1) bekezdés alapján nem részesülhet
finanszírozásban, e nemzetközi szervezet vagy jogalany részére akkor nyújtható
uniós finanszírozás, ha a következő feltételek közül legalább egy
teljesül:
a)      a részvételt a Bizottság vagy az érintett
finanszírozó szerv a cselekvés végrehajtása szempontjából alapvetően
fontosnak ítéli meg;
b)      a finanszírozásról kétoldalú tudományos
és műszaki megállapodás vagy az Unió és a nemzetközi szervezet,
illetőleg harmadik országban székhellyel rendelkező jogalany esetében
az Unió és a jogalany székhelye szerinti ország között létrejött más megegyezés
rendelkezik.
10. cikk
Pályázati felhívások
A(z) XX/2012/EU rendeletben (a költségvetési
rendeletben) és a(z) XX/2012/EU rendeletben (a felhatalmazáson alapuló
rendeletben) meghatározott további esetek sérelme nélkül nem kell pályázati
felhívást közzétenni a munkaprogramokban megjelölt jogalanyok által
végrehajtandó koordinációs és támogatási cselekvések és
program-társfinanszírozási cselekvések esetében akkor, ha a cselekvés nem
tartozik pályázati felhívás hatálya alá.
11. cikk
Harmadik országokkal vagy nemzetközi
szervezetekkel közösen közzétett pályázati felhívások
(1)          Cselekvések közös
finanszírozása érdekében közös pályázati felhívások adhatók ki harmadik
országokkal vagy azok tudományos és technológiai szervezeteivel vagy
ügynökségeivel, valamint nemzetközi szervezetekkel. A pályázatok elbírálását és
kiválasztását közösen megállapított közös elbírálási és kiválasztási eljárások
útján kell végezni. Ezeknek az elbírálási és kiválasztási eljárásoknak
biztosítaniuk kell a(z) XX/2012/EU rendelet (a költségvetési rendelet) VI.
címében megállapított elvek érvényesülését, és a végrehajtásukkal megbízott, a
felek által kijelölt független szakértőkből álló csoport
összetételének kiegyensúlyozottnak kell lennie.
(2)          Az uniós finanszírozásban
részesülő jogalanyok kötelesek támogatási megállapodást kötni az Unióval
vagy az érintett finanszírozó szervvel. A támogatási megállapodásnak
tartalmaznia kell a szóban forgó résztvevők és a harmadik országbeli részt
vevő érintett jogalanyok által elvégzendő munka leírását.
(3)          Az uniós finanszírozásban
részesülő jogalanyok kötelesek koordinációs megállapodást kötni azokkal a
részt vevő jogalanyokkal, amelyek az érintett harmadik országoktól vagy
nemzetközi szervezetektől finanszírozásban részesülnek.
12. cikk
Pályázatok
(1)          A pályázatoknak az adott eset
körülményeinek megfelelően tartalmazniuk kell az eredmények hasznosítására
és terjesztésére vonatkozó terv tervezetét.
(2)          Az emberi embrionális
őssejteken végzett kutatást előirányzó pályázatoknak – az adott eset
körülményeinek megfelelően – tartalmazniuk kell a tagállamok illetékes
hatóságai által alkalmazandó engedélyezési és ellenőrző intézkedések,
valamint a tervezett etikai jóváhagyások részletes ismertetését. Az emberi
embrionális őssejtek kinyerésével összefüggésben az érintett
intézményeket, szervezeteket és kutatókat az érintett tagállamok jogszabályaival
összhangban szigorú engedélyezési eljárásoknak és ellenőrzéseknek kell
alávetni.
(3)          Az elbírálási, a kiválasztási
és az odaítélési eljárásokból bármely időpontban kizárható az a pályázat,
amely sérti az alapvető etikai elveket vagy a vonatkozó jogszabályokat,
vagy nem felel meg a(z) XX/XX/EU határozatban (az egyedi programban), a
munkaprogramban vagy munkatervben vagy a pályázati felhívásban meghatározott
feltételeknek.
13. cikk
Etikai felülvizsgálat
A Bizottság köteles rendszeres jelleggel etikai
felülvizsgálatnak alávetni azokat a pályázatokat, amelyek etikai kérdéseket
vetnek fel. E felülvizsgálat során ellenőrizni kell az etikai elvek és a
vonatkozó jogszabályok érvényesülését, továbbá az Unión kívül végzett kutatások
esetében azt, hogy ugyanaz a kutatás engedélyezhető lett volna-e
valamelyik tagállamban.
14. cikk
Kiválasztási és odaítélési kritériumok

(1)          A benyújtott pályázatokat a
következő odaítélési kritériumok alapján kell elbírálni:
a)       kiválóság;
b)      hatás;
c)       a végrehajtás minősége és
hatékonysága.
(2)          Az Európai Kutatási Tanács
hatáskörébe tartozó, a felderítő kutatás területén végrehajtott
cselekvésekre irányuló pályázatokra egyedül a kiválóság kritériumát kell
alkalmazni.
(3)          A munkaprogramban vagy
munkatervben meg kell határozni az (1) bekezdésben előírt odaítélési
kritériumok alkalmazásának részletes szabályait, valamint az alkalmazandó
súlyokat és küszöbértékeket.
(4)          A pályázatokat az elbírálás
eredményeinek megfelelően rangsorolni kell. A kiválasztást e rangsor
alapján kell elvégezni.
(5)          Hacsak a már rendelkezésre
álló adatok azt nem jelzik, hogy a koordinátor vagy más résztvevők
pénzügyi képességei alapos okkal kétségbe vonhatók, a Bizottság vagy a
finanszírozó szerv a pénzügyi képességeket előzetesen csak a koordinátorok
esetében ellenőrzi és csak abban az esetben, ha a cselekvéshez igényelt
uniós finanszírozás összege eléri vagy meghaladja az 500 000 EUR-t.
(6)          Nem kell ellenőrizni a
pénzügyi képességeit azoknak a jogalanyoknak, amelyek életképességéért tagállam
vagy harmadik ország garanciát vállalt, valamint a közép- és a felsőfokú
oktatási intézményeknek.
15. cikk
Az elbírálás felülvizsgálata
(1)          A Bizottság, illetőleg
az érintett finanszírozó szerv elbírálás-felülvizsgálati eljárást alakít ki
azon résztvevők számára, amelyek úgy ítélik meg, hogy pályázatuk
elbírálása nem az e szabályokban, a vonatkozó munkaprogramban vagy munkatervben
és a pályázati felhívásban megállapított eljárások betartásával történt.
(2)          A felülvizsgálati kérelemnek
egyetlen meghatározott pályázatra kell vonatkoznia; a kérelmet a pályázat
koordinátora nyújthatja be legfeljebb harminc nappal azt követően, hogy a
Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv tájékoztatta a koordinátort az
elbírálás eredményeiről.
(3)          A kérelmet a Bizottság vagy
az érintett finanszírozó szerv vizsgálja meg. A vizsgálat csak az elbírálással
összefüggő eljárási kérdésekre terjedhet ki, a pályázat érdemét nem
érintheti.
(4)          Az elbírálással
összefüggő eljárási kérdésekről a Bizottság vagy az érintett
finanszírozó szerv dolgozóiból álló elbírálás-felülvizsgáló bizottság alkot
véleményt. A bizottság elnöke a Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv
egy olyan tisztviselője, aki nem a pályázati felhívásért felelős
szervezeti egységnél dolgozik. A bizottság a következő ajánlásokat
fogalmazhatja meg:
a)      a pályázatot újból el kell bírálni;
b)      az eredeti véleményt fenn kell tartani.
(5)          Az ajánlás alapján a
Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv döntést hoz, és erről
értesíti a pályázat koordinátorát.
(6)          A felülvizsgálat nem
késleltetheti a felülvizsgálati kérelemmel nem érintett pályázatok
kiválasztására irányuló eljárást.
(7)          A felülvizsgálat nem sérti a
résztvevő azon jogát, hogy éljen az Unió jogában biztosított más
lehetőségekkel.
16. cikk
Támogatási megállapodás
(1)          A Bizottság vagy az érintett
finanszírozó szerv támogatási megállapodást köt a résztvevőkkel.
(2)          A támogatási megállapodásban
meg kell határozni a résztvevők, valamint a Bizottság vagy az érintett
finanszírozó szervek jogait és kötelezettségeit. A támogatási megállapodásban
meg kell határozni azon jogalanyok jogait és kötelezettségeit is, amelyek a
cselekvés végrehajtása közben válnak résztvevővé.
(3)          Az e rendeletben
meghatározott jogokon és kötelezettségeken túlmenően a támogatási
megállapodás a hozzáférési jogokkal, a hasznosítással és a terjesztéssel
összefüggésben meghatározhat további, az egyes résztvevőkre vonatkozó
jogokat és kötelezettségeket.
(4)          A támogatási megállapodásnak
az indokoltnak ítélt körben tükröznie kell a Kutatók Európai Chartájáról és a
kutatók felvételi eljárásának magatartási kódexéről szóló bizottsági
ajánlásban[18]
meghatározott általános elveket.
(5)          A támogatási megállapodásnak
az indokoltnak ítélt mértékben tartalmaznia kell olyan rendelkezéseket, amelyek
biztosítják az etikai elvek tiszteletben tartását, ideértve a független etikai
bizottság felállítását is, továbbá rendelkeznie kell a Bizottságnak az etikai
audit végrehajtására vonatkozó jogáról.
(6)          A(z) XX/2012/EU rendelet (a
költségvetési rendelet) és a(z) …/EU rendelet (a felhatalmazáson alapuló
rendelet) rendelkezéseinek megfelelően egyes cselekvések támogatása
keretpartnerségbe illeszkedhet.
17. cikk
Támogatási határozatok
A Bizottság – a(z) XX/2012/EU rendelet (a
költségvetési rendelet) X. cikkének megfelelően – vagy az érintett
finanszírozó szerv támogatási megállapodás megkötése helyett indokolt esetben
támogatási határozatot fogadhat el. A támogatási határozatra e rendeletnek a
támogatási megállapodásra vonatkozó rendelkezéseit kell értelemszerűen
alkalmazni.
18. cikk
Biztonságos elektronikus rendszer
A Bizottság vagy az érintett finanszírozó
szerv a résztvevőkkel folytatandó kommunikáció céljára biztonságos
elektronikus rendszert hozhat létre. Amennyiben a hozzáférés a résztvevő
képviselőjének felhasználóazonosítójával és jelszavával történt, a
rendszer útján benyújtott dokumentumot – ideértve a támogatási megállapodásokat
is – a dokumentum eredeti példányának kell tekinteni. A felhasználó ilyen
értelmű azonosítását az adott dokumentum aláírásának kell tekinteni.
II. SZAKASZ
VÉGREHAJTÁS
19. cikk
A cselekvés végrehajtása
(1)          A résztvevők a
cselekvést az e rendeletben, a(z) XX/2012/EU rendeletben (a költségvetési
rendeletben), a(z) …/EU rendeletben (a felhatalmazáson alapuló rendeletben),
a(z) XX/XX/EU határozatban (az egyedi programban), a munkaprogramban vagy munkatervben,
a pályázati felhívásban és a támogatási megállapodásban megállapított
valamennyi feltétel betartása és valamennyi kötelezettség teljesítése mellett
kötelesek végrehajtani.
(2)          A résztvevők nem
vállalhatnak olyan kötelezettségeket, amelyek a támogatási megállapodással
összeegyeztethetetlenek. Ha valamelyik résztvevő a cselekvés tartalmi
végrehajtásával kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, a többi
résztvevő mindennemű további uniós finanszírozás folyósítása nélkül
köteles teljesíteni kötelezettségeit, hacsak a Bizottság vagy a finanszírozó
szerv ez alól kifejezetten felmentést nem ad. Minden egyes résztvevő
pénzügyi felelőssége – az Alapra vonatkozó rendelkezésekre is figyelemmel
– saját tartozására korlátozódik. A résztvevők kötelesek gondoskodni
arról, hogy a Bizottság vagy a finanszírozó szerv tájékoztatást kapjon minden
olyan eseményről, amely hatással lehet a cselekvés végrehajtására vagy az
Unió érdekeire.
(3)          A résztvevők kötelesek
végrehajtani a cselekvést, és ennek érdekében minden szükséges és ésszerű
intézkedést megtenni. A résztvevőknek a cselekvés végrehajtásához
szükséges időpontokban rendelkezniük kell a cselekvés végrehajtásához
szükséges erőforrásokkal. Amennyiben a cselekvés végrehajtásához
szükséges, a résztvevők a támogatási megállapodásban megállapított
feltételek mellett a cselekvések egyes elemeinek végrehajtását harmadik felekre
(az alvállalkozókat is ideértve) bízhatják vagy harmadik felek által
természetben rendelkezésre bocsátott erőforrásokat vehetnek igénybe. Az elvégzett
munka vonatkozásában a résztvevő a Bizottsággal vagy az érintett
finanszírozó szervvel, valamint a többi résztvevővel szemben kizárólagos
felelősséggel tartozik.
(4)          Alvállalkozók a cselekvés
egyes elemeinek végrehajtása céljából csak a támogatási megállapodásban
megjelölt esetekben vehetők igénybe.
(5)          Harmadik felek nem
alvállalkozóként akkor végezhetik el a cselekvésből a résztvevőre
háruló munka valamely részét, ha személyüket és az általuk elvégzendő
munkát a támogatási megállapodás megjelöli.
E harmadik felek költségei akkor minősülnek
támogatható költségnek, ha a harmadik fél a következő feltételek
mindegyikének megfelel:
a)      ha résztvevő volna, jogosult volna
finanszírozásra;
b)      kapcsolt jogalanya a résztvevőnek
vagy olyan, jogi struktúrába illeszkedő viszonyban van a
résztvevővel, amely a projekten túlmutató együttműködést irányoz
elő;
c)      személyét a támogatási megállapodás
megjelöli;
d)      magára nézve kötelezőnek fogadja el
a támogatási megállapodásnak a költségek támogathatóságával és a kiadások
ellenőrzésével kapcsolatban a résztvevőre vonatkozó rendelkezéseit.
(6)          Harmadik felek úgy is
bocsáthatnak erőforrásokat a résztvevő rendelkezésére, hogy
természetben járulnak hozzá a cselekvés végrehajtásához. A térítésmentesen
természetben rendelkezésre bocsátott erőforrásokkal összefüggésben a
harmadik félnél felmerülő költségek akkor minősülnek támogatható
költségnek, ha teljesítik a támogatási megállapodásban foglalt feltételeket.
(7)          A cselekvés a(z) XX/2012/EU
rendeletben (a költségvetési rendeletben) és a(z) XX/2012/EU rendeletben (a
felhatalmazáson alapuló rendeletben) megállapított feltételekkel
előirányozhat harmadik feleknek nyújtott pénzügyi támogatást. Ha a
cselekvés célkitűzéseinek teljesítése úgy kívánja, a(z) XX/2012/EU rendelet
(a költségvetési rendelet) [127. cikke (2) bekezdésének c) pontjában]
meghatározott határértékek túlléphetők.
(8)          Amennyiben a munkaprogram
vagy munkaterv úgy rendelkezik és a cselekvés végrehajtása úgy kívánja meg, a
2004/17/EK,[19]
a 2004/18/EK[20]
és a 2009/81/EK[21]
európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében ajánlatkérő szervnek
minősülő résztvevők által végrehajtott cselekvés kereskedelmi
hasznosítást megelőző beszerzést vagy innovatív megoldásokra irányuló
beszerzést tartalmazhat, illetőleg irányulhat elsődlegesen ilyen
beszerzésre. Ilyenkor a résztvevők által lebonyolított beszerzési
eljárásokra alkalmazni kell a 35. cikk (2) bekezdésében és a 49. cikk (2) és
(3) bekezdésében foglalt szabályokat.
(9)          A résztvevők kötelesek
betartani a cselekvés végrehajtásának helye szerinti ország nemzeti jogának
törvényi és rendeleti rendelkezéseit és etikai szabályait. A résztvevők a
cselekvés megkezdése előtt kötelesek szükség esetén beszerezni az
illetékes nemzeti vagy helyi etikai bizottságok jóváhagyását.
(10)        Az állatokkal végzett
tevékenységet az EUMSZ 13. cikkével összhangban, valamint a tudományos célra
felhasznált állatokra vonatkozóan az Unió jogában és különösen a 2010/63/EU
európai parlamenti és tanácsi irányelvben[22]
előírt helyettesítési, csökkentési és tökéletesítési követelmény
teljesítésével kell végezni.
20. cikk
Konzorcium
(1)          A cselekvésben részt venni
kívánó konzorcium tagjai koordinátort jelölnek ki maguk közül, akit meg kell
jelölni a támogatási megállapodásban.
(2)          A cselekvésben részt
vevő konzorciumi tagok – a munkaprogramban vagy munkatervben vagy a
pályázati felhívásban megjelölt, kellően indokolt esetek kivételével –
kötelesek egymással belső megállapodást (a továbbiakban:
konzorciummegállapodást) kötni.
(3)          A konzorcium a támogatási
megállapodás vonatkozó rendelkezéseivel összhangban javasolhatja új
résztvevő csatlakozását vagy valamely résztvevő részvételének
megszűnését, amennyiben ez a változás nem érinti a részvételi feltételek
teljesülését, nem befolyásolja hátrányosan a cselekvés végrehajtását, és nem
ellentétes az egyenlő bánásmód elvével.
III. SZAKASZ
A TÁMOGATÁS FORMÁI ÉS A FINANSZÍROZÁS SZABÁLYAI
21. cikk
A támogatás formái
A támogatás a(z) XX/2012/EU rendelet (a
költségvetési rendelet) [116]. cikkében meghatározott formák bármelyikét öltheti.
22. cikk
A cselekvés finanszírozása
(1)          A cselekvés finanszírozásának
összege nem haladhatja meg az összes támogatható költségnek a cselekvés
bevételeivel csökkentett összegét.
(2)          A cselekvés bevételének kell
tekinteni:
a)      a harmadik felek által pénzátutalások és
térítésmentes természetbeni hozzájárulások formájában a résztvevők
rendelkezésére bocsátott forrásokat, amennyiben azokat a harmadik fél
kifejezetten a cselekvés céljára történő felhasználásra bocsátotta
rendelkezésre;
b)      a cselekvés által létrehozott
bevételeket, ide nem értve a cselekvés eredményeinek hasznosításából származó
bevételeket;
c)      a támogatási megállapodás alapján
beszerzett javak eladásából származó bevételeket a résztvevő által a
cselekvés terhére eredetileg elszámolt költségek erejéig.
(3)          Egy adott cselekvés esetében
a cselekvés keretében finanszírozott valamennyi tevékenységre egyetlen, a
támogatható költségekre vonatkozó egységes visszatérítési rátát kell
alkalmazni. A maximális finanszírozási rátát a munkaprogramban vagy a munkatervben
kell megjelölni.
(4)          A „Horizont 2020”
keretprogram terhére nyújtott támogatás összege – a társfinanszírozás elvének
sérelme nélkül – elérheti az összes támogatható költség 100%-át.
(5)          A „Horizont 2020”
keretprogram terhére nyújtott támogatás összege legfeljebb a cselekvés összes
támogatható költségének 70%-ával egyezhet meg:
a)      az elsődlegesen
prototípus-készítésből, tesztelésből, demonstrációból, kísérleti
fejlesztésből, kísérleti projektből, piaci terjesztésből és/vagy
más hasonló tevékenységből álló cselekvések esetében;
b)      a program-társfinanszírozási cselekvések
esetében.
(6)          Az e cikkben előírt
visszatérítési rátákat azon cselekvések esetében is alkalmazni kell, amelyekre
teljes körűen vagy részlegesen alkalmazandó átalányfinanszírozási ráta,
egységre vetített költségskála vagy átalányösszeg került rögzítésre.
23. cikk
A költségek támogathatósága
(1)          A költségek támogathatóságára
vonatkozó feltételeket a(z) xx/EU rendelet (a költségvetési rendelet vagy a
felhatalmazáson alapuló rendelet) X. cikke állapítja meg. A cselekvések
keretében harmadik feleknél felmerülő költségek támogathatóságára e
rendelet és a támogatási megállapodás rendelkezései irányadók.
(2)          Nem minősülnek
támogatható költségnek a fenti feltételeket nem teljesítő költségek,
köztük különösen az esetleges jövőbeli veszteségekre vagy ráfordításokra
képzett céltartalékok, az árfolyamveszteségek, a tőkehozamhoz kapcsolódó
költségek, a más uniós fellépés, cselekvés vagy program keretében
visszatérített költségek, az adósság- és az adósságszolgálati költségek,
valamint a túlzott vagy felelőtlen kiadások.
24. cikk
Közvetett költségek
(1)          A támogatható közvetett
költségek összege az alvállalkozói szerződésekre fordított támogatható
közvetlen költségek, a harmadik felek által rendelkezésre bocsátott és nem a
kedvezményezett helyiségeiben felhasznált erőforrások költségei, valamint
a harmadik feleknek nyújtott pénzügyi támogatás összege nélkül számított összes
támogatható közvetlen költség 20%-ával egyenlő.
(2)          Ha a munkaprogram vagy munkaterv
úgy rendelkezik, a közvetett költségek elszámolása – az (1) bekezdéstől
eltérően – átalányösszeg formájában vagy egységre vetített költségskála
alapján is történhet.
25. cikk
A munkával töltött órák éves száma
(1)          A támogatható személyi
költségek csak azon személyek tényleges munkaidejére terjednek ki, akik a
cselekvés keretében közvetlenül munkát végeznek. A munkával töltött órák
tényleges számát – rendesen munkaidő-nyilvántartás alapján – a
résztvevőnek kell igazolnia.
(2)          Nem szükséges munkaidő-nyilvántartást
vezetni azon személyek esetében, akik kizárólag a cselekvés céljára végeznek
munkát. Ilyenkor a résztvevő köteles nyilatkozatot aláírni arról, hogy az
adott személy kizárólag a cselekvés céljára végzett munkát.
(3)          A támogatási megállapodásban
meg kell határozni a munkaidő-nyilvántartási rendszerre vonatkozó
minimumkövetelményeket, valamint a személyi költségek egy órára vetített
összegének számítása céljából figyelembe vehető éves munkaóraszámot.
26. cikk
A kis- és középvállalkozások munkabérben
nem részesülő tulajdonosai és a munkabérben nem részesülő természetes
személyek személyi költségei
A kis- és középvállalkozások munkabérben nem
részesülő tulajdonosai, valamint a munkabérben nem részesülő más
természetes személyek a személyi költségeiket elszámolhatják egységre vetített
költségskála alapján.
27. cikk
Egységre
vetített költségskálák
(1)          A(z) XX/XX/EU rendelet (a
költségvetési rendelet) X. cikkével összhangban a Bizottság az egységre
vetített költségskálák meghatározására szolgáló módszereket meghatározhatja:
a)      statisztikai adatok alapján vagy más
objektív módon;
b)      a résztvevőre vonatkozó korábbi,
ellenőrizhető adatok alapján.
(2)          A támogatható közvetlen
személyi költségek a résztvevő szokásos költségszámítási gyakorlata
alapján meghatározott egységre vetített költségskála alapján akkor
finanszírozhatók, ha valamennyi alábbi feltételt teljesítik:
a)      számításuk a résztvevő általános
könyvelésében rögzített összes tényleges személyi költség alapján történt, mely
azonban előirányzott vagy becsült tényezők figyelembevételével, a
Bizottság által meghatározott feltételek mellett kiigazítható;
b)      kielégítik a 23. cikkben foglalt
követelményeket;
c)      teljesítik a haszonszerzés és a többszöri
költségelszámolás tilalmára vonatkozó követelményt;
d)      számításuk a munkával töltött órák
számára vonatkozóan a 25. cikkben megállapított szabályok kellő
figyelembevételével történt.
28. cikk
Pénzügyi kimutatásokra vonatkozó
igazolás
A pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolásnak
a résztvevő által a tényleges költségek visszatérítése és a 27. cikk (2)
bekezdése értelmében vett egységre vetített költségskála szerinti visszatérítés
formájában igényelt teljes támogatási összegre kell vonatkoznia. Az igazolást
csak akkor kell benyújtani, ha ez az összeg a támogatási összeg egyenlegének
kifizetése iránti igény benyújtásakor eléri vagy meghaladja a
325 000 EUR-t.
29. cikk
Módszertanra vonatkozó igazolás
(1)          Módszertanra vonatkozó
igazolást azok a résztvevők nyújthatnak be a Bizottságnak, amelyek a
közvetlen személyi költségeiket egységre vetített költségskála alapján
számítják és igénylik vissza. A módszertannak teljesítenie kell a 27. cikk (2)
bekezdésében foglalt feltételeket, és meg kell felelnie a támogatási
megállapodásban meghatározott követelményeknek.
(2)          Ha a Bizottság egy
módszertanra vonatkozó igazolást elfogadott, az a(z) XX/XX/EU rendelet (a
„Horizont 2020” keretprogramot létrehozó rendelet) alapján finanszírozott
valamennyi cselekvésre érvényes, és a résztvevő a költségek számítását és
visszaigénylését a továbbiakban mindenkor e módszertan alapján köteles végezni.
30. cikk
Az igazolásokat kiállító
könyvvizsgálók
(1)          A 28. és a 29. cikk
alkalmazásában a pénzügyi kimutatásokra és a módszertanra vonatkozó igazolások
kiállítására az a független könyvvizsgáló jogosult, aki a 2006/43/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelvvel[23]
vagy hasonló tárgyú nemzeti jogszabállyal összhangban jogosult számviteli
dokumentumokat jog szerinti könyvvizsgálatnak alávetni, valamint az a
kellő hozzáértéssel rendelkező, független köztisztviselő, akit
az érintett nemzeti hatóságok feljogosítottak a résztvevővel kapcsolatos
könyvvizsgálói feladatok elvégzésére, és aki a pénzügyi kimutatások
elkészítésében nem működött közre.
(2)          A Bizottság, az Európai
Számvevőszék vagy az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) kérésére a
pénzügyi kimutatásokra és a módszertanra vonatkozó igazolást kiállító
könyvvizsgáló köteles hozzáférést biztosítani azokhoz a háttérdokumentumokhoz
és könyvvizsgálati munkaanyagokhoz, amelyek a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó
igazolás kiállítását megalapozták.
31. cikk
Támogatások együttes igénybevétele
Előfordulhat, hogy egy cselekvés az Unió
költségvetéséből és a(z) XX/XX/EU rendelet (a „Horizont 2020”
keretprogramot létrehozó rendelet) alapján egyaránt részesül finanszírozásban,
a támogatások azonban ugyanazokat a költségelemeket nem fedezhetik.
IV. SZAKASZ
GARANCIÁK
32. cikk
A résztvevői garanciaalap
(1)          Létrejön egy résztvevői
garanciaalap (a továbbiakban: Alap), amely – e rendelet rendelkezéseivel
összhangban – a Bizottság által az 1982/2006/EK határozat és a Bizottság és az
uniós szervek által a „Horizont 2020” keretprogram keretében támogatás
formájában finanszírozott cselekvésekkel összefüggésben az Unió által
visszakövetelt összegek visszafizetésének elmaradásával kapcsolatos kockázatok
fedezésére szolgál. Az Alap az 1906/2006/EK rendelet alapján létrehozott
résztvevői garanciaalap helyett működik és annak jogutódjának
minősül.
(2)          Az Alapot a 33. cikk szerint
kell működtetni. Az Alap által eredményezett kamatjövedelmet hozzá kell
adni az Alaphoz, és az kizárólag a 33. cikk (3) bekezdésében foglalt célokat
szolgálhatja.
(3)          Ha a kamatjövedelem nem
elegendő a 33. cikk (3) bekezdésében körülírt műveletek fedezéséhez,
akkor az Alap nem vehető igénybe, és a Bizottság vagy az érintett uniós
finanszírozó szerv a tartozásokat közvetlenül a kedvezményezettektől
követeli vissza.
(4)          Az Alapot úgy kell tekinteni,
hogy a(z) XX/XX/EU rendelet (a költségvetési rendelet) alkalmazásában
elegendő garanciát képez. A (3) bekezdésben körülírt eset kivételével a
résztvevőktől nem fogadható el és nem követelhető meg további
biztosíték vagy más garancia szolgáltatása.
(5)          A „Horizont 2020”
keretprogram alá tartozó cselekvések azon résztvevői, amelyek kockázatát
az Alap fedezi, a cselekvéshez nyújtott uniós finanszírozás 5%-ának
megfelelő összegű hozzájárulást fizetnek az Alaphoz. Azt az összeget,
amellyel a résztvevők hozzájárultak az Alaphoz, a cselekvés végén a
koordinátoron keresztül vissza kell fizetni a résztvevőknek.
33. cikk
Az Alap működése
(1)          Az Alapot az Unió kezeli,
amelynek nevében – a támogatási megállapodásban meghatározandó feltételekkel, a
résztvevők végrehajtási megbízottjaként – a Bizottság jár el.
A Bizottság vagy saját maga kezeli az Alapot, vagy
megbízza az Alap pénzügyi igazgatásával az Európai Beruházási Bankot vagy más
arra alkalmas pénzügyi szervezetet (a továbbiakban: letéteményes bank). A
letéteményes bank az Alapot a Bizottság utasításainak megfelelően kezeli.
(2)          A résztvevők által az
Alapnak nyújtandó hozzájárulás az előfinanszírozás első
részletéből levonható, és a nevükben az Alapba befizethető.
(3)          Ha egy résztvevő
tartozik az Európai Uniónak, a Bizottság – a kötelezettségét nem teljesítő
résztvevővel szemben kiszabható szankciók sérelme nélkül – a következőképpen
járhat el:
a)      a tartozás összegét az Alapból
közvetlenül átutalhatja a cselekvés koordinátorának, vagy a letéteményes bankot
ilyen átutalásra utasíthatja. Ezt az átutalást a kötelezettségét nem
teljesítő résztvevő részvételének megszűnése után kell
végrehajtani, ha a cselekvés még nem fejeződött be, és a többi
résztvevő vállalja, hogy a cselekvést az eredeti célok megtartásával
végrehajtja. Az Alapból átutalt összeg uniós finanszírozásnak minősül;
b)      a szóban forgó összeget
az Alaptól ténylegesen beszedheti.
A Bizottság az érintett résztvevővel szemben
az Alap javára beszedési utalványt bocsát ki. A Bizottság e célból a(z)
XX/XX/EU rendelettel (a költségvetési rendelettel) összhangban beszedési
határozatot fogadhat el.
(4)          A beszedett összegek a(z)
XX/2012/EU rendelet (a költségvetési rendelet) X. cikke értelmében az Alap
címzett bevételének minősülnek. Valamennyi olyan támogatás kifizetéseinek
teljesítése után, amelynek kockázatait az Alap fedezi, a Bizottság – a
jogalkotó hatóság döntéseire is figyelemmel – behajtja az esetleges
tartozásokat, és jóváírja őket az Európai Unió költségvetése javára.
IV. fejezet
PÉNZDÍJAK, BESZERZÉSEK ÉS PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK
34. cikk
Pénzdíjak
Az uniós finanszírozás a(z) XX/XX/EU rendelet
(a költségvetési rendelet) VII. címe értelmében pénzdíjak formájában is
nyújtható.
35. cikk
Beszerzések, kereskedelmi hasznosítást
megelőző beszerzések,
innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzések
(1)          A Bizottság által saját
nevében vagy a tagállamokkal közösen végrehajtott beszerzésekre alkalmazni kell
a(z) xx/2012/EU rendeletnek (a költségvetési rendeletnek) és a(z) XX/XX/EU
rendeletnek (a felhatalmazáson alapuló rendeletnek) a közbeszerzésre vonatkozó
rendelkezéseit.
(2)          Az uniós finanszírozás olyan
kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés vagy innovatív
megoldásokra irányuló beszerzés formáját is öltheti, amelyet a Bizottság vagy
az érintett finanszírozó szerv saját nevében vagy tagállamok vagy társult
országok ajánlatkérő szerveivel közösen hajt végre.
A beszerzési eljárásokkal szemben támasztott
követelmények a következők:
a)      meg kell felelniük az átláthatóság, a
diszkriminációmentesség, az egyenlő bánásmód, a hatékony és eredményes
pénzgazdálkodás és az arányosság elvének, a versenyszabályoknak, valamint – az
adott esetnek megfelelően – a 2004/17/EK, a 2004/18/EK és a 2009/81/EK
irányelv, illetőleg a Bizottság által saját nevében végrehajtott
beszerzések esetében a(z) XX/2012/EU rendelet (a költségvetési rendelet)
rendelkezéseinek;
b)      ha a cselekvések céljai azt
kellőképpen indokolják, külön feltételeket is meghatározhatnak, így
például előírhatják, hogy a beszerzés tárgyát képező tevékenységek
végrehajtásának helye kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés
esetében csak a tagállamok és a „Horizont 2020” keretprogramhoz társult
országok területén lehet;
c)      lehetővé tehetik egyazon eljáráson
belül több szerződés odaítélését is („beszerzés több forrásból”);
d)      biztosítaniuk kell, hogy a
szerződést az az ajánlattevő vagy azok az ajánlattevők kapják,
akinek vagy akiknek az ajánlata a legkedvezőbb ár-érték arányt
tartalmazza.
36. cikk
Pénzügyi eszközök
(1)          A pénzügyi eszközök a(z)
XX/XX/EU rendelet (a költségvetési rendelet) [VIII. címében] meghatározott
formák bármelyikét ölthetik, alkalmazásukra az ugyanott megállapított szabályok
irányadók, és az Unió költségvetésének – beleértve a „Horizont 2020”
keretprogramot is – terhére finanszírozott támogatásokkal együtt is
alkalmazhatók.
(2)          A(z) XX/XX/EU rendelet (a
költségvetési rendelet) [18. cikke (2) bekezdésének] megfelelően a(z) XX/XX/EU
rendelet (a „Horizont 2020” keretprogramot létrehozó rendelet) alapján
létrehozott pénzügyi eszközök által eredményezett bevételek és visszafizetések
az adott pénzügyi eszköz címzett bevételének minősülnek.
(3)          Az 1982/2006/EK határozat
alapján létrehozott kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus, valamint az
1639/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[24] alapján a gyorsan növekvő
és innovatív kkv-k támogatására létrehozott pénzügyi eszköz korai szakaszra
vonatkozó része (GIF 1) által eredményezett bevételek és visszafizetések
a(z) XX/XX/EU rendelet (a „Horizont 2020” keretprogramot létrehozó rendelet)
alapján létrehozandó jogutód pénzügyi eszközök címzett bevételének
minősülnek.
VII. fejezet
SZAKÉRTŐK
37. cikk
Független szakértők kijelölése
(1)          A Bizottság és – az indokolt
körben – a finanszírozó szervek a pályázatok elbírálására, valamint a
következő kérdésekben való tanácsadásra és segítségnyújtásra független
szakértőket jelölhetnek ki:
a)      a pályázatok elbírálása;
b)      a(z) XX/XX/EU rendelet (a „Horizont 2020”
keretprogram), valamint a korábbi kutatási és/vagy innovációs programok hatálya
alá tartozó cselekvések végrehajtásának nyomon követése;
c)      az uniós kutatás- és innovációpolitika és
az ilyen tárgyú programok – köztük a „Horizont 2020” keretprogram –
végrehajtása, valamint az európai kutatási térség kiépítése és
működtetése;
d)      a kutatási és innovációs programok
értékelése;
e)      az uniós kutatás- és innovációpolitika
tervezése, beleértve a jövőbeni programok kidolgozását is.
(2)          A független szakértőket
a nekik szánt feladatok ellátásához szükséges képességeik, tapasztalataik és
ismereteik alapján kell kiválasztani. Ha a független szakértőnek
minősített adatokkal kell dolgoznia, akkor kijelölésének előfeltétele
a megfelelő személyi biztonsági tanúsítvány megléte.
A független szakértőket a jelölteket
tartalmazó adatbázis összeállítása céljából magánszemélyeknek kiírt pályázati
felhívások, valamint az érintett szervezetek – például nemzeti kutatóintézetek,
kutatási intézmények, szabványügyi szervezetek vagy vállalkozások – részére
kibocsátott felhívások alapján kell meghatározni és kiválasztani.
Ha szükségesnek ítéli, a Bizottság vagy az
érintett finanszírozó szerv kellően indokolt esetben az adatbázisban nem
szereplő, de megfelelő szaktudással rendelkező személyt is
kiválaszthat független szakértőként.
A független szakértők kijelölésével
összefüggésben megfelelő intézkedéseket kell tenni a nemek közötti
egyensúly és a földrajzi sokféleség biztosítására.
A Bizottság vagy az érintett finanszírozó szerv a
független szakértők kijelöléséhez igénybe veheti tanácsadó testületek
tanácsait. Az Európai Kutatási Tanács hatáskörébe tartozó, a felderítő
kutatás területén végrehajtott cselekvések esetében a Bizottság a
szakértőket az Európai Kutatási Tanács Tudományos Tanácsának
előterjesztése alapján jelöli ki.
(3)          A Bizottság vagy az érintett
finanszírozó szerv megtesz minden szükséges lépést annak biztosítására, hogy a
szakértő részéről az általa véleményezendő üggyel kapcsolatban
ne álljon fenn összeférhetetlenség.
(4)          A szakértők kijelölése
keretkijelölés formáját is öltheti, amely a „Horizont 2020” keretprogram teljes
időtartamára szól, és amelyet konkrét feladatmeghatározások egészítenek
ki.
(5)          A személyes minőségükben
kijelölt azon szakértők névsorát, akik a(z) XX/XX/EU rendelet (a „Horizont
2020” keretprogram”) és a(z) XX/XX/EU határozat (az egyedi program)
végrehajtásában a Bizottság és a finanszírozó szervek munkáját segítették, a
Bizottság, illetőleg az adott finanszírozó szerv internetes oldalain legalább
évente egyszer közzé kell tenni. A szakértők nevének összegyűjtését,
feldolgozását és közzétételét a 45/2001/EK rendelettel összhangban kell
végezni.
III. cím
AZ EREDMÉNYEK TERJESZTÉSÉRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
I. fejezet
TÁMOGATÁSOK
I. SZAKASZ
EREDMÉNYEK
38. cikk
Tulajdonjog az eredmények felett
(1)          Az eredmények azon
résztvevő tulajdonát képezik, amely létrehozta őket.
(2)          Ha az eredményeket egy
cselekvés több résztvevője közösen hozta létre, és a munka egy-egy
résztvevőre eső részét nem lehet meghatározni, akkor a kérdéses
eredmények az érintett résztvevők közös tulajdonát képezik. A
tulajdonostársak a közös tulajdonból fakadó jogok megosztásáról és
gyakorlásának feltételeiről kötelesek – a támogatási megállapodásból
fakadó kötelezettségeikkel összhangban – megállapodást kötni egymással.
Hacsak a közös tulajdonra vonatkozó megállapodás
másként nem rendelkezik, mindegyik tulajdonostárs jogosult a közös tulajdont
képező eredmények hasznosítására vonatkozóan a használati engedély
továbbadásának kizárásával nem kizárólagos használati engedélyt adni harmadik
feleknek, ha betartja a következő feltételeket:
a)      a többi tulajdonostársat előzetesen
értesíti;
b)      a többi tulajdonostársnak méltányos és
ésszerű ellentételezést ad.
(3)          Ha egy résztvevő
alkalmazottja vagy egyéb, számára munkát végző fél a létrehozott
eredményekkel kapcsolatban jogosult jogokra igényt tartani, a résztvevő
köteles biztosítani, hogy ezek a jogok a támogatási megállapodásban előírt
kötelezettségeivel összeegyeztethető módon gyakorolhatók legyenek.
39. cikk
Az eredmények oltalma
(1)          Az a résztvevő, amely
kereskedelmi vagy ipari felhasználásra alkalmas eredményeknek tulajdonosa,
köteles megvizsgálni az oltalom alá helyezés lehetőségeit, és amennyiben
az adott körülmények között az lehetséges és indokolt, saját jogos érdekeinek,
valamint a cselekvés többi résztvevője jogos érdekeinek, ezen belül
különösen kereskedelmi érdekeinek kellő figyelembevételével köteles
gondoskodni az eredmények megfelelő módon, megfelelő időtartamra
és megfelelő területi hatállyal történő oltalmáról.
(2)          Ha a résztvevő, amely
uniós finanszírozásban részesült, az általa létrehozott eredményeket az oltalom
alá helyezésüknek az Unió joga vagy a nemzeti jog alapján való lehetetlen
voltától és a kereskedelmi hasznosításra való alkalmatlanságuktól eltérő
okból nem kívánja oltalom alá helyezni, sem az oltalom alá helyezés céljából
átruházni másik, tagállamban vagy társult országban letelepedett jogalanyra,
köteles a szóban forgó eredmények mindennemű terjesztésének megkezdése
előtt értesíteni a Bizottságot vagy a finanszírozó szervet. A Bizottság az
Unió nevében vagy a finanszírozó szerv ilyen esetben átveheti az eredmények
feletti tulajdonjogot, és megteheti a hatékony oltalmukhoz szükséges
intézkedéseket.
A résztvevő csak akkor tagadhatja meg
beleegyezését, ha igazolja, hogy jogos érdekei jelentős mértékű kárt
szenvednének. A szóban forgó eredményekre vonatkozóan mindaddig nem folytatható
terjesztési tevékenység, amíg a Bizottság vagy a finanszírozó szerv határozatot
nem hozott vagy nem döntött a tulajdonjog átvételéről, és meg nem tette az
oltalom biztosításához szükséges lépéseket. A támogatási megállapodásban erre
vonatkozóan határidőket kell megállapítani.
(3)          Ha a résztvevő, amely
uniós finanszírozásban részesült, a kereskedelmi hasznosításra való
alkalmatlanságuktól eltérő okból fel kíván hagyni az eredmények oltalmával
vagy nem kívánja meghosszabbíttatni oltalmuk időtartamát, köteles
értesíteni a Bizottságot vagy a finanszírozó szervet, amely ilyen esetekben – a
tulajdonjog átvétele mellett – tovább folytathatja az oltalmat vagy
meghosszabbíttathatja annak időtartamát. A résztvevő csak akkor
tagadhatja meg beleegyezését, ha igazolja, hogy jogos érdekei jelentős
mértékű kárt szenvednének. A támogatási megállapodásban erre vonatkozóan
határidőket kell megállapítani.
40. cikk
Az eredmények hasznosítása és
terjesztése
(1)          Minden olyan résztvevő,
amely uniós finanszírozásban részesült, köteles minden tőle telhetőt
megtenni annak érdekében, hogy a tulajdonában lévő eredményeket további
kutatás céljából vagy kereskedelmileg hasznosítsa vagy – különösen az
eredmények átruházásával vagy azok használati jogának átadásával, a 41. cikkel
összhangban – más jogalannyal hasznosíttassa.
A támogatási megállapodás további hasznosítási
kötelezettségeket határozhat meg. Ezeket a további kötelezettségeket a
munkaprogramban vagy a munkatervben meg kell jelölni.
(2)          A szellemi tulajdon
oltalmával, a biztonsági szabályokkal és a jogos kereskedelmi érdekekkel
kapcsolatos esetleges korlátozásokra is figyelemmel minden résztvevő
köteles a tulajdonában lévő eredményeket a megfelelő módokon
mihamarabb terjeszteni. A támogatási megállapodás erre vonatkozóan
határidőket állapíthat meg.
A támogatási megállapodás további terjesztési
kötelezettségeket határozhat meg.
A kutatási publikációk vagy kiadványok formájában
történő terjesztés esetében a támogatási megállapodásban megállapított
feltételekkel nyílt hozzáférést kell lehetővé tenni. Más terjesztés
esetében, ideértve a kutatási adatok terjesztését is, a támogatási megállapodás
– különösen az Európai Kutatási Tanács hatáskörébe tartozó felderítő
kutatás esetében és más megfelelő területeken – meghatározhatja az
eredményekhez való nyílt hozzáférés lehetővé tételére vonatkozó
feltételeket.
A terjesztésre irányuló minden egyes
tevékenységről előzetesen értesíteni kell a többi résztvevőt. Az
értesítést követően bármely résztvevő kifogással élhet, ha igazolja,
hogy az eredményeihez vagy a meglévő információihoz és jogaihoz fűződő
jogos érdekei a tervezett terjesztési tevékenység következtében jelentés
mértékű kárt szenvednének. Ilyenkor csak akkor kerülhet sor a terjesztési
tevékenységre, ha e jogos érdekek védelme érdekében megfelelő lépések
történtek. A támogatási megállapodás erre vonatkozóan határidőket
állapíthat meg.
(3)          Minden résztvevő köteles
beszámolni a Bizottságnak vagy a finanszírozó szervnek a hasznosítással és a
terjesztéssel kapcsolatos tevékenységeiről. A Bizottság vagy a
finanszírozó szerv által végzendő nyomon követés és terjesztés céljára a résztvevők
kötelesek a támogatási megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban
minden hasznos információt és dokumentumot rendelkezésre bocsátani.
(4)          Az eredményekre vonatkozó
szabadalmi bejelentésekben, szabványokban, kiadványokban és publikációkban,
valamint minden más terjesztés során (az elektronikus formátumban történő
terjesztést is ideértve) hivatkozni kell – esetleg vizuális módon is – arra,
hogy a cselekvés az Uniótól pénzügyi támogatást kapott. E hivatkozás szabályait
a támogatási megállapodásban kell meghatározni.
41. cikk
Az eredmények átruházása, a használati
jogok átadása
(1)          Ha valamelyik résztvevő
az eredmények tulajdonjogát másra átruházza, az eredményekkel kapcsolatban a
támogatási megállapodás értelmében rá háruló kötelezettségeket is át kell
ruháznia az új tulajdonosra, beleértve az esetleges további tulajdonosokra való
átruházásukra vonatkozó kötelezettséget is.
A fúziókra és a felvásárlásokra alkalmazandó
törvényi és rendeleti rendelkezésekből fakadó titoktartási kötelezettségek
sérelme nélkül abban az esetben, ha más résztvevők az átruházni kívánt
eredményekre vonatkozóan még rendelkeznek hozzáférési joggal, az eredményeket
átruházni kívánó résztvevő köteles ezeket a résztvevőket
előzetesen értesíteni, elegendő tájékoztatást adni nekik az
eredmények leendő új tulajdonosáról, és ezáltal lehetővé tenni
számukra, hogy felmérjék a tervezett átruházás hatásait hozzáférési jogaik
esetleges gyakorlására.
Az értesítést követően bármely résztvevő
kifogással élhet a tulajdonjog átruházásával szemben, ha igazolja, hogy a
tervezett átruházás hátrányosan befolyásolná hozzáférési jogainak
gyakorlásában. Ilyenkor az átruházásra mindaddig nem kerülhet sor, amíg az
érintett résztvevők meg nem állapodnak a további teendőkről. A
támogatási megállapodás erre vonatkozóan határidőket állapíthat meg.
A többi résztvevő előzetes írásos
megállapodásban lemondhat az előzetes értesítéshez és a kifogáshoz való
jogáról minden olyan esetre nézve, amikor egy adott résztvevő a
tulajdonjogát egy konkrétan megnevezett harmadik félre ruházza át.
(2)          Amennyiben biztosítja az
eredményekhez fűződő már meglévő hozzáférési jogok
gyakorlásának lehetőségét és amennyiben teljesülnek a hasznosításra
vonatkozó esetleges további kötelezettségek, az eredmények tulajdonjogát
gyakorló résztvevő jogosult bármely jogalanynak – akár kizárólagosan is –
használati vagy az eredmények hasznosítására feljogosító más típusú engedélyt
adni.
(3)          Azon eredmények esetében,
amelyeket olyan résztvevők hoztak létre, amelyek uniós finanszírozásban
részesültek, a Bizottság vagy a finanszírozó szerv kifogással élhet a
tulajdonjog átruházásával vagy a kizárólagos használati engedély megadásával
szemben, amennyiben az átruházás vagy az engedély megadása olyan harmadik felek
részére történik, amelyek a „Horizont 2020” keretprogramhoz nem társult
harmadik országok valamelyikében vannak letelepedve, ha úgy ítéli meg, hogy az
átruházás vagy az engedély megadása nem áll összhangban az Unió gazdasága
versenyképességének fejlesztésére vonatkozó célkitűzéssel, vagy
összeegyeztethetetlen az etikai elvekkel vagy biztonsági megfontolásokkal.
Ilyen esetekben a tulajdonjog átruházására vagy a
kizárólagos használati engedély megadására mindaddig nem kerülhet sor, ameddig
a Bizottság vagy a finanszírozó szerv elegendőnek nem tartja a meghozandó
védintézkedéseket.
A támogatási megállapodásban szükség esetén
elő kell írni, hogy a tulajdonjog tervezett átruházásának vagy a
kizárólagos használati engedély megadásának ilyen eseteiről a Bizottságot
vagy a finanszírozó szervet előzetesen értesíteni kell. A támogatási
megállapodásban erre vonatkozóan határidőket kell megállapítani.
2. SZAKASZ
HOZZÁFÉRÉSI JOGOK A MEGLÉVŐ ISMERETEKHEZ ÉS JOGOKHOZ, VALAMINT AZ
EREDMÉNYEKHEZ
42. cikk
Meglévő információk és jogok
A résztvevők kötelesek tetszőleges
formában írásos megállapodásban meghatározni a cselekvésükhöz tartozó
meglévő információk és jogok körét.
43. cikk
A hozzáférési jogokra vonatkozó
alapelvek
(1)          A hozzáférési jogok
gyakorlásának igénylését és a hozzáférési jogokról való lemondást írásba kell
foglalni.
(2)          Az eredmények vagy a
meglévő információk és jogok tulajdonosának ellenkező értelmű
nyilatkozata hiányában az említett igénylés alapján megadott hozzáférési jog
nem terjed ki a hozzáférési jog továbbadásának jogára.
(3)          A cselekvés résztvevői a
támogatási megállapodáshoz való csatlakozásukat megelőzően kötelesek
tájékoztatni egymást mindazokról a jogi korlátokról vagy korlátozásokról,
amelyek behatárolják a tulajdonukban lévő meglévő ismeretekre és
jogokra vonatkozó hozzáférési jogok megadását. Azokban a megállapodásokban,
amelyeket a résztvevők a meglévő ismeretekre és jogokra vonatkozóan
ezt követően kötnek, a hozzáférési jogok gyakorlásának lehetőségét
teljes körűen kell biztosítani.
(4)          A hozzáférési jogok esetében
a méltányos és ésszerű feltételek jogdíjmentességet is jelenthetnek.
(5)          A cselekvésben való részvétel
megszűnése nem érinti az adott résztvevő azon kötelezettségét, hogy a
támogatási megállapodásban megállapított feltételekkel megadja a hozzáférést.
(6)          A konzorciummegállapodás
rendelkezhet úgy, hogy nem élvez többé hozzáférési jogokat az a résztvevő,
amely a kötelezettségeit nem teljesíti és a nemteljesítés folytán előálló
helyzetet nem orvosolja.
44. cikk
A
végrehajtást szolgáló hozzáférési jogok
(1)          A résztvevő jogosult
hozzáférni a cselekvés másik résztvevőjének eredményeihez, ha a
hozzáférésre a cselekvés keretében rá háruló feladatok teljesítéséhez szüksége
van.
Ezt a hozzáférést jogdíjmentesen kell biztosítani.
(2)          A résztvevő a 43. cikk
(3) bekezdésében említett korlátok között jogosult hozzáférni a cselekvés másik
résztvevőjének meglévő információihoz és jogaihoz, ha a hozzáférésre
a cselekvés keretében rá háruló feladatok teljesítéséhez szüksége van.
Hacsak a támogatási megállapodáshoz történő
csatlakozásuk előtt a résztvevők eltérő értelmű
megállapodást nem kötöttek, ezt a hozzáférést jogdíjmentesen kell biztosítani.
45. cikk
A hasznosítást szolgáló hozzáférési
jogok
(1)          A résztvevő jogosult
hozzáférni a cselekvés másik résztvevőjének eredményeihez, ha a hozzáférésre
saját eredményeinek hasznosításához szüksége van.
Ezt a hozzáférést – megállapodás alapján –
méltányos és ésszerű feltételekkel kell biztosítani.
(2)          A résztvevő a 43. cikk
(3) bekezdésében említett korlátok között jogosult hozzáférni a cselekvés másik
résztvevőjének meglévő információihoz és jogaihoz, ha a hozzáférésre
saját eredményeinek hasznosításához szüksége van.
Ezt a hozzáférést – megállapodás alapján –
méltányos és ésszerű feltételekkel kell biztosítani.
(3)          Ha a konzorciummegállapodás
másként nem rendelkezik, az eredményekhez, illetve a meglévő
információkhoz és jogokhoz való hozzáférés – ugyanolyan feltételek mellett – a
tagállamban vagy társult országban székhellyel rendelkező kapcsolt
jogalanyt is megilleti, ha a hozzáférésre az azon résztvevő által
létrehozott eredmények hasznosításához van szüksége, amelynek kapcsolt
jogalanya.
(4)          Az (1), a (2) és a (3)
bekezdés szerinti hozzáférési jogok legfeljebb egy évvel a cselekvés végét
követően igényelhetők. A résztvevők ettől eltérő
időkorlát alkalmazásában is megállapodhatnak.
46. cikk
Az Uniót és a tagállamokat
megillető hozzáférési jogok
(1)          Az Unió intézményei és
szervei az Unió szakpolitikáinak és programjainak kidolgozása, végrehajtása és
nyomon követése céljából jogosultak hozzáférni minden olyan résztvevő
eredményeihez, amely uniós finanszírozásban részesült. Ez a hozzáférés
kereskedelmi célokat és a piaci versenyben való részvétel céljait nem
szolgálhatja.
Ezt a hozzáférést jogdíjmentesen kell biztosítani.
(2)          Az „Inkluzív, innovatív és
biztonságos társadalmak” elnevezésű különös célkitűzés „Biztonságos
társadalmak” elnevezésű tevékenysége keretében végrehajtott cselekvések
vonatkozásában az Unió intézményei és szervei és a tagállami nemzeti hatóságok
a szóban forgó szakterületre vonatkozó szakpolitikáik és programjaik
kidolgozása, végrehajtása és nyomon követése céljából jogosultak hozzáférni
minden olyan résztvevő eredményeihez, amely uniós finanszírozásban
részesült. A 43. cikk (2) bekezdése ellenére e hozzáférés jogosultja feljogosíthat
harmadik feleket arra, hogy az eredményeket olyan területekre vonatkozó
képességek fejlesztésére irányuló közbeszerzésekben felhasználja, amelyeknek
piaca rendkívül szűk és potenciálisan hiányos működésű, és
amelyekhez kiemelkedő közérdek fűződik.
Ezt a hozzáférést jogdíjmentesen kell biztosítani,
kivéve a közbeszerzésekben való felhasználás esetét, amikor a hozzáférést
megállapodás alapján, méltányos és ésszerű feltételekkel kell biztosítani.
A méltányos és ésszerű feltételek meghatározása során teljes körűen
figyelembe kell venni az eredmények létrehozásához igénybe vett uniós
finanszírozás összegét. A minősített adatokra a Bizottság biztonsági
szabályait kell alkalmazni.
3. SZAKASZ
KÜLÖNLEGES ESETEK
47. cikk
Különös rendelkezések
(1)          A biztonsági vonatkozású
cselekvések esetében a támogatási megállapodás különös rendelkezéseket
állapíthat meg különösen a konzorcium összetételének megváltozása, a
minősített adatok, a hasznosítás, a terjesztés, a tulajdonjog-átruházások
és az eredményekre vonatkozó használati engedélyek vonatkozásában.
(2)          A meglévő vagy újonnan
létrehozandó kutatási infrastruktúra támogatását célzó cselekvések esetében a
támogatási megállapodás különös, az infrastruktúra igénybevevői által
teljesítendő rendelkezéseket állapíthat meg.
(3)          Az Európai Kutatási Tanács
hatáskörébe tartozó, a felderítő kutatás területén végrehajtott
cselekvések esetében a támogatási megállapodás különös, a résztvevők, a
kutatók és a cselekvéssel érintett személyek által teljesítendő
rendelkezéseket állapíthat meg különösen a hozzáférési jogok, a hordozhatóság
és a terjesztés vonatkozásában.
(4)          A képzési és mobilitási
cselekvések esetében a támogatási megállapodás különös rendelkezéseket
állapíthat meg a cselekvés útján támogatott kutatók kötelezettségvállalásai, a
tulajdonjogok, a hozzáférési jogok és a hordozhatóság vonatkozásában.
(5)          A koordinációs és támogatási
cselekvések esetében a támogatási megállapodás különös rendelkezéseket
állapíthat meg különösen a tulajdonjogok, a hozzáférési jogok, a hasznosítás és
a terjesztés vonatkozásában.
(6)          A kkv-támogató eszköz és a
finanszírozó szervek által a kkv-k javára nyújtott támogatások esetében a
támogatási megállapodás különös rendelkezéseket állapíthat meg különösen a
tulajdonjogok, a hozzáférési jogok, a hasznosítás és a terjesztés
vonatkozásában.
(7)          Az Európai Innovációs és
Technológiai Intézet tudományos és innovációs társulásai esetében a támogatási
megállapodás különös rendelkezéseket állapíthat meg különösen a tulajdonjogok,
a hozzáférési jogok, a hasznosítás és a terjesztés vonatkozásában.
II. FEJEZET
PÉNZDÍJAK ÉS BESZERZÉSEK
48. cikk
Pénzdíjak
Minden pénzdíj odaítélése a megfelelő
nyilvánossági kötelezettségek elfogadásához van kötve. A munkaprogramban vagy
munkatervben különös kötelezettségek állapíthatók meg a hasznosítás és a
terjesztés vonatkozásában.
49. cikk
Beszerzések, kereskedelmi hasznosítást
megelőző beszerzések,
innovatív megoldásokra irányuló közbeszerzések
(1)          Hacsak az ajánlati felhívás
másként nem rendelkezik, a Bizottság által végrehajtott beszerzések útján
létrejövő eredmények az Unió tulajdonát képezik.
(2)          A kereskedelmi hasznosítást
megelőző beszerzésekre vonatkozó szerződésekben – az eredmények
lehető legszélesebb körű hasznosulása és a tisztességtelen
előnyszerzés megakadályozása érdekében – különleges rendelkezéseket kell
megállapítani a tulajdonjog, a hozzáférési jogok és a használati engedélyek
területén. A kereskedelmi hasznosítást megelőző beszerzés keretében
eredményeket létrehozó vállalkozó legalább a létrehozott szellemi tulajdonhoz
fűződő jogokkal rendelkezik. Az ajánlatkérő szerv az
eredmények vonatkozásában legalább saját célú felhasználásra jogdíjmentes
hozzáférési joggal rendelkezik, továbbá jogosult harmadik feleknek – méltányos
és ésszerű feltételekkel, a használati engedély továbbadásának
kizárásával, az eredmények hasznosítása céljából – nem kizárólagos használati
engedélyt adni vagy a részt vevő vállalkozókat ilyen engedély adására
kötelezni. Ha a vállalkozó a kereskedelmi hasznosítást megelőző
beszerzést követően a szerződésben megállapított határidőn belül
nem hasznosítja kereskedelmileg az eredményeket, akkor köteles az eredmények
tulajdonjogát teljes körűen átruházni az ajánlatkérő szervre.
(3)          Az innovatív megoldásokra
irányuló közbeszerzésekre vonatkozó szerződésekben – az eredmények
lehető legszélesebb körű hasznosulása és a tisztességtelen
előnyszerzés megakadályozása érdekében – különleges rendelkezések
állapíthatók meg a tulajdonjog, a hozzáférési jogok és a használati engedélyek
területén.
IV. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
50. cikk
Hatályon kívül helyező és
átmeneti rendelkezések
(1)          Az 1906/2006/EK rendelet
2014. január 1-jén hatályát veszti.
(2)          Az (1) bekezdés sérelme
nélkül ez a rendelet nem érinti az 1982/2006/EK határozat és a 2013. december
31-én e tárgyban alkalmazandó többi jogi aktus alapján a Bizottság vagy a
finanszírozó szervek által nyújtott pénzügyi támogatások odaítélését, sem – a
cselekvések lezárásáig – az érintett cselekvések folytatását és módosítását,
ideértve azok teljes vagy részleges befejezését is, és az említett jogi
aktusokat az érintett cselekvésekre lezárásukig alkalmazni kell.
(3)          Az 1906/2006/EK rendelettel
létrehozott résztvevői garanciaalapban lévő összegeket 2013. december
31-i hatállyal át kell vezetni az Alap javára, egyúttal az említett
garanciaalap jogai és kötelezettségei átszállnak az Alapra. Az Alapba fizetik
be hozzájárulásukat a hetedik keretprogram cselekvéseinek azon résztvevői,
amelyek 2013. december 31. után írnak alá támogatási megállapodást.
51. cikk
Ez a rendelet Az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt […]-án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               COM(2010) 546 végleges, 2010. október 6.
[2]               HL L […]., […]., […]. o.
[3]               HL C […]., […]., […]. o.
[4]               HL C […]., […]., […]. o.
[5]               HL C […]., […]., […]. o.
[6]               COM(2010) 546 végleges, 2010. október 6.
[7]               Az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentése,
2010. október 6., előadó: Maria da Graça Carvalho, P7 TA(2010) 0401.
[8]               HL L 412., 2006.12.30., 1. o.
[9]               COM(2010) 187.
[10]             COM(2011) 48.
[11]             HL L […]., […]., […]. o.
[12]             HL L […]., […]., […]. o.
[13]             HL L 317., 2001.12.3., a 2006/548/EK, Euratom határozattal
(OJ L 215., 2006.8.5.) módosított változatában.
[14]             HL L 391., 2006.12.30., 1. o.
[15]             HL L 54., 2007.2.22., 21. o.
[16]             HL L […]., […]., […]. o.
[17]             HL L 8., 2001.1.12., 1. o.
[18]             COM(2005) 576 végleges, 2005. március 11.
[19]             HL L 134., 2004.4.30., 1. o.
[20]             HL L 134., 2004.4.30., 114. o.
[21]             HL L 216., 2009.8.20., 76. o.
[22]             HL L 276., 2010.10.20., 33. o.
[23]             HL L 157., 2006.6.9., 87. o.
[24]             HL L 310., 2006.11.9., 15. o.