Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0051

Javaslat a Tanács határozata a géntechnológiával módosított kukorica (Zea mays L. T25 vonal) ausztriai használatának és értékesítésének a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti ideiglenes tilalmáról  /* COM/2009/0051 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 10.2.2009COM(2009) 51 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa géntechnológiával módosított kukorica (Zea mays L. T25 vonal) ausztriai használatának és értékesítésének a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti ideiglenes tilalmáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1. A géntechnológiával módosított Zea mays L. T25 vonalú kukoricafajta forgalomba hozatalának engedélyezését a 90/220/EGK tanácsi irányelv[1] C. része alapján elfogadott bizottsági határozatok kimondták, és a francia hatóságok ennek megfelelően jóváhagyták e géntechnológiával módosított szervezet (GMO) forgalomba hozatalát. A jóváhagyás a termék minden felhasználására kiterjed, nevezetesen a behozatalra, az élelmiszerré és takarmánnyá való feldolgozásra és a termesztésre.2. Ezt követően Ausztria a 90/220/EGK irányelv 16. cikke (védzáradék) alapján tájékoztatta a Bizottságot arról a döntéséről, hogy ideiglenesen megtiltja, illetve korlátozza a Zea Mays L. T25 vonalú kukorica forgalmazását minden a 90/220/EGK irányelv szerinti engedély hatálya alá eső felhasználásra, és ismertette döntésének okait.3. A növényügyi tudományos bizottság véleményének kikérése után arra a következtetésre jutott, hogy az Ausztria által benyújtott információ nem képez olyan új, jelentős tudományos eredményt, amely e géntechnológiával módosított szervezetek eredeti kockázatértékelése során ne lett volna figyelembe véve, és amely szükségessé tenné a Zea mays L. T25 vonalú kukorica biztonságosságára vonatkozó eredeti tudományos vélemény felülvizsgálatát.4. A géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról szóló 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[2] hatályon kívül helyezte a 90/220/EGK irányelvet.5. A Zea mays L. T25 vonalú kukoricából származó termékeket (keményítő és annak minden származéka, nyers és finomított olaj, minden a Zea mays L. T25 vonalú kukoricából előállított hőkezelt vagy erjesztett termék, valamint az abból előállított takarmány) a 258/97/EK rendelet[3] szerint engedélyezték, és az 1829/2003/EK rendelet[4] 8. és 20. cikkével összhangban már létező termékként bejelentették. Ezekre a felhasználásokra nem terjed ki a 2001/18/EK irányelv hatálya, és ezért nem vonatkozik rájuk az Ausztria által bejelentett védzáradék.6. A Bizottság 2004 januárjában felkérte Ausztriát, hogy az új szabályozási keretre tekintettel vizsgálja felül védintézkedését, és ha indokolt, tegyen arról új, a 2001/18/EK irányelvnek megfelelő bejelentést.7. Ausztria a 2001/18/EK irányelv 23. cikkével összhangban újabb, pótlólagos információt terjesztett be meglévő védintézkedésének alátámasztására.8. A Bizottságot a 2001/18/EK irányelv 23. cikke kötelezi arra, hogy határozatot hozzon az irányelv 30. cikke (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban, amelyre alkalmazni kell az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét, a határozat 8. cikkének figyelembe vétele mellett.9. A 2001/18/EK irányelv 28. cikke (1) bekezdésével összhangban a Bizottság kikérte a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[5] létrehozott és a korábbi tudományos bizottságok helyébe lépő Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) véleményét, amely 2004. július 8-i véleményében[6] arra a következtetésre jutott, hogy az Ausztria által benyújtott információ nem képez olyan új tudományos eredményt, amely alapján a Zea mays L. T25 vonalú kukoricáról készült környezeti kockázatelemzés érvényét kétségbe lehetne vonni, és amely indokolná e géntechnológiával módosított szervezet tilalmát Ausztriában.10. Az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság a 2001/18/EK irányelv 30. cikke szerint felállított bizottsághoz határozat-tervezetet nyújtott be véleményezésre, amelyben felkérte Ausztriát nemzeti védintézkedésének hatályon kívül helyezésére.11. A bizottság, amelynek véleményét 2004. november 29-én kérték ki, nem nyilvánított véleményt a védintézkedésről; ezért az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottságnak a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot kell a Tanács elé terjesztenie, és erről tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet.12. Az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Környezetvédelmi Tanács 2005. június 24-i ülésén minősített többséggel eljárva ellenezte a javaslatot, amely Ausztriát védintézkedésének hatályon kívül helyezésére kérte volna fel; a Bizottság ezért köteles javaslatát újra megvizsgálni.13. Nyilatkozatában a Tanács leszögezte, hogy „még mindig nagyfokú a bizonytalanság a […] T25 fajtába tartozó géntechnológiával módosított kukorica […] piacára vonatkozó nemzeti védintézkedésekkel kapcsolatban”, és felkérte a Bizottságot „a kérdéses, géntechnológiával módosított szervezetekkel kapcsolatos további adatok gyűjtésére, valamint annak további vizsgálatára, hogy a forgalomba hozatal felfüggesztésére irányulóan [az Ausztria] által – ideiglenes elővigyázatossági intézkedésként – hozott intézkedések indokoltak-e, és hogy az ilyen szervezetek engedélyezése jelenleg is megfelel-e a 2001/18/EK irányelvben meghatározott biztonsági követelményeknek.”14. 2005 novemberében megkérdezték az EFSA-t, hogy van-e olyan tudományos ismeret, amely arra engedne következtetni, hogy a Zea Mays L. T25 vonalú kukoricának az engedély feltételei szerinti további forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolhatna az emberi egészségre vagy a környezetre, és külön felkérték, hogy vegyen figyelembe a géntechnológiával módosított szervezetek biztonságosságának korábbi értékelései óta felmerült bármely újabb tudományos fejleményt.15. 2006. március 29-i (2006. április 11-én közzétett) véleményében[7] az Ausztria beadványában szereplő bizonyíték vizsgálatát követően az EFSA úgy ítélte meg, hogy a jelenleg rendelkezésre álló tudományos bizonyíték nem támasztja alá Ausztria érveit, és arra a következtetésre jutott, hogy semmi sem utal arra, hogy a Zea Mays L. T25 vonalú kukoricának az engedély feltételei szerinti további forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolhatna az emberi egészségre, az állatok egészségére vagy a környezetre.16. A Bizottság az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkének (6) bekezdésével összhangban javaslatot nyújtott be a Tanácshoz, amelyben felkérte Ausztriát a védintézkedés hatályon kívül helyezésére.17. 2006. december 18-i ülésén a Környezetvédelmi Tanács minősített többséggel elvetette a javaslatot.18. Határozatában a Tanács utalt a 2001/18/EK irányelvben előírt környezetvédelmi kockázatelemzésre, és rámutatott, hogy „szükséges az Európai Unióban található mezőgazdasági struktúrák és regionális ökológiai jellegzetességek eltéréseinek módszeresebb számbavétele a környezeti kockázatelemzés során.”19. A Bizottság az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkének (6) bekezdésével összhangban módosított javaslatot nyújtott be a Tanácshoz, amelyben felkérte Ausztriát, hogy kizárólag a behozatalra és az élelmiszerré, illetve takarmánnyá való feldolgozásra vonatkozó tilalmat helyezze hatályon kívül.20. A Tanács 2007. október 30-án szavazott a javaslatról, de annak sem elfogadása, sem elvetése nem kapta meg a minősített többséget. A Bizottság ezért 2008. május 7-én elfogadta a 2008/470/EK határozatot, amelyben felkérte Ausztriát, hogy tegye meg mindazokat a lépéseket, amelyek szükségesek a Zea mays L. T25 vonal behozatalára, illetve élelmiszerré és takarmánnyá való feldolgozására vonatkozó tilalom feloldásához. 2008. május 27-én Austria végrehajtotta ezt a határozatot és elfogadta a vonatkozó rendeletet.21. A védintézkedésnek a vetőmag értékesítésével és használatával (termesztés) kapcsolatos vonatkozásait illetően Ausztria kezdeményezte a jelentős tudományos bizonyítékok összegyűjtését, amelyek véleménye szerint indokolnák a védintézkedés ideiglenes fenntartását, különös tekintettel a december 18-i tanácsi határozat (3) preambulumbekezdésében említett „mezőgazdasági struktúrák és regionális ökológiai jellegzetességek eltéréseire”. 2007 novemberében Ausztria beterjesztette a Bizottsághoz a fent említett munka eredményeként összegyűjtött információkat.22. 2008. április 18-án a Bizottság – a 178/2002/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdése alapján, és 22. cikkének (2) bekezdése, illetve (5) bekezdésének (c) pontja szerint – felkérte az EFSA-t annak vizsgálatára, hogy az Ausztria által benyújtott információk oly módon befolyásolják-e a környezetvédelmi kockázatértékelés eredményeit, hogy elégséges indokot szolgáltatnak annak megállapítására, hogy a T25 kukorica-vonalnak a vonatkozó engedélyben foglalt felhasználási módjai környezeti kockázatot jelentenek.23. Az EFSA 2008. december 4-én elfogadott (és 2008. december 11-én közzétett) véleményében arra a következtetésre jutott, hogy a javasolt használati körben a T25 kukorica-vonal az emberi vagy az állati egészségre, illetve a környezetre valószínűleg nem gyakorol káros hatást, és fenntartotta a korábbi véleményében kifejtett állásfoglalását a T25 kukorica-vonal biztonságosságáról. Az Ausztria által benyújtott információk és a tudományos irodalom széles körének áttekintése alapján az EFSA továbbá azon az állásponton van, hogy nincs olyan konkrét bizonyíték az emberi vagy az állati egészség, illetve a környezet veszélyeztetésére, amely indokolná a 2001/18/EK irányelv 23. cikkében szereplő védzáradék alkalmazását a T25 kukorica-vonal tervezett célokra történő ausztriai forgalmazását illetően. Következésképpen az EFSA úgy találta, hogy a jelenleg rendelkezésre álló tudományos bizonyíték nem támasztja alá Ausztria indoklását, és hogy valószínűtlen, hogy a T25 kukorica-vonal termesztése káros hatást gyakorolna az emberi és állati egészségre, illetve a környezetre Ausztriában.24. Ilyen körülmények között Ausztriának indokolt hatályon kívül helyeznie a Zea mays L. T25 vonal használatának és értékesítésének tilalmáról szóló védintézkedését.25. A 2006. december 18-i tanácsi határozatot követően, és az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikke (6) bekezdésének 2. pontjával összhangban a Bizottság ismételten benyújtotta a meghozandó intézkedésekről szóló javaslatát, és tájékoztatta az Európai Parlamentet.26. Az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikke (6) bekezdésének 1. pontja előírja, hogy a Tanács a 2001/18/EK irányelv 30. cikkének (2) bekezdésében megállapított három hónapos időszakon belül minősített többséggel határozhat a javaslatról.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa géntechnológiával módosított kukorica ( Zea mays L. T25 vonal) ausztriai használatának és értékesítésének a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti ideiglenes tilalmáról(Csak a német nyelvű szöveg hiteles) (EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre[8] és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) A 90/220/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően a genetikailag módosított kukorica ( Zea mays L. T25) forgalomba hozataláról szóló, 1998. április 22-i 98/293/EK bizottsági határozat[9] kimondta, hogy jóvá kell hagyni e termék forgalomba hozatalát.(2) 1998. augusztus 3-án a francia hatóságok jóváhagyták ezt az engedélyt. A jóváhagyás a termék minden felhasználására kiterjed, nevezetesen a behozatalra, az élelmiszerré és takarmánnyá való feldolgozásra és a termesztésre.(3) A 90/220/EGK irányelv[10] helyébe lépő 2001/18/EK irányelv 35. cikkének (1) bekezdése értelmében a géntechnológiával módosított szervezetek forgalomba hozatalára vonatkozó azon bejelentésekre, amelyekkel kapcsolatban az eljárást 2002. október 17-ig nem fejezték be, a 2001/18/EK irányelvet kell alkalmazni.(4) Ausztria 2000. május 8-án arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a 90/220/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésével összhangban a Zea mays L. T25 vonalú kukorica használatát és értékesítését annak minden használatára kiterjedően ideiglenesen megtiltja, és megindokolta ezt a döntést.(5) A Zea mays L. T25 vonalú kukoricából származó termékeket (keményítő és annak minden származéka, nyers és finomított olaj, minden a Zea mays L. T25 vonalú kukoricából előállított hőkezelt vagy erjesztett termék, valamint az abból álló vagy előállított és/vagy azt tartalmazó takarmány) a 258/97/EK rendelet[11] szerint engedélyezték, és az 1829/2003/EK rendelet[12] 8. és 20. cikkével összhangban már létező termékként bejelentették. Ezekre a felhasználásokra nem vonatkozik az Ausztria által bejelentett védzáradék, mivel nem tartoznak a 2001/18/EK irányelv hatálya alá.(6) A növényügyi tudományos bizottság 2001. július 20-án arra a következtetésre jutott, hogy az Ausztria által benyújtott információ nem képez olyan új, jelentős tudományos eredményt, amely e géntechnológiával módosított szervezetek eredeti dokumentációjában ne lett volna figyelembe véve, és amely okot adna az e termékről ugyanezen bizottság által készített eredeti vélemény felülvizsgálatára.(7) Ausztria 2004. január 9-én, valamint 2004. február 9-én és 17-én kiegészítő információt nyújtott be a Bizottsághoz a T25 vonalú kukoricával kapcsolatos nemzeti védintézkedésének alátámasztására.(8) A 2001/18/EK irányelv 28. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság kikérte a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[13] létrehozott és a megfelelő tudományos bizottságok helyébe lépő Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA) véleményét.(9) Az EFSA 2004. július 8-án arra a következtetésre jutott[14], hogy az Ausztria által benyújtott információ nem képez olyan új tudományos eredményt, amely elegendő alapot adna a T25 vonalú kukorica környezeti kockázatelemzésének érvénytelenítésére és indokolná e termék használatának és értékesítésének tilalmát Ausztria területén.(10) Mivel ilyen körülmények között alaptalan volt az a feltételezés, hogy a termék kockázatot jelentene az emberi egészségre és a környezetre, a Bizottság 2004. november 29-én a 2001/18/EK irányelv 30. cikke (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban az ugyanezen irányelv 30. cikke alapján létrehozott bizottsághoz véleményezésre határozat-tervezetet nyújtott be, amelyben felkérte Ausztriát az ideiglenes védintézkedés hatályon kívül helyezésére.(11) Azonban a bizottság nem nyilvánított véleményt, így a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat[15] 5. cikke (4) bekezdésének megfelelően a Bizottság a meghozandó intézkedésekkel kapcsolatban javaslatot nyújtott be a Tanácshoz.(12) A Tanács 2005. június 24-én az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésével összhangban minősített többséggel eljárva elutasította a javaslatot.(13) Nyilatkozatában a Tanács leszögezte, hogy „még mindig nagyfokú a bizonytalanság a […] T25 fajtába tartozó géntechnológiával módosított kukorica […] piacára vonatkozó nemzeti védintézkedésekkel kapcsolatban”, és felkérte a Bizottságot „a kérdéses, géntechnológiával módosított szervezetekkel kapcsolatos további adatok gyűjtésére, valamint annak további vizsgálatára, hogy a forgalomba hozatal felfüggesztésére irányulóan [az Ausztria] által – ideiglenes elővigyázatossági intézkedésként – hozott intézkedések indokoltak-e, és hogy az ilyen szervezetek engedélyezése jelenleg is megfelel-e a 2001/18/EK irányelvben meghatározott biztonsági követelményeknek.”(14) 2005 novemberében a Bizottság ismét megkérdezte az EFSA-t, hogy van-e olyan tudományos ismeret, amely arra engedne következtetni, hogy a T25 vonalú kukoricának az engedély feltételei szerinti további forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolhatna az emberi egészségre vagy a környezetre. Az EFSA-t felkérték, hogy fordítson különös figyelmet az e géntechnológiával módosított szervezet biztonságosságáról korábban alkotott tudományos vélemény óta felmerült új tudományos fejleményekre.(15) Az EFSA 2006. március 29-i véleményében[16] arra a következtetésre jutott, hogy semmi sem utal arra, hogy a T25 vonalú kukoricának az engedély feltételei szerinti további forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolhatna az emberi egészségre, az állatok egészségére vagy a környezetre.(16) A Bizottság az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkének (6) bekezdésével összhangban javaslatot nyújtott be a Tanácshoz, amelyben felkérte Ausztriát a védintézkedés hatályon kívül helyezésére.(17) Az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkének (6) bekezdésével összhangban a Környezetvédelmi Tanács 2006. december 18-án minősített többséggel elutasította a javaslatot.(18) Határozatában a Tanács utalt a 2001/18/EK irányelvben előírt környezetvédelmi kockázatelemzésre, és rámutatott, hogy „szükséges az Európai Unióban található mezőgazdasági struktúrák és regionális ökológiai jellegzetességek eltéréseinek módszeresebb számbavétele a környezeti kockázatelemzés során.”(19) A Bizottság az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkének (6) bekezdésével összhangban módosított javaslatot nyújtott be a Tanácshoz, amelyben felkérte Ausztriát, hogy kizárólag a behozatalra és az élelmiszerré, illetve takarmánnyá való feldolgozásra vonatkozó tilalmat helyezze hatályon kívül.(20) A Tanács 2007. október 30-án szavazott a javaslatról, de annak sem elfogadása, sem elvetése nem kapta meg a minősített többséget. A Bizottság ezért 2008. május 7-én elfogadta a 2008/470/EK határozatot, amelyben felkérte Ausztriát, hogy legkésőbb 20 nappal az értesítés után tegye meg mindazokat a lépéseket, amelyek szükségesek a Zea mays L. T25 vonal behozatalára, illetve élelmiszerré és takarmánnyá való feldolgozására vonatkozó tilalom feloldásához. 2008. május 27-én Ausztria végrehajtotta ezt a határozatot, és ennek megfelelően módosította nemzeti jogszabályát.(21) A védintézkedésnek a vetőmag értékesítésével és használatával (termesztés) kapcsolatos vonatkozásait illetően Ausztria kezdeményezte a jelentős tudományos bizonyítékok összegyűjtését, amelyek véleménye szerint indokolnák a védintézkedés ideiglenes fenntartását, különös tekintettel a december 18-i tanácsi határozat (3) preambulumbekezdésében említett „mezőgazdasági struktúrák és regionális ökológiai jellegzetességek eltéréseire”. 2007 novemberében Ausztria beterjesztette a Bizottsághoz a fent említett munka eredményeként összegyűjtött információkat.(22) 2008. április 18-án a Bizottság – a 178/2002/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdése alapján, és 22. cikkének (2) bekezdése, illetve (5) bekezdésének (c) pontja szerint – felkérte az EFSA-t annak vizsgálatára, hogy az Ausztria által benyújtott információk oly módon befolyásolják-e a környezetvédelmi kockázatértékelés eredményeit, hogy elégséges indokot szolgáltatnak annak megállapítására, hogy a T25 kukorica-vonalnak a vonatkozó engedélyben foglalt felhasználási módjai környezeti kockázatot jelentenek.(23) Az EFSA 2008. december 4-én elfogadott (és 2008. december 11-én közzétett) véleményében arra a következtetésre jutott, hogy a javasolt használati körben a T25 kukorica-vonal az emberi vagy az állati egészségre, illetve a környezetre valószínűleg nem gyakorol káros hatást, és fenntartotta korábbi véleményében kifejtett állásfoglalását a T25 kukorica-vonal biztonságosságáról. Az Ausztria által benyújtott információk és a tudományos irodalom széles körének áttekintése alapján az EFSA továbbá azon az állásponton van, hogy nincs olyan konkrét bizonyíték az emberi vagy az állati egészség, illetve a környezet veszélyeztetésére, amely indokolná a 2001/18/EK irányelv 23. cikkében szereplő védzáradék alkalmazását a T25 kukorica-vonal tervezett célokra történő ausztriai forgalmazását illetően. Következésképpen az EFSA úgy találta, hogy a jelenleg rendelkezésre álló tudományos bizonyíték nem támasztja alá Ausztria indoklását, és hogy valószínűtlen, hogy a T25 kukorica-vonal termesztése káros hatást gyakorolna az emberi és állati egészségre, illetve a környezetre Ausztriában.(24) Ilyen körülmények között Ausztriának indokolt hatályon kívül helyeznie a Zea mays L. T25 vonal használatának és értékesítésének tilalmáról szóló védintézkedését.(25) A 2006. december 18-i tanácsi határozatot követően, és az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikke (6) bekezdésének 2. pontjával összhangban a Bizottság ismételten benyújtotta a meghozandó intézkedésekről szóló javaslatát, és tájékoztatta az Európai Parlamentet.(26) Az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikke (6) bekezdésének 1. pontja előírja, hogy a Tanács a 2001/18/EK irányelv 30. cikkének (2) bekezdésében megállapított három hónapos időszakon belül minősített többséggel határozhat a javaslatról.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAusztriának a 98/293/EK határozat értelmében forgalomba hozható géntechnológiával módosított Zea mays L. T25 vonalú kukorica felhasználását és értékesítését megtiltó intézkedései a 2001/18/EK irányelv 23. cikke alapján nem indokoltak.2. cikkAusztria köteles megtenni mindazokat a lépéseket, amelyek szükségesek a Zea mays L. T25 vonalnak a területén történő felhasználására és értékesítésére vonatkozó tilalom feloldásához, és legkésőbb az értesítést követő 20 napon belül köteles e határozatot végrehajtani.3. cikkEnnek a határozatnak az Osztrák Köztársaság a címzettje.Kelt Brüsszelben, 2009. […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 117., 1990.5.8., 15. o.[2] HL L 106., 2001.4.17., 1. o.[3] HL L 43., 1997.2.14., 1. o.[4] HL L 106., 2003.10.18., 1. o.[5] HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A legutóbb az 575/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 100., 2006.4.8., 3. o.) módosított rendelet.[6] A géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületnek a Bizottság felkérésére a 2001/18/EK irányelv 23. cikke szerinti osztrák engedélyfelfüggesztésről készített véleménye, The EFSA Journal (2004) 78, 1–13.[7] A géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületnek a Bizottság felkérésére a 90/220/EGK irányelv 16. cikkének megfelelően védintézkedés hatálya alá helyezett géntechnológiával módosított gabonafajtákról (Bt76 kukorica, MON810 kukorica, T25 kukorica, Topas 19/2 olajrepce és Ms1xRf1 olajrepce) készített véleménye, The EFSA Journal (2006) 338, 1–15.[8] HL L 106., 2001.4.17., 1. o.[9] HL L 131., 1998.5.5., 32. o.[10] HL L 117., 1990.5.8., 15. o.[11] HL L 43., 1997.2.14., 1. o.[12] HL L 106., 2003.10.18., 1. o.[13] HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A legutóbb az 575/2006/EK bizottsági rendelettel (HL L 100., 2006.4.8., 3. o.) módosított rendelet.[14] A géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületnek a Bizottság felkérésére a 2001/18/EK irányelv 23. cikke szerinti osztrák engedélyfelfüggesztésről készített véleménye, The EFSA Journal (2004) 78, 1–13.[15] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[16] A géntechnológiával módosított szervezetekkel foglalkozó tudományos testületnek a Bizottság felkérésére a 90/220/EGK irányelv 16. cikkének megfelelően védintézkedés hatálya alá helyezett géntechnológiával módosított gabonafajtákról (Bt76 kukorica, MON810 kukorica, T25 kukorica, Topas 19/2 olajrepce és Ms1xRf1 olajrepce) készített véleménye, The EFSA Journal (2006) 338, 1–15.


				|

		52012PC0221

			Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Közös Kutatóközpont által a 2012–2015. időszakban a nagyfluxusú reaktorral összefüggésben az Európai Atomenergia-közösség részére végrehajtandó kiegészítő kutatási program elfogadásáról /* COM/2012/0221 final - 2012/0111 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1. A JAVASLAT HÁTTERE
A Közösség nagyfluxusú reaktorának
üzemeltetését több egymást követő kiegészítő kutatási program
támogatta. A Tanács legutóbb 2009. május 25-én, a 2009–2011. időszakra
fogadott el egy hároméves kiegészítő kutatási programot (2009/410/Euratom
tanácsi határozat, HL L 132., 2009.5.29., 15. o.), amelyet a hollandiai
Pettenben, a Közös Kutatóközpont (JRC) Energetikai Intézetének telephelyén
található reaktor üzemeltetésével kapcsolatban a JRC hajtott végre az Európai
Atomenergia-közösség részére.
A 2009–2011. évi kiegészítő kutatási
program forrásai a három részt vevő tagállamtól: Hollandiától,
Franciaországtól és Belgiumtól származtak, és a három év során mindösszesen 35
millió EUR-t tettek ki. Ez az összeg a reaktor leszerelési alapjához nyújtott
éves hozzájárulásokat is tartalmazza (és emellett a reaktor leszerelési
alapjához nyújtott 2008. évi hozzájárulást is, tekintettel arra, hogy ebben az
évben a reaktor üzemeltetését a megelőző kiegészítő program már
nem finanszírozta).
A jelenlegi kiegészítő kutatási program 2011.
december 31-én véget ér.
Ez a javaslat egy új, a reaktor üzemeltetését
a 2012-től 2015-ig tartó időszakban szolgáló négyéves program
elfogadására irányul.
A reaktort a Bizottság egy, az Euratom és
Hollandia között 1961. július 25-én létrejött megállapodással összhangban
hasznosítja. A megállapodást a felek 99 éves időszakra írták alá. A
megállapodás végrehajtása érdekében a két fél 1962. október 31-én 99 évre szóló
örök-haszonbérleti szerződést kötött.
A reaktor fontos szerepet tölt be az Európai
Unióban. A reaktor üzemeltetését támogató kiegészítő kutatási program
első számú célja annak biztosítása, hogy kísérleti célokra állandó és
megbízható neutronforrás álljon rendelkezésre. A kutatás tárgya a nukleáris
anyagok és a nukleáris üzemanyagok tudományos vizsgálata az atomreaktorok
biztonságának növelése érdekében (a maghasadás és a magfúzió elvén
működő reaktorokat egyaránt ideértve); a reaktorok öregedésével és a
reaktorok teljes élettartamra kiterjedő fenntartásával összefüggő
kérdések vizsgálata; a fejlett üzemanyagciklusok kutatása; valamint a
hulladékgazdálkodás kérdéseinek kutatása. A reaktor emellett szakképző
létesítményként is működik, és ennek keretében olyan doktori tanulmányokat
folytató hallgatókat és doktori címmel már rendelkező ösztöndíjasokat
fogad, akik nemzeti vagy európai programok keretében végzik kutatási
tevékenységüket.
A reaktorban kereskedelmi
radioizotóp-előállítás is folyik, a létesítmény az Európában évente
végrehajtott összesen 10 millió gyógyászati diagnosztikai eljárás több mint 60%-ához
szolgáltat izotópokat. A reaktor nélkülözhetetlen beszállítója az európai
radiofarmakológiai vállalatoknak. Európai fekvésénél fogva termékei gyorsan
eljuttathatók az európai gyógyászati központokba, ami a leggyakrabban használt
rövid felezési idejű izotópok esetében különösen fontos.
2.
KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL, HATÁSVIZSGÁLAT
A nukleáris területen végzett kutatási
tevékenységükre való tekintettel megkeresett tagállamok közül három: Hollandia,
Franciaország és Belgium vállalta a reaktor finanszírozásában való részvételt.
3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A javaslat az Euratom-Szerződés 7. cikkén
alapul.
4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
Az új kiegészítő program pénzügyi
kimutatásának tanúsága szerint a program forrásait három részt vevő
tagállam: Hollandia, Franciaország és Belgium szolgáltatja. E három tagállam
hozzájárulása összesen 31,400 millió EUR. Ez az összeg és a várható
kereskedelmi bevételek együttesen olyan megfelelő operatív költségvetést
biztosítanak, amely fedezi a reaktornak a 2012–2015. időszakra várható
becsült költségeit. Megjegyzendő, hogy a költségvetés a reaktor
leszerelésére előirányzott összegeket, valamint a közműdíjakat, a
biztosítási költségeket és a kiégett fűtőelemek kezelési költségeit
is tartalmazza.
A Bizottság megerősíti a Tanács 1996.
június 27-i ülésének jegyzőkönyvében rögzített nyilatkozatát, amely
szerint „a reaktor megfelelő finanszírozás esetén hozzájárulhat a
közösségi programok végrehajtásához, függetlenül attól, hogy erre a
keretprogrammal összefüggésben kerül-e sor vagy sem. Erre a részvételre vagy
piaci alapon, vagy a JRC intézetei számára a tevékenységük végrehajtásához
nyújtott besugárzási szolgáltatások útján kerül majd sor”. Ebből
következik, hogy a Bizottság a saját intézményi költségvetéséből származó
pénzeszközökkel a reaktor működési költségeihez nem fog hozzájárulni
(ideértve a reaktor esetleges karbantartási és javítási költségeit is).
5. KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK
Tárgytalan.
2012/0111 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS HATÁROZATA
a Közös Kutatóközpont által a 2012–2015.
időszakban a nagyfluxusú reaktorral összefüggésben az Európai
Atomenergia-közösség részére végrehajtandó kiegészítő kutatási program
elfogadásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget
létrehozó szerződésre és különösen annak 7. cikkére,
tekintettel a
Bizottság javaslatára,
a Tudományos és
Műszaki Bizottsággal folytatott konzultációt követően,[1]
mivel:
(1)       Az európai kutatási térség
összefüggésében a petteni nagyfluxusú reaktor (a továbbiakban: reaktor) eddig
is fontos eszköz volt, és egy ideig még az is marad a Közösség kezében ahhoz,
hogy hozzájáruljon az elméleti és a kísérleti anyagtudomány fejlődéséhez,
az izotópok diagnosztikai és terápiás célú alkalmazásához, valamint az
energiatermelési célú atomreaktorok biztonságának kutatásához.
(2)       A reaktor üzemeltetését a
közelmúltban több egymást követő kiegészítő kutatási program
segítette; a legutóbbi ilyen programot létrehozó, az Európai
Atomenergia-közösség részére a Közös Kutatóközpont által végrehajtandó kiegészítő
kutatási program elfogadásáról szóló, 2009. május 25-i 2009/410/Euratom tanácsi
határozat[2]
azonban 2011. december 31-én hatályát vesztette.
(3)       Tekintettel arra, hogy az
atomreaktorok biztonságának javítása, az egészségügy (beleértve az
orvostudomány által vizsgált kérdések megválaszolásához szükséges orvosi
izotópok fejlesztését is), az atommagfúzió, az alapkutatás, a szakképzés,
valamint a hulladékgazdálkodás (beleértve az Európa érdeklődésére számot
tartó reaktorrendszerek nukleáris üzemanyagának viselkedésével összefüggő
biztonsági kérdések vizsgálatának lehetőségét is) területén a Közösség
által végzett kutatáshoz továbbra is szükség van a reaktor által képviselt
pótolhatatlan infrastruktúrára, a reaktor üzemeltetését egy 2015 végéig tartó
kiegészítő kutatási program keretében folytatni indokolt.
(5)       A programot a reaktor
üzemeltetésének folytatásához fűződő különleges érdeküknél fogva
– ilyen értelmű nyilatkozatuknak megfelelően – Hollandiának,
Franciaországnak és Belgiumnak indokolt finanszíroznia oly módon, hogy pénzügyi
hozzájárulásukat az Európai Közösségek általános költségvetésébe fizetik be, és
ezek az összegek ott címzett bevételnek minősülnek,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Tanács a 2012. január 1-jével
kezdődő négyéves időszakra ezúton elfogadja a nagyfluxusú
reaktor üzemeltetésével összefüggő kiegészítő kutatási programot (a
továbbiakban: program), amelynek célkitűzéseit az I. melléklet
tartalmazza.
2. cikk
A program végrehajtásához szükséges pénzügyi
hozzájárulás becsült összege 31,400 millió EUR. E hozzájárulás bontását a II.
melléklet tartalmazza. Ezt a
hozzájárulást az 1605/2002/EK tanácsi rendelet[3] 18. cikkének (2) bekezdése értelmében
meghatározott kiadási tételhez rendelt bevételnek kell tekinteni.
3. cikk
(1)          A program igazgatása a
Bizottság feladata. A Bizottság ebből a célból igénybe veszi a Közös
Kutatóközpont szolgálatait.
(2)          A Közös Kutatóközpont
kormányzótanácsát folyamatosan tájékoztatni kell a program végrehajtásáról.
4. cikk
A Bizottság e határozat végrehajtásáról
félidei jelentést és zárójelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács
elé.
5. cikk
Ez a határozat Az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Rendelkezéseit 2012.
január 1-jétől kell alkalmazni.
6. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben,
a Tanács részéről
az elnök
I. MELLÉKLET
TUDOMÁNYOS ÉS MŰSZAKI CÉLKITŰZÉSEK
A program fő
célkitűzései a következők:
1. a reaktor
biztonságos és megbízható üzemeltetésének biztosítása annak érdekében, hogy
kísérleti célokra megfelelő neutronáram álljon rendelkezésre;
2. a reaktor hatékony
igénybevételének lehetővé tétele a kutatóintézetek számára a
következő területeken: az atomreaktorok biztonságának javítása;
egészségügy, beleértve az orvosi izotópok fejlesztését is; atommagfúzió;
alapkutatás és szakképzés; hulladékgazdálkodás, beleértve az Európa
érdeklődésére számot tartó reaktorrendszerek nukleáris üzemanyagával
összefüggő biztonsági kérdések vizsgálatának lehetőségét is.
___________________________________________________________________________
II. MELLÉKLET
A HOZZÁJÁRULÁSOK BONTÁSA
A programhoz
Hollandia, Franciaország és Belgium nyújt hozzájárulást.
E hozzájárulások a
következőképpen oszlanak meg:
Hollandia: 29,000 millió EUR
Franciaország: 1,200 millió EUR
Belgium: 1,200 millió EUR
Összesen: 31,400 millió
EUR
A hozzájárulásokat az Európai Közösségek
általános költségvetésébe kell befizetni, és ott a program címzett bevételének
kell tekinteni.
A hozzájárulások összege határozott összeg, az
üzemeltetési, a karbantartási és a leszerelési költségek tényleges
összegétől nem függ.
.
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB
ADATAI
              1.1.    A javaslat/kezdeményezés címe
              1.2.    A
tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
              1.3.    A
javaslat/kezdeményezés típusa
              1.4.    Célkitűzés(ek)
              1.5.    A
javaslat/kezdeményezés indoklása
              1.6.    Az
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
              1.7.    Tervezett
igazgatási módszer(ek)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.    A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
              2.2.    Irányítási
és kontrollrendszer
              2.3.    A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.    A
kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés
mely kiadási tételét/tételeit érintik?
              3.2.    A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.1. A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás összegzése
              3.2.2. Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.3. Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.4. A jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség
              3.2.5. Harmadik felek
részvétele a finanszírozásban
              3.3.    A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS
1.1.        A
JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI
1.1.1.1.  A javaslat/kezdeményezés címe
A
Közös Kutatóközpont által a 2012–2015. időszakban a nagyfluxusú reaktorral
összefüggésben az Európai Atomenergia-közösség részére végrehajtandó
kiegészítő kutatási program
1.2.1.2.  A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
10. cím:          Közvetlen
kutatás
10
04. alcím:  Korábbi keretprogramok és egyéb tevékenységek lezárása
10
04 04. jogcímcsoport:        A nagyfluxusú reaktor (HFR) üzemeltetése
1.3.1.3.  A javaslat/kezdeményezés típusa
x A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést
követő új intézkedésre irányul
¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására
irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított
intézkedésre irányul
1.4.1.4.  Célkitűzések
1.4.1.1.4.1.      A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági
stratégiai célkitűzések
A
nagyfluxusú reaktor fontos szerepet tölt be az Európai Unióban a gyógyászati
célú radioizotóp-előállítás és a biztonságos nukleáris technológiák
támogatásában, valamint az atomerőművek öregedése és élettartamának
meghosszabbítása, a hosszú felezési idejű aktinidáknak a biztonságosabb
hulladéktárolás érdekében történő transzmutációja, az üzemanyag-biztonság
javítása, illetőleg az új és biztonságosabb atomreaktorok üzemanyagával
összefüggő biztonsági kérdések területén végzett kutatásokban.
Emellett
a neutronsugarak az alapkutatás területén, az anyagok szerkezetének
vizsgálatára is felhasználásra kerülnek. Ez a tevékenység folyamatosan
fejlődik, és – a meglévő atomerőművek biztonságával
összefüggésben – hozzájárul az anyagok öregedési mechanizmusainak megértéséhez
és befolyásolási lehetőségeinek felkutatásához. A termonukleáris fúzió
területén különböző projektek vannak folyamatban a jövőbeni fúziós
reaktorok szerkezeti anyagainak és tenyészanyagainak tesztelése területén.
1.4.2.1.4.2.      Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás
/ tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett
tevékenység(ek)
A
nagyfluxusú reaktorra vonatkozó kiegészítő program legfontosabb
célkitűzése a reaktor biztonságos és megbízható üzemének biztosítása. Ez a
tevékenység a létesítménynek a műszaki élettartam végéig történő
rendes hasznosítását, a kísérletekhez szükséges neutronáram biztosítását és a
gyógyászati célú izotóp-előállítást foglalja magában.
1.4.3.1.4.3.      Várható eredmény(ek) és hatás(ok)
Besugárzási
adatok és eredmények számos szakterületen, köztük a következőkön: az
atomreaktorok biztonságának javítása; az orvosi izotópok fejlesztése az
orvostudomány kérdéseinek megválaszolása és igényeinek kielégítése érdekében; a
fúziós reaktorokban felhasználható anyagok kutatása; nukleáris alapkutatás és
szakképzés; hulladékgazdálkodási kérdések; a reaktorrendszerek új,
biztonságosabb generációjához szükséges nukleáris üzemanyagok kutatása.
1.4.4.1.4.4.      Eredmény- és hatásmutatók
A
Bizottság kötelezettségei a kiegészítő kutatási program igazgatására,
valamint ebből következően a reaktor üzemeltetésének műszaki
aspektusaival, a reaktor tudományos hasznosításával és a költségvetés
helyzetével kapcsolatos jelentéstételre terjednek ki. A Közös Kutatóközpont
Energetikai és Közlekedési Intézete évente kétszer jelentést készít, amely
tartalmazni fogja:
1.      a reaktor üzemeltetési adatait is
tartalmazó műszaki jelentést;
2.      a legfontosabb tudományos eredmények
összefoglaló ismertetését;
3.      a karbantartási és a fenntartási
tevékenységek helyzetének ismertetését;
4.      a költségvetés helyzetének ismertetését,
figyelemmel a tagállamoktól származó bevételekre és a kiegészítő program
költségvetésének felhasználására (beleértve a leszerelésre előirányzott
forrásokat, az igazgatási költségeket, az üzemeltetőnek teljesített
kifizetéseket stb. is).
1.5.1.5.  A javaslat/kezdeményezés indoklása
1.5.1.1.5.1.      Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)
A
reaktor célja a részt vevő tagállamok kutatási-fejlesztési tevékenységének
támogatása a nukleáris létesítmények és a nukleáris üzemanyagciklus biztonsága,
a hulladékgazdálkodás, a termonukleáris fúzió, az alapkutatás és a szakképzési
kapacitások területén.
A
létesítmény továbbra is aktívan közreműködik a reaktorok biztonságának
javításában. A tevékenységek koordinálása, az eredmények terjesztése és a
harmonizáció támogatása európai hálózatokon keresztül valósul meg.
A
reaktornak az orvosi radioizotópok előállítása is célja.
1.5.2.1.5.2.      Az uniós részvételből adódó többletérték
A
reaktorral összefüggésben végzett kutatási tevékenység többletértéke az
országhatárokon átívelő hatásokban, a méretgazdaságosságban, valamint a
nemzeti szinten kutatásra fordított összegek csökkenésében jelentkezik. A
nukleáris területen indokolt az európai szintű fellépés.
A
reaktor az Európában évente végrehajtott összesen 10 millió gyógyászati
diagnosztikai eljárás több mint 60%-ához szükséges radioizotópok kereskedelmi
előállítását is végzi. Az európai egészségügy (kórházak, klinikák, orvosok
stb.) szempontjából rendkívül fontos létesítményről van szó, hiszen
radioizotópokat az egészségügy különböző területein alkalmaznak
(elsődleges felhasználási területük a rákos megbetegedések megelőzése
és kezelése). Nagyon kevés az alternatíva, hiszen a reaktor éppen a jelenleg
leggyakrabban felhasznált rövid felezési idejű izotópokat állítja
elő. Európai fekvésénél fogva a reaktor termékei gyorsan eljuttathatók az
európai gyógyászati központokba.
1.5.3.1.5.3.      Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága
Gyógyászati
felhasználásra a technécium Tc-99m izotópját ma rendkívül csekély számú
gyártóreaktorban állítják elő, közülük az egyik a petteni nagyfluxusú
reaktor. Mivel ezek a reaktorok az 1950-es és az 1960-as években épültek,
lassan élettartamuk végéhez érkeznek, ami miatt egyre gyakoribbak a tervezett
karbantartás miatti leállások és a gyártás nem tervezett megszakításai. 2009. május közepén az orvosi
izotópokat előállító kanadai NRU reaktor leállt, és a 2009. év
hátralevő részében nem is indult újra, aminek következtében világszerte
tartós hiány állt elő az orvosi izotópok kínálatában. A petteni reaktort 2010-ben
a reaktortartály hűtőköri vezetéke bélésének nagyszabású javítása
miatt kellett leállítani, ami ismét zavart idézett elő az orvosi izotópok
kínálatában.
1.5.4.1.5.4.      Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel
A
javasolt kiegészítő kutatási program különböző olyan tudományos és
műszaki kihívásokkal foglalkozik, amelyek szükségesek a stratégiai
energiatechnológiai terv (SET-terv) és a stratégiai fontosságú nukleáris
energetikai technológiákkal foglalkozó technológiai platform (SNE-TP) rövid és
hosszú távú céljainak teljesítéséhez. A program egyes tevékenységei a hetedik
Euratom-keretprogram folytatásaként elfogadott kétéves programhoz (2012–2013)
és a későbbi keretprogramokhoz is szorosan kapcsolódnak.
1.6.1.6.  Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
x A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik
–
x A javaslat/kezdeményezés időtartama: 2012. január 1-jétől 2015.
december 31-ig.
–
x Pénzügyi hatás: 2012-től 2016-ig
1.7.1.7.  Tervezett igazgatási módszer(ek)[4]
x Centralizált igazgatás közvetlenül a Bizottság által
Megjegyzések
A
reaktor egy, az Euratom és Hollandia között 1961. július 25-én létrejött
megállapodásnak (99 éves haszonbérlet) megfelelően a Bizottság tulajdonát
képezi. A reaktor üzemeltetése a hollandiai NRG mint az üzemeltetési engedély
jogosultja felelősségi körébe tartozik, ami lehetővé teszi, hogy az
üzemeltetés és a hasznosítás független, fenntartható jogi keretek között történjék.
A JRC által végrehajtandó kiegészítő kutatási program további kutatási
célú bevételeket jelent a finanszírozó tagállamok számára.
2.2.        IRÁNYÍTÁSI
INTÉZKEDÉSEK
2.1.2.1.  A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
A
Bizottság kötelezettségei a kiegészítő kutatási program igazgatásából,
valamint ennek folytán a következő tárgyú jelentések elkészítéséből
állnak:
i.
a reaktor üzemeltetésének műszaki aspektusai;
ii.
a reaktor tudományos hasznosítása;
iii.
a reaktor költségvetésének helyzete a tagállamoktól származó pénzügyi bevételek
tekintetében; valamint
iv.
a teljesített kifizetések.
A
program a Közös Kutatóközpont tevékenységalapú irányításra (ABM) épülő
tervezési ciklusában, valamint az éves vezetési tervben is szerepel. Ennek
megfelelően a felsorolt célkitűzések teljesülésének értékelése
szerepelni fog a Közös Kutatóközpont tevékenységéről készített éves
jelentésekben is.
Ezen
túlmenően a Közös Kutatóközpont félévenként jelentést állít össze a
kiegészítő program igazgatásáról, amely tartalmazni fogja:
–
a reaktor üzemeltetési adatait is tartalmazó műszaki jelentést,
–
a legfontosabb tudományos eredmények összefoglaló ismertetését,
–
a karbantartási és a fenntartási tevékenységek helyzetének ismertetését,
–
a költségvetés helyzetének ismertetését, figyelemmel a tagállamoktól származó
bevételekre és a kiegészítő program költségvetésének felhasználására
(beleértve a leszerelésre előirányzott forrásokat, az igazgatási
költségeket stb. is).
2.2.2.2.  Irányítási és kontrollrendszer
2.2.1.2.2.1.      Felismert kockázat(ok)
A
program egy korábbi kiegészítő kutatási program folytatása.
Előkészítése kapcsán a részt vevő tagállamok belső értékelést
végeztek, amelynek keretében elemezték a részvételükhöz társuló kockázatokat.
2.2.2.2.2.2.      Tervezett ellenőrzési mód(ok)
A
kiegészítő program igazgatásáról félidei jelentés és zárójelentés fog
készülni, amelyek műszaki, tudományos és költségvetési kérdéseket
(ideértve a leszerelésre előirányzott összegeket is) fognak tartalmazni.
2.3.2.3.  A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó
intézkedések
A
fent említett jelentésekkel kapcsolatos, a műszaki és a költségvetési
szempontokra egyaránt kiterjedő audit- és belső kontrollfeladatokat a
Közös Kutatóközpont tisztviselői látják el. A Közös Kutatóközpont
valamennyi audittal és belső kontrollal kapcsolatban biztosítja a
Számvevőszék számára az adatokhoz való hozzáférést.
Az
Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési
rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi
rendelettel, a költségvetési rendelet végrehajtására vonatkozó részletes
szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom
bizottsági rendelettel, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek
védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel,[5] az
Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal
szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni
ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK,
Euratom tanácsi rendelettel[6]
és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról
szóló 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[7]
összhangban a továbbiakban is megfelelő intézkedésekre kerül sor a
szabálytalanságok és a csalás megelőzésére, valamint az elveszett, a
tévesen kifizetett és a helytelenül felhasznált pénzeszközök
visszafizettetésére.
A
hasadóanyagok mozgásának ellenőrzése az Euratom és a NAÜ keretében
történik.
3.3.        A
JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.3.1.  A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és
a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?
·      Jelenlegi költségvetési kiadási tételek
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám       [Megnevezés………………………...……….] || diff./nem diff.[8]   || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében
 1a || 10 04 04. jogcímcsoport: A nagyfluxusú reaktor (HFR) üzemeltetése 10 04 04 02. jogcímcsoport: A nagyfluxusú reaktor (HFR) üzemeltetése – Kiegészítő HFR-programok[9] || Diff. || NEM || NEM || NEM || IGEN
·      Létrehozandó új költségvetési tételek
Tárgytalan.
3.2.3.2.  A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
3.2.1.3.2.1.      A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése
millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 1a || „Versenyképesség a növekedésért és a foglalkoztatásért”
 Főigazgatóság: Közös Kutatóközpont (JRC) ||   ||   || 2012. év || 2013. év || 2014. év || 2015. év || A 2016. évtől || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma: 10 04 04 02 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Kifizetési előirányzatok || (2) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma: Tárgytalan. ||   || (3) || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 A Közös Kutatóközpont Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1 + 3 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Kifizetési előirányzatok || =2 + 3 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Kifizetési előirányzatok || (5) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 A többéves pénzügyi keret 1a. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4 + 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Kifizetési előirányzatok || =5 + 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is érint:
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Kifizetési előirányzatok || (5) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (Referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4 + 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Kifizetési előirányzatok || =5 + 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások”
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Főigazgatóság: Közös Kutatóközpont (JRC) ||   ||   || 2012. év || 2013. év || 2014. év || 2015. év || A 2016. évtől || ÖSSZESEN
  Humánerőforrás || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
  Egyéb igazgatási kiadások || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 Közös Kutatóközpont Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a. || n.a.
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2012. év || 2013. év || 2014. év || 2015. év || A 2016. évtől || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Kifizetési előirányzatok || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
3.2.2.3.2.2.      Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív
előirányzatok felhasználását.
–
x A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || 2012. év || 2013. év || 2014. év || 2015. év || ÖSSZESEN
 TELJESÍTÉSEK
 A teljesítés típusa || A teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség
 KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: A nagyfluxusú reaktor (HFR) biztonságos és megbízható üzemeltetése
 – Teljesítés || Teljes teljesítmény melletti üzemnapok száma || n.a. || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 1 000 || p.m.
 A konkrét célkitűzés részösszege || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 1 000 || p.m.
 ÖSSZKÖLTSÉG ||   || p.m. ||   || p.m. ||   || p.m. ||   || p.m. ||   || p.m.
3.2.3.3.2.3.      Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
3.2.3.1.3.2.3.1.            Összegzés
–
x A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási
előirányzatok felhasználását.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
millió EUR (három
tizedesjegyig)
   || 2012. év || 2013. év || 2014. év || 2015. év || A 2016. évtől || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.2.3.2.3.2.             Becsült humánerőforrás-szükségletek
–
x A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár:
A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb
egy tizedesjeggyel) kell kifejezni
   || 2012. év || 2013. év || 2014. év || 2015. év
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek)
 XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||
  Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[10]
 XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy || – a központban ||   ||   ||   ||
 – küldöttségeknél ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (AC, END, INT a közvetett kutatásban) ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (AC, END, INT a közvetlen kutatásban) ||   ||   ||   ||
 Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||
XX: az érintett szakpolitikai terület vagy
költségvetési cím.
A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló,
az intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott
főigazgatóságon belüli személyzet-átcsoportosítással kell eleget tenni. A
források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett
kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító
főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || A Közös Kutatóközpont egyetlen feladata a kiegészítő program igazgatása. Ezt a feladatát a Közös Kutatóközpont teljes mértékben a kiegészítő kutatási program címzett bevételeiből finanszírozza.
 Külső személyzet || Tárgytalan
3.2.4.3.2.4.      A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való
összeegyeztethetőség
–
x A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret
vonatkozó fejezetének átprogramozása.
Tárgytalan.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára.
Tárgytalan.
3.2.5.3.2.5.      Harmadik felek részvétele a finanszírozásban
–
¨ A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi
társfinanszírozást.
–
x A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást
irányozza elő:
Előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)
   || 2012. év || 2013. év || 2014. év || 2015. év || Összesen
 Hollandia || 7,250 || 7,250 || 7,250 || 7,250 || 29,000
 Franciaország || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 1,200
 Belgium || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 1,200
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || 7,850 || 7,850 || 7,850 || 7,850 || 31,400
A kiegészítő kutatási program kizárólag a
résztvevőktől származó címzett előirányzatok fogadásához igényel
költségvetési struktúrát (p.m.). A fenti összegeket az érintett tagállamok
számították ki a kereskedelmi bevételek várható szintjének figyelembevételével
annak érdekében, hogy a reaktornak a 2012–2015. időszakban felmerülő
becsült költségeit kiegyenlítsék. A Bizottság semmilyen körülmények között nem
finanszíroz semmiféle működési hiányt, így az esetleges karbantartási és
javítási költségeket sem.
3.3.3.3.  A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás
–
¨  A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a bevételre.
–
x A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
–
¨         a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást
–
x        a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása
 2012. év || 2013. év || 2014. év || 2015. év
 6 2 2 1. jogcím ||   || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
Az egyéb címzett
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t.
6 2
2 1. jogcím: A HFR üzemeltetéséből származó és kiegészítő
hitelkeretek megnyitását lehetővé tévő bevételek – Címzett bevételek
Ismertesse a bevételre
gyakorolt hatás számításának módszerét.
A
kiegészítő kutatási program finanszírozását a részt vevő tagállamok
hozzájárulásai biztosítják; az összegek meghatározása a 2009–2011. időszak
költségvetése alapján, a 2012–2015. időszak becsült inflációs adatainak
figyelembevételével történt.
[1]               A
Tudományos és Műszaki Bizottság 2012. február 17-i ülésének
jegyzőkönyve.
[2]               HL L
132., 2009.5.29., 15. o.
[3]               A Tanács
1605/2002/EK, Euratom rendelete (2002. június 25.) az Európai Közösségek általános
költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről, HL L 248.,
2002.9.16., 1. o.
[4]               Az egyes
igazgatási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben
szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési
Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[5]               HL L
312., 1995.12.23., 1. o.
[6]               HL L
292., 1996.11.15., 2. o.
[7]               HL L
136., 1999.5.31., 1. o.
[8]               Differenciált/nem differenciált előirányzat.
[9]               A
jelenleg „A nagyfluxusú reaktor (HFR) üzemeltetése – Kiegészítő
HFR-programok (2009–2011)” címet viselő 10 04 04 02.
jogcím átnevezésre kerül „A nagyfluxusú reaktor (HFR) üzemeltetése –
Kiegészítő HFR-programok”-ra – az évszámok elhagyásával a jogcím a
nagyfluxusú reaktor üzemeltetése kapcsán később elfogadandó valamennyi
kiegészítő kutatás program céljára felhasználható lesz.
[10]             AC =
szerződéses alkalmazott; AL = helyi alkalmazott; END = kirendelt nemzeti
szakértő; INT = átmeneti alkalmazott; JED = küldöttségi pályakezdő
szakértő.


				|

		52012PC0527

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA a Külső Határok Alap társfinanszírozási arányának növelése érdekében a 2007/574/EK határozatnak a pénzügyi stabilitás vonatkozásában súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségekkel fenyegetett bizonyos tagállamok tekintetében történő módosításáról /* COM/2012/0527 final - 2012/0253 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
·
Okok és célok
Az elhúzódó
pénzügyi és gazdasági válság következtében a tagállamok költségvetési
megszorításokat vezetnek be, ami egyre szűkíti pénzügyi mozgásterüket.
Ebben a helyzetben a gazdaság forrásellátottságának javítása céljából különösen
fontos, hogy biztosítsuk a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása”
általános program részeként létrehozott négy Alap (a továbbiakban: az Alapok)
programjainak zavartalan végrehajtását.
Mindazonáltal a
programok végrehajtása gyakran kihívást jelent, mivel a költségvetési
megszorítások miatt likviditási problémák lépnek fel. E megszorítások gyakran
eredményezik a kiadások jelentős csökkentését, ami az elhúzódó válság
időszakában fokozza a problémákat. Ez különösen igaz a jelenlegi válság
által leginkább sújtott tagállamokra, amelyek közül az euróövezeti országok az
európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM), illetve az Európai Pénzügyi
Stabilitási Eszköz (EFSF) keretében megvalósított programok vagy kétoldalú
hitelmegállapodások alapján, az euróövezeten kívüli országok pedig a
fizetésimérleg-támogatási mechanizmus alapján részesültek pénzügyi
támogatásban. A különböző támogatási mechanizmusok keretében eddig hat
ország folyamodott pénzügyi támogatásért és állapodott meg a Bizottsággal
makroökonómiai kiigazítási programról, ideértve Görögországot is, amely
kétoldalú hitelmegállapodások révén az EFSM létrehozása előtt is részesült
pénzügyi támogatásban. Ez a hat ország Magyarország, Románia, Lettország (a
fizetésimérleg-támogatási mechanizmus alapján), Portugália, Görögország és
Írország (az EFSM/EFSF/kétoldalú hitelmegállapodások alapján).
Megjegyzendő, hogy a Magyarországra vonatkozó program 2010-ben, a
Lettországra vonatkozó program pedig 2012 elején lejárt.
Annak biztosítása
érdekében, hogy a pénzügyi támogatási mechanizmusok révén támogatott tagállamok
(vagy a jövőben ilyen támogatással esetlegesen érintett bármely más
tagállam) folytassák az Alapok keretében elfogadott programok végrehajtását, és
folyósítsák a forrásokat a projektek számára, e javaslat olyan rendelkezéseket
tartalmaz, amelyek alapján a Bizottság ezen országok esetében megnövelt uniós
társfinanszírozási arányt alkalmazhat mindaddig, amíg az adott ország valamely
finanszírozási eszköz támogatási mechanizmusa keretében pénzügyi támogatásban
részesül. Ezáltal a tagállamok további pénzügyi forrásokhoz jutnak, és
könnyebbé fog válni a programok helyszíni végrehajtásának folytatása.
·
Háttér-információk
Kétségtelen, hogy
az elmélyülő pénzügyi válság egyes tagállamokban jelentős hatással
van a reálgazdaságra, tekintettel egyebek mellett az adósságállomány összegére,
valamint a piacról – elviselhető költségek mellett – kölcsönt felvenni kívánó
kormányok által tapasztalt nehézségekre.
A Bizottság aktív
tevékenységének köszönhetően több javaslat is született arra vonatkozóan,
hogy hogyan lehetne a leghatékonyabban reagálni a jelenlegi pénzügyi válságra
és annak társadalmi-gazdasági következményeire. E kérdéseket illetően
három bizottsági javaslat elfogadására került sor. Az első az Európai
Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra
vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1083/2006/EK tanácsi
rendelet felülvizsgálatára irányul, és az irányadó értékhatárokhoz képest
legfeljebb tíz százalékponttal növeli az időközi kifizetéseken és az
egyenlegkifizetéseken keresztüli uniós hozzájárulás összegét (a 2011. december 13-i
1311/2011/EU rendelet). A második javaslat az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK
tanácsi rendelet módosítására irányul, és az Alap hozzájárulási arányát a
konvergencia-célkitűzés alapján támogatható régiók, a legkülső régiók
és a kisebb égei-tengeri szigetek esetében legfeljebb 95 %-ra, az egyéb
régiók esetében pedig legfeljebb 85 %-ra növeli (a 2011. december 19-i 1312/2011/EU
rendelet). A harmadik az Európai Halászati Alapról szóló 1198/2006/EK
rendeletet módosítja, lehetővé téve az időközi kifizetéseken és az
egyenlegkifizetéseken keresztül nyújtott uniós hozzájárulás összegének
legfeljebb tíz százalékpontos növekedését az irányadó értékhatárokhoz képest (a
2012. április 19-i 387/2012/EU rendelet).
·
Hatályos rendelkezések a javaslat által
szabályozott területen
A „Szolidaritás és a migrációs áramlások
igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra a
Külső Határok Alap létrehozásáról szóló, 2007. május 23-i 2007/574/EK
európai parlamenti és tanácsi határozat 16. cikke szerint a támogatott
intézkedésekhez nyújtott uniós társfinanszírozás aránya főszabály szerint
nem haladhatja meg az 50 %-ot. A 16. cikk azt is kimondja, hogy ez az
uniós társfinanszírozási arány 75 %-ra növelhető, ha a szóban forgó
tagállam a Kohéziós Alapba tartozik, vagy ha az intézkedés a stratégiai
iránymutatásokban megállapított prioritásokra vonatkozik.
·
Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és
célkitűzéseivel
A javaslat
összhangban van az Európai Bizottság által a pénzügyi válságra válaszul
elfogadott más javaslatokkal és kezdeményezésekkel.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
·
Konzultáció az érdekeltekkel
Külső
érdekelt felekkel nem került sor konzultációra.
·
Szakértői vélemények összegyűjtése és
felhasználása
Külső
szakértők bevonására nem volt szükség.
·
Hatásvizsgálat
A javaslat lehetővé fogja tenni a
Bizottság számára, hogy magasabb társfinanszírozási arányokat alkalmazzon a
valamely támogatási mechanizmus alapján támogatásban részesülő országok
esetében.
További költségvetési forrásokra nincs
szükség, mivel az érintett országok és programok számára a 2007–2013-as
programozási időszak tekintetében az Alapokból előirányzott éves
nemzeti támogatás összege nem változik.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
·
A javaslat összefoglalása
A javaslat szerint módosítani kell a 2007/574/EK
európai parlamenti és tanácsi határozat 16. cikkét, lehetővé téve az
érintett tagállamoknak a Külső Határok Alap keretében végrehajtott
programjára alkalmazandó uniós társfinanszírozási arány 20 százalékponttal
történő növelését, feltéve, hogy az adott tagállam a támogatási
mechanizmusok egyike alapján támogatásban részesül.
Amennyiben egy tagállam valamelyik támogatási
mechanizmus alapján pénzügyi támogatásban részesül, úgy a támogatási határozat
meghozatalát követően a tagállam a megemelt uniós társfinanszírozási
arányt alkalmazó éves programtervezetet vagy felülvizsgált éves
programtervezetet nyújthat be a Bizottsághoz.
Egy tagállam akkor lehet jogosult a megemelt
uniós társfinanszírozási arány alkalmazására, ha éves programtervezetének vagy
felülvizsgált éves programtervezetének benyújtásakor az egyik támogatási
mechanizmus alapján támogatásban részesül. Ha azonban egy adott éves program
alapján végrehajtott intézkedés társfinanszírozása a megemelt uniós
társfinanszírozási arány szerint történt, ez az arány a kapcsolódó éves program
támogathatósági időszakának végéig alkalmazható marad, függetlenül attól,
hogy a tagállam még mindig részesül-e támogatásban az egyik támogatási
mechanizmus alapján vagy sem.
·
Jogalap
A jogalap a
„Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében
a 2007–2013-as időszakra a Külső Határok Alap létrehozásáról szóló, 2007.
május 23-i 2007/574/EK európai parlamenti és tanácsi határozat. A Bizottság és
a tagállamok közötti megosztott igazgatás elvének megfelelően e határozat
a programozási folyamatot, valamint a programirányítást – ideértve a pénzügyi
irányítást –, a projektek nyomon követését, pénzügyi ellenőrzését és
értékelését szabályozza.
·
A szubszidiaritás elve
A javaslat
megfelel a szubszidiaritás elvének, mivel nagyobb mértékű támogatást kíván
biztosítani az Alapokból egyes olyan tagállamok számára, amelyek súlyos
nehézségekkel – így különösen gazdasági és pénzügyi stabilitásukat érintő
problémákkal, valamint a belföldi strukturális kihívásokra és a nemzetközi
gazdasági és pénzügyi helyzetre tekintettel költségvetési hiányuk és
adósságállományuk növekedésével vagy gazdasági növekedésük lassulásával –
küzdenek. Erre tekintettel olyan ideiglenes mechanizmust kell létrehozni
európai uniós szinten, amely lehetővé teszi az Európai Unió számára, hogy
magasabb társfinanszírozási arányt alkalmazva társfinanszírozza az Alapok
hatálya alá tartozó igazolt kiadásokat.
·
Az arányosság elve
A javaslat
megfelel az arányosság elvének:
A javaslat
ténylegesen megfelel az arányosság elvének, mivel fontos lépést jelent abban az
irányban, hogy növelni lehessen az Alapokból nyújtandó támogatás mértékét azon
– általuk nem befolyásolható rendkívüli események folytán nehézségekkel
küzdő, illetve súlyos nehézségek veszélye által komolyan fenyegetett – tagállamok
esetében, amelyekre vonatkoznak az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus
létrehozásáról szóló 407/2010/EU tanácsi rendeletben előírt feltételek,
vagy ugyanezen okokból kifolyólag az Európai Pénzügyi Stabilitási
Eszközből (EFSF) vagy az Európai Stabilitási Mechanizmusból (ESM)
részesülnek pénzügyi támogatásban, valamint azon – fizetési mérlegük
tekintetében nehézségekkel küzdő, illetve ilyen nehézségek veszélye által
komolyan fenyegetett – tagállamok esetében, amelyekre vonatkoznak a 332/2002/EK
tanácsi rendelet feltételei. Ez vonatkozik Görögországra is, amely a
hitelezők közötti megállapodás és az euróövezetbeli hitelkonstrukciókról
szóló jogi aktus (Euro Area Loan Facility Act) értelmében a támogatási
mechanizmusokon kívül megkötött külön megállapodás alapján részesült pénzügyi
támogatásban.
·
A jogi aktus típusának megválasztása
Javasolt jogi
aktus: Határozat.
Más jogi aktus nem
felelne meg a következők miatt:
A Bizottság
megvizsgálta a jogi keret által biztosított mozgásteret, és az eddigi tapasztalatok
alapján szükségesnek tartja, hogy a határozat módosítására tegyen javaslatot. E
felülvizsgálat célja az intézkedések társfinanszírozásának megkönnyítése, ami
által végrehajtásuk és az ilyen beruházások reálgazdaságra gyakorolt hatása
egyaránt felgyorsítható.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
A javaslat nem
érinti a kötelezettségvállalási előirányzatokat, mivel a 2007–2013 közötti
programozási időszak éves programjaiban az Alapok maximális finanszírozási
összegeire vonatkozóan nem tartalmaz módosítást.
A javaslat jelzi,
hogy az Európai Bizottság kész támogatni a tagállamoknak a pénzügyi válság
leküzdésére irányuló erőfeszítéseit. A módosítások biztosítják az érintett
tagállamok számára a projektek támogatásához és a gazdaság talpra állításához
szükséges pénzeszközöket.
2012/0253 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
HATÁROZATA
a Külső Határok Alap társfinanszírozási
arányának növelése érdekében a 2007/574/EK határozatnak a pénzügyi stabilitás
vonatkozásában súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségekkel
fenyegetett bizonyos tagállamok tekintetében történő módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       A „Szolidaritás és a
migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2007. május 23-i 2007/574/EK
európai parlamenti és tanácsi határozat[1]
létrehozta a Külső Határok Alapot a 2007–2013-as időszakra, és különböző
uniós társfinanszírozási arányokat ír elő az Alapból támogatott
intézkedések esetében.
(2)       A korábban példa nélküli
globális pénzügyi válság és gazdasági visszaesés súlyosan visszavetette a
gazdasági növekedést és a pénzügyi stabilitást, több tagállamban
jelentősen rontva a pénzügyi, gazdasági és szociális feltételeket. Egyes
tagállamokat komoly nehézségek sújtanak vagy fenyegetnek, különös tekintettel
pénzügyi és gazdasági stabilitásukra, aminek következtében költségvetési
hiányuk és adósságállományuk nő, a gazdasági növekedés pedig veszélybe
kerül. A helyzetet a nemzetközi gazdasági és pénzügyi környezet is súlyosbítja.
(3)       Jóllehet a válság negatív
hatásainak ellensúlyozására már születtek fontos intézkedések, a pénzügyi
válságnak a reálgazdaságra, a munkaerőpiacra és általában a társadalomra
kifejtett hatása széles körben érzékelhető. A pénzügyi mozgástér
szűkülésével egyre nagyobb nyomás nehezedik a tagállamokra, amelynek
enyhítésére további gyors intézkedéseket kell hozni az uniós finanszírozás
maximális és optimális felhasználása révén.
(4)       A tagállamok fizetési
mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló, 2002.
február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendelet[2]
előírja, hogy a Tanács középtávú pénzügyi támogatást nyújt a folyó
fizetéseivel kapcsolatban nehézségeket tapasztaló vagy komoly nehézségekkel
fenyegetett, euróövezeten kívüli tagállam részére.
(5)       Románia számára a 2009/459/EK
tanácsi határozat[3]
biztosított ilyen pénzügyi támogatást.
(6)       Az euróövezet egésze,
valamint az euróövezeti tagállamok pénzügyi stabilitásának megőrzése
céljából a Tanács 2010. május 9-én átfogó intézkedéscsomagot fogadott el,
amelynek részét képezte: a) a Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésén
alapuló, az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló
tanácsi rendelet[4],
valamint b) az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz, az általuk nem
befolyásolható rendkívüli események folytán nehézségekkel küzdő
euróövezeti tagállamok számára pénzügyi támogatás nyújtása érdekében.
(7)       Írország, illetve Portugália
részére a 2011/77/EU tanácsi végrehajtási határozat[5], illetve a 2011/344/EU tanácsi
végrehajtási határozat[6]
biztosította az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmusból nyújtott pénzügyi
támogatást. A két ország az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszközből is
pénzeszközökhöz jutott.
(8)       A Görögországra vonatkozóan 2010.
május 8-án megkötött, hitelezők közötti megállapodás és hitelmegállapodás 2010.
május 11-én lépett hatályba. Az euróövezetbe tartozó 17 tagállam
pénzügyminiszterei ezt az első programot 2012. március 12-én
megszakították, és egy második programot hagytak jóvá a Görögország számára
nyújtandó pénzügyi támogatás tekintetében. Döntés született arról, hogy e
második program finanszírozási eszköze az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz
lesz, és az első program alapján az euróövezet által fizetendő,
fennmaradó összeget is ebből fogják folyósítani.
(9)       Az euróövezetbe tartozó 17
tagállam pénzügyminiszterei 2012. február 2-én aláírták az Európai Stabilitási
Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződést. E szerződés szerint –
amely „az Európai Unió működéséről szóló szerződés 136. cikkének
módosításáról egy, azon tagállamok számára létrehozandó stabilizációs
mechanizmus tekintetében, amelyek pénzneme az euro” című, 2011. március 25-i
2011/199/EU európai tanácsi határozaton[7]
alapul – a szerződés 2012 közepén esedékes hatálybelépésétől kezdve
az euróövezeti tagállamok elsősorban az Európai Stabilitási Mechanizmusból
fognak pénzügyi támogatáshoz jutni. E határozatnak ezért már tekintettel kell
lennie az Európai Stabilitási Mechanizmusra.
(10)     Az Európai Tanács 2011. június
23–24-i következtetéseiben üdvözölte a Bizottság azon szándékát, hogy fejlessze
a Görögország számára nyújtandó kölcsön programja és az uniós források közötti
szinergiákat, és támogatta a Görögország uniós források felvételére való
képességének fokozására irányuló erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a
versenyképesség javítását és a munkahelyteremtést ismételten középpontba
állítva ösztönözze a növekedést és a foglalkoztatást. Ezenkívül üdvözölte és
támogatta azt a kezdeményezést is, hogy a Bizottság a tagállamokkal közösen
dolgozzon ki átfogó programot a Görögországnak nyújtandó technikai segítségre
vonatkozóan. A 2007/574/EK határozat e módosítása hozzájárul a szinergiák
fejlesztésére irányuló fenti erőfeszítésekhez.
(11)     Az Európai Regionális
Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó
általános rendelkezések megállapításáról szóló 1083/2006/EK tanácsi rendeletet
a kivételes körülményekre tekintettel módosította az 1311/2011/EU rendelet, a
pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő tagállamok
esetében lehetővé téve a strukturális alapok és a Kohéziós Alap keretében
alkalmazott társfinanszírozási arány növelését[8].
Ugyanezen tagállamok tekintetében hasonló megközelítés került elfogadásra az
Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (az 1698/2005/EK rendelet
módosításáról szóló 1312/2011/EU rendelet)[9]
és az Európai Halászati Alap vonatkozásában (az 1198/2006/EK tanácsi rendelet
módosításáról szóló 387/2012/EU rendelet)[10].
Emellett e tagállamokat támogatni kell a „Szolidaritás és a migrációs áramlások
igazgatása” általános program keretében a 2007–2013-as időszakra
létrehozott négy alap, nevezetesen a Külső Határok Alap, az Európai
Visszatérési Alap, az Európai Menekültügyi Alap, valamint a harmadik országok
állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap (a továbbiakban: az
Alapok) vonatkozásában is.
(12)     Az Alapok fontos segítséget
nyújtanak a tagállamoknak a migráció, a menedékjog és a külső határok
terén jelentkező olyan jelentős kihívások leküzdéséhez, mint amilyen
átfogó uniós bevándorlási politika kialakítása az Unió versenyképességének és
társadalmi kohéziójának javítása érdekében, valamint közös európai menekültügyi
rendszer létrehozása.
(13)     Az európai uniós finanszírozás
irányításának a migráció, a menedékjog és a külső határok terén történő
megkönnyítése érdekében, valamint azért, hogy a tagállamok az Alapok keretében
elfogadott éves programjaik végrehajtása céljából javítani tudják
forrásellátottságukat, a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly
nehézségekkel küzdő tagállamok esetében – átmenetileg, a 2014–2020-as
programozási időszakot nem érintve – az Alapok kapcsán érvényesülő
uniós társfinanszírozási arány olyan mértékű emelése szükséges, amelynek
révén a jelenleg alkalmazandó társfinanszírozási arányok húsz százalékponttal
emelkednek. Ez azt jelenti, hogy az Alapokból az egyes országoknak az
alap-jogiaktusok értelmében járó éves összeg nem fog változni, míg a nemzeti
társfinanszírozás megfelelően csökkenni fog. A megemelt uniós
társfinanszírozási arány alkalmazásából eredő változások tükrözése
érdekében szükség lesz a folyamatban lévő éves programok
felülvizsgálatára.
(14)     Indokolt, hogy a megemelt
társfinanszírozási arányból részesülni kívánó bármely tagállam éves
programjának tervezetével vagy felülvizsgált éves programjának tervezetével
együtt írásbeli nyilatkozatot nyújtson be a Bizottsághoz. Nyilatkozatában az
érintett tagállamnak utalnia kell a vonatkozó tanácsi határozatra vagy bármely
olyan vonatkozó határozatra, amely alapján jogosult a megemelt uniós
társfinanszírozási arány alkalmazására.
(15)     A nemzetközi pénzpiacokat
sújtó, korábban példa nélküli válság és a gazdasági visszaesés több tagállam
pénzügyi stabilitását is súlyosan megrendítette. A gazdaság egészét érő
kedvezőtlen hatások gyors enyhítése érdekében e határozatnak a lehető
leghamarabb hatályba kell lépnie.
(16)     Ezért a 2007/574/EK
határozatot megfelelően módosítani kell. A 2007/574/EK határozat 16.
cikkére, illetve az uniós hozzájárulás abban szereplő százalékos arányára
történő minden hivatkozást a módosított 16. cikkre, illetve az uniós
hozzájárulás esetlegesen megnövelt százalékos arányára történő
hivatkozásként kell értelmezni.
(17)     Izland és Norvégia
tekintetében e határozat az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság
és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok
végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött
megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek
továbbfejlesztését jelenti, amelyek az említett megállapodás alkalmazását
szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi
határozat[11]
1. cikkének A és B. pontjában említett területekhez tartoznak.
(18)     Svájc tekintetében e határozat
az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a
Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és
fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni
vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999/437/EK
tanácsi határozat 1. cikkének A. és B. pontjában említett terület alá
tartoznak, összefüggésben az említett megállapodásnak az Európai Közösség
nevében történő megkötéséről szóló 2008/146/EK tanácsi határozat[12] 3. cikkével.
(19)     Liechtenstein tekintetében e
határozat az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a
Liechtensteini Hercegség között a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió,
az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci
Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és
fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról aláírt
jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek
továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének
A. és B. pontjában említett terület alá tartoznak, összefüggésben a
jegyzőkönyvnek az Unió nevében történő megkötéséről szóló 2011/350/EU
tanácsi határozat[13]
3. cikkével.
(20)     Az Európai Unióról szóló
szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló
szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv
értelmében Dánia nem vesz részt az Európai Unió működéséről szóló
szerződés harmadik részének V. címe szerinti intézkedések Tanács által
történő elfogadásában, az azon harmadik országokat meghatározó
intézkedések kivételével, „amelyek állampolgárainak a tagállamok külső
határainak átlépésekor vízummal kell rendelkezniük”, illetve azon intézkedések
kivételével, „amelyek az egységes vízumformátumra vonatkoznak”. E határozat a
schengeni vívmányokra épül, a Dánia helyzetéről szóló, az Európai Unióról
szóló szerződéshez, és az Európai Unió működéséről szóló
szerződéshez csatolt jegyzőkönyv 4. cikke értelmében pedig Dánia az
Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik részének V.
címében szabályozott, a schengeni vívmányok továbbfejlesztésére irányuló
javaslaton vagy kezdeményezésen alapuló tanácsi intézkedés elfogadását
követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy nemzeti
jogában végrehajtja-e ezt a határozatot.
(21)     E határozat a schengeni
vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben az
Egyesült Királyság nem vesz részt, összhangban a Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes
rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről
szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozattal, valamint az ezt
követő, a schengeni vívmányok rendelkezései egyes részeinek Nagy-Britannia
és Észak-Írország Egyesült Királysága által való alkalmazásáról szóló, 2004.
december 22-i 2004/926/EK tanácsi határozattal. Az Egyesült Királyság tehát nem
vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem
alkalmazandó.
(22)     E határozat a schengeni
vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyekben Írország
az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való
részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK
tanácsi határozattal összhangban nem vesz részt. Írország tehát nem vesz részt e
határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2007/574/EK határozat 16. cikkének (4)
bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
„(4)      A támogatott projektekre nyújtott
uniós hozzájárulás a tagállamokban a 4. cikk szerint végrehajtott
intézkedések esetén nem haladhatja meg az adott intézkedés összköltségének 50 %-át.
Ez az arány a 20. cikkben meghatározott
stratégiai iránymutatásokban megállapított prioritásokra vonatkozó projektek
esetén 75 %-ra növelhető.
A Kohéziós Alapba tartozó tagállamok esetén az
uniós hozzájárulás aránya 75 %-ra emelkedik.
Az uniós hozzájárulás 20
százalékponttal növelhető, amennyiben az érintett tagállam az e határozat 23.
cikkének (3) bekezdése szerinti éves programtervezetének vagy a 2008/456/EK
bizottsági határozat* 23. cikke szerinti felülvizsgált éves programtervezetének
benyújtásakor megfelel a következő feltételek egyikének:
a)      a 332/2002/EK tanácsi rendelet**
alapján középtávú pénzügyi támogatás áll rendelkezésére;
b)      a 407/2010/EU tanácsi rendelet*** alapján
pénzügyi támogatás áll rendelkezésére, vagy a hivatkozott rendelet
hatálybalépése előtt más euróövezeti tagállamok bocsátottak rendelkezésére
ilyen támogatást;
c)      az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz
létrehozásáról szóló kormányközi megállapodás vagy az Európai Stabilitási
Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés alapján pénzügyi támogatás áll
rendelkezésére.
Éves programjának tervezetével vagy
felülvizsgált éves programjának tervezetével együtt az érintett tagállam olyan
írásbeli nyilatkozatot nyújt be a Bizottsághoz, amelyben megerősíti, hogy
megfelel a negyedik albekezdés a), b) vagy c) pontjában említett egyik
feltételnek.
A megemelt arány szerint társfinanszírozott
projekt attól függetlenül megtarthatja e magasabb társfinanszírozási arányát,
hogy a negyedik albekezdés a), b) vagy c) pontjában említett egyik feltétel a
kapcsolódó éves program végrehajtása során is teljesül-e vagy sem.
_______
*          HL L 167.,
2008.6.27., 1. o.
**        HL L 53.,
2002.2.23., 1. o.
***      HL L 118., 2010.5.12., 1. o.”
2. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
3. cikk
Ennek a
határozatnak a Szerződéseknek megfelelően a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               HL L 144., 2007.6.6., 22. o.
[2]               HL L 53., 2002.2.23., 1. o.
[3]               HL L 150., 2009.6.13., 8. o. A legutóbb a 2010/183/EU
tanácsi határozattal (HL L 83., 2010.3.30., 19. o.) módosított
határozat.
[4]               HL L 118., 2010.5.12., 1. o.
[5]               HL L 30., 2011.2.4., 34. o.
[6]               HL L 159., 2011.6.17., 88. o.
[7]               HL L 91., 2011.4.6., 1. o.
[8]               HL L 337., 2011.12.20., 5. o.
[9]               HL L 339., 2011.12.21., 1. o.
[10]             HL L 129., 2012.5.16., 7. o.
[11]             HL L 176., 1999.7.10., 31. o.
[12]             HL L 53., 2008.2.27., 1. o.
[13]             HL L 160., 2011.6.18., 19. o.