title: Javaslat: az Európai parlament és a Tanács rendelete a macska- és kutyaprém, valamint az ilyen prémet tartalmazó termékek forgalomba hozatalának, a Közösségbe történő behozatalának, illetve onnan történő kivitelének tilalmáról {SEC(2006) 1448} {SEC(2006) 1449}

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0684

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 20.11.2006COM(2006) 684 végleges2006/0236 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa macska- és kutyaprém, valamint az ilyen prémet tartalmazó termékek forgalomba hozatalának, a Közösségbe történő behozatalának, illetve onnan történő kivitelének tilalmáról(előterjesztő: a Bizottság){SEC(2006) 1448}{SEC(2006) 1449}INDOKLÁS1. A JAVASLAT HÁTTERE( A javaslat indokai és célkitűzéseiEz az európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslat azt célozza, hogy betiltsák a macska- és kutyaprém, valamint az ilyen prémet tartalmazó termékek forgalomba hozatalát, a Közösségbe történő behozatalát, illetve onnan történő kivitelét. A javaslat továbbá tájékoztatási követelményeket határoz meg, melyek célja biztosítani, hogy az új kimutatási módszerekről szóló információk a Bizottság rendelkezésére álljanak, és ezeket az információkat a tagállamok egymással megosszák, azzal a szándékkal, hogy lehetséges legyen közösségi szinten közös kimutatási módszereket meghatározni az importált vagy forgalomba hozott prémet és prémárukat adó állatfajok beazonosítására.A tilalmak célja, hogy a macska- és kutyaprém előállításának, illetve kereskedelmének tilalmát megvalósítani célzó, több tagállamban hozott különböző intézkedések helyébe lépjenek, céljuk továbbá a belső piac működését gátló akadályok elhárítása és így a prémek és prémáruk szabad mozgásának általános biztosítása. A rendelettervezet rendelkezéseinek célja továbbá biztosítani, hogy a Közösségen kívül előállított macska- és kutyaprémet és az ilyen prémet tartalmazó termékeket (a prémet ruhák vagy játékok bélelésére vagy díszítésére is használják) ne lehessen behozni a Közösségbe, illetve ne lehessen kivinni onnan.Megalapozott információk szerint a macska- és kutyaprém és az ilyen prémet tartalmazó termékek jelenleg belépnek az EU-ba és a Közösségen belül forgalomba kerülnek anélkül, hogy ezek ilyenként lennének azonosítva, noha nehéz számszerűsíteni a macska- és kutyaprém részarányát a teljes prémkereskedelmen belül általában. A rendelkezésre álló információk szerint e termékek többsége harmadik országokból származik, mivel a tagállamokban nincs hagyománya a macskák és kutyák prémükért való tenyésztésének.A fogyasztók már több éve megfogalmazták azon aggályukat, hogy esetleg olyan prémeket vagy prémárukat vesznek, melyek macskától vagy kutyától származnak. Mivel ezek az állatok az ember társának tekintett állatok, etikai okokból általában nem elfogadottak a belőlük származó prémek és prémáruk. Az utóbbi években a Bizottság és a tagállamok is sok levelet és petíciót kaptak a macska- és kutyaprém kereskedelme tárgyában, amelyekben fogyasztók, politikusok és állampolgárok heves felháborodásukat és ellenérzésüket fejezték ki a macska- és kutyaprém vagy az ilyen prémáruk kereskedelme tekintetében. Ezeket az érzéseket azok az interneten és a televíziókban megjelenő tudósítások váltották ki, amelyek bemutatták, hogyan bánnak a prémükért tenyésztett macskákkal és kutyákkal Ázsiában. A filmek részletesen bemutatták az állatok kegyetlen leölését vagy elevenen történő megnyúzását.A fogyasztók aggályai részben azzal magyarázhatók, hogy a macska- és kutyaprém nehezen különböztethető meg más prémektől vagy szintetikus anyagból készült műprémektől. Mivel a macska- és kutyaprém olcsóbb, mint más prémfajták, és használható drágább prémfajták helyettesítésére is, ez ösztönzést jelenthet a prémáruk készítésében tisztességtelen vagy csalárd módszerek alkalmazására, ideértve a hamis vagy megtévesztő címkézést és más, a termék igazi jellegének vagy eredetének elleplezésére szolgáló módszereket.A fogyasztók és az állampolgárok által kifejezett aggályok eredményeként több tagállam fogadott el olyan jogszabályokat (vagy az elfogadás, illetve a kérdés vizsgálata folyamatban van), melyek célja a macskáktól és kutyáktól származó prém előállításával kapcsolatos gazdasági tevékenységek korlátozása vagy tiltása. A tagállamok jogalkotói különböző intézkedésekkel kezelik a kérdést, a macskák és kutyák prémükért való tenyésztésének betiltásától az ezen állatoktól nyert prém előállításának és/vagy importálásának a tiltásáig, vagy éppen címkézési előírásokat alkalmaznak. Néhány esetben a korlátozások csak a kutyákra és macskákra vonatkoznak, máskor kitérnek más háziállatokra is. A egyre növekvő közfigyelem és a lakosság részéről a tagállamok jogalkotóira gyakorolt nyomás eredményeként a tagállamokban valószínűleg további jogalkotási kezdeményezések várhatók, hogy reagáljanak az ember társának tekintett állatok prémükért történő leöléséről kapott információk és adatok által széles körben keltett aggályokra.Tizenöt tagállamban vannak hatályos jogszabályok a macska- és kutyaprém előállításának vagy az ilyen prémet tartalmazó termékek kereskedelmének korlátozására.Míg úgy tűnik, széles körű egyetértés van a tagállamokban arról, hogy elfogadhatatlan a macska- és kutyaprém és az abból készült termékek kereskedelme és behozatala a Közösségbe, az egyazon probléma megoldását célzó különféle párhuzamos jogi eszközök miatt a kereskedők a különböző tagállamokban, amelyekben kereskedni, amelyekbe importálni, vagy amelyekből exportálni kívánnak, számos különböző jogi előírással találják szemben magukat. Ennek következtében a prémek belső piaca megosztottá válhat,a) mivel a nagy számú párhuzamos jogi előírás megakadályozza, hogy a Közösségben előállított vagy oda legálisan importált „rendes” prém szabadon forgalmazható legyen a Közösség határain belül, lévén hogy a Közösségen belüli kereskedelmi műveletek a tagállami szinten érvényesített számos különböző korlátozás hatálya alá esnek,b) mivel a kereskedőknek a kereskedelmi módszereiket az egyes tagállamokban hatályban lévő különböző rendelkezésekhez kell igazítaniuk, és így többletköltségek merülnek fel számukra például a vonatkozó jogi szakismeretek megszerzésének szükségessége miatt, vagy mert meg kell felelniük a címkézési előírásoknak,c) mivel a prémáruk vásárlói a külföldi jogi környezettel kapcsolatos bizonytalanságok miatt általában nem szívesen vásárolnak az adott országon kívül. Az ilyen bizonytalanság elbátortalanítja azokat a fogyasztókat, akik semmiképpen sem akarnak macska- és kutyaprémet venni vagy azok kereskedelméhez bármi módon hozzájárulni.A Szerződés kizárja a Közösség etikai aggályokon alapuló jogalkotását. Néhány tagállam azonban figyelembe vette ezeket az aggályokat a szóban forgó ügyet illető jogalkotásában.A Szerződés ugyanakkor felhatalmazza a Közösséget olyan intézkedések elfogadására, melyek célja a belső piac működését befolyásolni képes akadályok elhárítása. A prémükért tenyésztett állatoktól származó prémekkel való kereskedelem a közösségi jog szerint legális tevékenység. Az ilyen kereskedelmet gátló akadályokkal szemben ezért ellenintézkedéseket kell tenni.A Bíróság ítélkezési gyakorlatából következik, hogy ha olyan különbség van a tagállamok jogi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezései között, melyek akadályozzák az alapvető szabadságokat, és így közvetlen hatásuk van a belső piac működésére, indokolt közösségi intézkedések meghozatala az ilyen akadályok felszámolására.Mint a Bíróság a C-434/02 sz. ügyben hozott 2004. december 14-i keltű ítéletében (Arnold André) fogalmazott: „ amennyiben a kereskedelmi forgalom akadályai fennállnak, vagy valószínűsíthető, hogy a jövőben ilyen akadályok jönnek létre abból a tényből kifolyólag, hogy a tagállamok olyan eltérő intézkedéseket hoztak vagy készülnek meghozni egy termék vagy termékcsoport vonatkozásában, olyan módon, hogy a védelem eltérő szintjét biztosítják, és ezáltal megakadályozzák az érintett termék vagy termékek szabad mozgását a Közösségen belül, az EK 95. cikk felhatalmazza a közösségi jogalkotót, hogy egyrészt a fent nevezett cikk (3) bekezdésének, másrészt a szerződésben felsorolt vagy az ítélkezési gyakorlat által kidolgozott jogelveknek, különösen az arányosság elvének betartása mellett, a megfelelő intézkedések meghozatalával beavatkozzon.A körülmények függvényében e megfelelő intézkedések [...] akár ideiglenesen vagy véglegesen megtilthatják egyes termék vagy termékek forgalmazását”.Tekintetbe véve az egyre növekvő közfigyelmet és ellenérzéseket a prémek és prémáruk piacán jelen lévő macska- és kutyaprémet illetően, a tagállamokban a macska- és kutyaprém forgalomba hozatalának megakadályozását célzó új előírások elfogadása valószínűleg még több akadályt fog jelenteni az ilyen termékek szabad mozgásának útjában.A jelenleg hatályban lévő különböző tilalmak, illetve korlátozó intézkedések összehangolása a legegyszerűbb és legkönnyebb módja a prémes állatoktól származó prémek piacát gátló akadályok felszámolásának.A Bizottság tudomására jutott megalapozott információk alapján elmondható, hogy a Közösségben megjelenő macska- és kutyaprémáruk döntő többsége harmadik országokból származik. A kereskedelem betiltásának ezért az ugyanilyen termékeknek a Közösségbe történő importjára vonatkozó ugyanilyen tiltással kell párosulnia.Az importtilalom, miközben erősíti a Közösségen belüli kereskedelem tilalmát, egyúttal reagál a közösségi fogyasztók által felvetett azon etikai problémára is, hogy esetleg embertelen módon tartott és leölt állatoktól származó prém kerül be a Közösségbe. Az exporttilalomnak biztosítania kell, hogy macska- és kutyaprémet és ilyen prémet tartalmazó termékeket ne állítsanak elő exportcélokra a Közösségen belül.( Általános háttérErős politikai nyomás hat abba az irányba, hogy betiltsák a macska- és kutyaprém vagy ilyen prémáruk kereskedelmét. A tagállamok többször kérték a Bizottságot, hogy kezdeményezze a macska- és kutyaprém vagy az ilyen prémet tartalmazó termékek Közösségen belüli kereskedelmének tilalmát.2003 decemberében a Európai Parlament elfogadott egy nyilatkozatot a macska- és kutyaprém kereskedelmének tilalmáról, melyben felhívta a Bizottságot, hogy a belső piacra vonatkozó hatáskörében készítsen egy rendelettervezetet a macska- és kutyaprém és macska- és kutyabőr importjának, exportjának, értékesítésének és előállításának tilalmáról, a közösségi fogyasztók és kiskereskedők bizalmának helyreállítása, valamint az ilyen kereskedelem megszüntetése céljából.A Mezőgazdasági Miniszterek Tanácsa 2003 novemberében majd 2005 májusában is nagy többséggel állást foglalt egy olyan közösségi szintű kezdeményezés mellett, amely megszünteti a macska- és kutyaprém és az ilyen prémáruk kereskedelmét. Kiemelték, hogy a közösségi szintű tilalom eredményesebb lenne, mint a tagállami tilalmak, melyek már jellegüknél fogva sem lehetnek elég hatásosak. Néhány tagállam már bevezetett tilalmat a macska- és kutyaprém kereskedelmére.( Összhang az Unió más szakpolitikáival és célkitűzéseivelA javasolt tilalmak összhangban vannak a Közösségen belüli szokásos mezőgazdasági módszerekkel és nem sértik a mezőgazdasági szektorban hatályos más közösségi rendelkezéseket.A javaslat azzal, hogy kitiltana a piacról olyan termékeket, melyeket a fogyasztók és a lakosság többsége ellenez, segít helyreállítani a fogyasztóknak a közösségi szinten szabályozottan forgalomba hozott termékek elfogadhatósága iránti bizalmát.Továbbá, ami az importtilalmat illeti, az összhangban van az általános vámtarifa és kereskedelmi egyezmény (GATT) XX. cikkének (a) bekezdésével, mely szerint a valamely részt vevő fél által a közerkölcs védelme céljából szükséges intézkedések elfogadása vagy érvényesítése megengedett, feltéve hogy az ilyen intézkedéseket nem oly módon alkalmazzák, hogy ezek önkényes vagy indokolatlan megkülönböztetés eszközeként szolgáljanak. Ebben az összefüggésben a Közösségen belüli kereskedelem tilalma megfelel a GATT előírásainak.2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT( Konzultáció az érdekelt felekkelA tagállamok a Mezőgazdasági Miniszterek Tanácsának 2003. novemberi és 2005. májusi ülésén kifejezték, hogy kívánatosnak tartják a macska- és kutyaprém kereskedelmének tilalmát, rámutatva arra, hogy a tagállami szintű tilalmak nem olyan eredményesek, mint egy közösségi szintű kezdeményezés.Az Európai Parlament több képviselője aktív kampányt folytat egy ilyen közösségi kezdeményezés érdekében.Aggódó polgároktól sok levél érkezett a Bizottsághoz az elmúlt években, amelyekben heves felháborodásukat és ellenérzésüket fejezték ki az ilyen kereskedelem tekintetében.A Bizottság felvette a kapcsolatot a Nemzetközi Szőrmekereskedelmi Szövetséggel, amely hangsúlyozza, hogy tagjai, akik főleg a piac felső szegmensét célozzák meg, nem kereskednek macska- és kutyaprémmel, ugyanakkor elismeri, hogy a macska- és kutyaprémmel való kereskedelmet nehéz kimutatni.A Szövetség kifejezte egyúttal aggodalmát is a prémeknek az EU piacáról történő általános kitiltására irányuló esetleges további kezdeményezések miatt, mivel egy ilyen intézkedés hatására ezek teljes kereskedelme összeomlana. E javaslat tárgya és indoklása figyelembe vette ezeket az aggodalmakat.( A szakvélemények összegyűjtése és felhasználásaA prémkereskedelemről szóló adatokat az EUROSTAT szolgáltatta, és a következő számok adódtak:AZ EU-25-BE IMPORTÁLT ÖSSZES NYERS PRÉM (tonna)Év | Összes import | Kínából | Fontosabb források |1998 | 1101,5 | 22,1 | Norvégia, 383,1 |2005 | 1254,9 | 39,3 | Kanada, 288,7 |AZ EU-25-BE IMPORTÁLT ÖSSZES KIKÉSZÍTETT PRÉM (tonna)Év | Összes import | Kínából | Fontosabb források |1998 | 3780,4 | 531,5 | Kína |2005 | 4051,8 | 1295,6 | Kína |AZ EU-25-BE IMPORTÁLT ÖSSZES RUHÁZATI, RUHÁZATI KIEGÉSZÍTŐ ÉS A 4303 kód alá tartozó MÁS PRÉMÁRU (tonna)Év | Összes import | Kínából | Fontosabb források |1998 | 1985,5 | 890,2 | Kína |2005 | 3001,6 | 2128 | Kína |A fenti okok miatt a macska- és kutyaprém kereskedelméről nincsenek hivatalos adatok.A tagállamok az ez ügyben hatályban lévő jogszabályokról vagy várható jogalkotásról és a tagállami tiltások érvényesítéséhez használt kimutatási módszerekről szóló információk gyűjtését célzó kérdőívet kaptak (az eredményeket a hatásvizsgálat tartalmazza).( HatásvizsgálatA számba vett szakpolitikai alternatívák a következők voltak:Nincs intézkedésEzzel az alternatívával a jelenlegi helyzet változatlan maradna, így nem kezelné a prémáruk belső piacának működése útjában álló akadályok problémáját. Nem kezelné továbbá a prémek piacának valószínű összeomlását sem, amit a különböző tagállamok által a közeljövőben meghozandó újabb jogi intézkedései fognak okozni.A közvélemény növekvő aggodalma az miatt, hogy az ilyen termékekkel szembeni széles körű ellenérzés dacára a macska- és kutyaprém vagy az ilyen prémáruk a belső piacra kerülnek, szintén megválaszolatlan maradna.A macska- és kutyaprém kereskedelmére vonatkozó tagállami tilalmak és a tagállami szinten elfogadott korlátozó intézkedések nem tudják eloszlatni a fogyasztók aggályait.A macska- és kutyaprém és az azt tartalmazó termékek kereskedelmének, importjának és exportjának tilalmaEz az alternatíva közvetlenül a számos különböző tagállami szintű jogi eszközzel kezelni próbált kulcsproblémát (a macska- és kutyaprém nem kívánatos jelenléte a prémek és prémáruk piacán) kezelné, kiküszöbölve így azt, hogy a prém- és prémáru-kereskedőknek kereskedelmi tevékenységüket a különböző tagállamokban hatályban lévő különböző előírásokhoz kellene igazítaniuk.Ugyanakkor ez az alternatíva megfelelne a közvélemény azon elvárásának is, hogy a macskáktól és kutyáktól származó prémek vagy az ilyen prémáruk importálására vagy a belső piacon történő forgalomba hozatalára ne kerülhessen sor. Ezzel elkerülhető, hogy a fogyasztók elbátortalanodjanak a prémek és prémáruk vásárlásától azért, mert nem lehetnek biztosak abban, hogy olyan prémet vesznek, amely hagyományosan prémükért tenyésztett állatoktól származik.A macska- és kutyaprém és az ilyen prémet tartalmazó termékek kereskedelméről vagy importjáról kevés hivatalos adat áll rendelkezésre, de nem hivatalos információk alapján feltételezhető, hogy az ilyen termékek a Közösségben forgalmazott vagy oda importált prémek és prémáruk teljes mennyiségének csak elhanyagolható részét teszik ki. Nem lehet ezért pontosan számszerűsíteni egy olyan tilalom hatását, amely betiltaná az ilyen termékek kereskedelmét és importját.Ennélfogva az is feltételezhető, hogy a szokásosan a prémükért tenyésztett állatoktól származó prém és prémáru mennyiségét valószínűleg nem érinti hátrányosan a javasolt tilalom érvényesítése. Ez a megállapítás természetesen nem vonatkozik az olyan macska- és kutyaprém és az ilyen prémet tartalmazó termékek kereskedelmére, amelyek nincsenek ilyenként azonosítva, lévén hogy az ilyen kereskedelem illegális számos tagállamban.ÖnszabályozásMár léteznek önkéntes címkézési rendszerek és ezek célja a prémet adó állatfaj azonosítása. Ezeket a kezdeményezéseket támogatták az olasz, német, norvég és brit kereskedői szövetségek. 2003 szeptemberében a Nemzetközi Szőrmekereskedelmi Szövetség[1], amely a világ 30 országának az összes prémkereskedelmi ágazatot képviselő szövetségét és szervezetét tömöríti, új címkézési kezdeményezést ismertetett a fogyasztók tájékoztatásának javítása céljából. A címke tartalmazza a tudományos latin nevet, valamint a faj nevét a helyi nyelven és/vagy ennek angol fordítását. A rendszert Olaszországban jóváhagyta az Olasz Szabványügyi Szervezet[2] (UNI). Ezt a címkézési rendszert többnyire a jó minőségű prémekhez használják.A kereskedelem sajátos jellege miatt az önkéntes címkézési rendszerek előírásait a macska- és kutyaprémet vagy az ilyen prémeket tartalmazó termékeket használó kereskedők általában nem követik. Ráadásul a működő rendszerek sem mindig terjednek ki az olyan prém címkézésére, amelyeket díszítésként, illetve bélésekhez vagy játékokhoz használnak.Az önkéntes címkézési rendszerek nem elégségesek ahhoz, hogy kezeljék a félrevezető címkézés vagy illegális kereskedelem problémáját, és gyakorlatilag használhatatlannak bizonyultak annak megakadályozására, hogy macska- és kutyaprém kerüljön be a Közösségbe. A fogyasztók még akkor is tartanak attól, hogy macska- vagy kutyaprémet vásárolnak, ha a termék fel van címkézve, mert számos beszámoló jelent meg az újságokban és televíziókban arról, hogy a macska- és kutyaprémet hamis címkékkel árulják, egy másik faj neve, vagy pedig fantázianév alatt.Kötelező címkézési rendszerEz az alternatíva kötelező címkézést írna elő az összes prémre és prémet tartalmazó termékre, miáltal az összes ilyen terméket kötelezően címkézni kellene oly módon, ami lehetővé teszi annak a fajnak a beazonosítását, amelytől a prém (vagy prém-alkotórész) származik. Egy ilyen általános előírás jelentős terhet róna az összes prémkereskedőre (köztük azokra is, akik nem macska- vagy kutyaprémmel kereskednek), ami nem lenne arányban az elérni kívánt eredménnyel, mivel a macska- és kutyaprém az európai piacon forgalmazott prémnek csak kis részét teszi ki.A kötelező címkézés különösen terhes és költséges lenne prémet tartalmazó apró és/vagy kis értékű termékek esetében, ahol már egy aprócska prém-alkotórész miatt felmerülne a felhasznált prém eredetazonosításának kötelessége.3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI( A javasolt jogi aktus összefoglalásaA javasolt európai parlamenti és tanácsi rendelet megtiltja a macska- és kutyaprém és az ilyen prémet tartalmazó termékek forgalomba hozatalát, importját és exportját, és előírja a tagállamoknak, hogy tájékoztassák egymást a macska- és kutyaprém azonosítására használt analitikai módszerekről.( JogalapA javaslat alapja a Szerződés 95. és 133. cikke. A javaslat elkészítésekor a Bizottság figyelembe vette a Bíróság ítélkezési gyakorlatát, amikor is a Bíróság meghatározta a 95. cikk alkalmazásának feltételeit (ítéletek: Arnold André, 2004. december 14., C-434/02 sz. ügy és Swedish Match, C-210/03 sz. ügy, 33. pont, British American Tobacco and Imperial Tobacco, C-491/01 sz. ügy, 2002. december 10., 60. és 61. pont, C-66/04 sz. ügy, 2005. december, 41. pont és C-154/04 és C-155/04 sz. ügy (Alliance for Natural Health), 32. pont).Mivel a javaslat meg kívánja tiltani a Közösségen kívülről származó szóban forgó termékek importját és exportját, a 133. cikk rendelkezéseit is alkalmazni kell. A javaslat valójában két összetevőből áll, mivel egyidejűleg két olyan különböző célt kíván elérni (a Közösségen belüli kereskedelem megtiltása, valamint az import és export megtiltása), melyek elválaszthatatlanul kapcsolódnak egymáshoz, anélkül hogy egyik a másikhoz képes másodlagos vagy közvetett lenne.A 95., illetve 133. cikk szerinti közösségi jogalkotási eljárások nem zárják ki egymást.( A szubszidiaritás elveA javaslat célja a macska- és kutyaprém vagy ilyen prémáruk kereskedelmére vonatkozó jogszabályok összehangolása. Ez a közösségi szintű összehangolás szükséges a Közösségben a prémes állatoktól származó prémek piacán meglévő akadályok elhárításához. Ilyen eredmény csak közösségi szinten hozott intézkedésekkel érhető el. A tagállami intézkedések, beleértve a teljes körű tilalmat is, amelyek értelemszerűen csak a belső piac egyes részein érvényesíthetők, eredménytelennek bizonyultak, és a prémpiac megosztottságához vezetnek.A tagállamok kifejtették azt a nézetüket, hogy a macska- és kutyaprém és az azt tartalmazó termékek kereskedelmének közösségi szintű tilalmára van szükség, mivel a tagállami tilalmak nem eredményesek. A tagállami tilalmat már bevezetett tagállamok rámutattak, hogy a macska- és kutyaprémnek a belső piacról történő kitiltásához közösségi szintű, egységes tilalom szükséges.A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.( Az arányosság elveA javaslat a következő ok(ok) miatt megfelel az arányosság elvének.A prémek és prémáruk címkézése nem lehet a macska- és kutyaprém vagy ilyen prémáruk kereskedelmére vonatkozó tilalom alternatívája. Az ilyen címkézés nem oszlatja el maradéktalanul a fogyasztók a tekintetben fennálló aggályait, hogy a macskákat és kutyákat a prémükért leölhetik, és így csalárd vagy félrevezető címkézés esetén előfordulhat, hogy macska- vagy kutyaprémet vesznek.Ráadásul jelenleg az az alternatíva, hogy általános kötelező címkézési előírások legyenek megállapítva az összes prémre és prémárura, aránytalan többletterhet róna az iparágra. Noha ilyen megterhelés kétségtelenül megfontolandó lehetőség lehetne a prémkereskedelem horizontálisabb vizsgálata esetén, jelen esetben azonban nem tűnik helyénvalónak, mivel a megoldandó probléma az ember társának tekintett állatfajoktól (mint például a kutyák és macskák) származó prémnek a prémek piacán való (általánosan nem kívántnak ítélt) jelenléte.A javaslat továbbá tartalmaz korlátozott lehetőséget a macska- és kutyaprémre és az ilyen prémeket tartalmazó termékekre vonatkozó általános tilalomtól való eltérésre, ha biztosítható, hogy azok olyan kutyáktól és macskáktól származnak, amelyeket nem prémükért tenyésztettek vagy öltek le, és ha az ilyenként van felcímkézve, továbbá az olyan prémek esetében, amelyeket kifejezetten személyes használatra visznek be a Közösségbe, vagy visznek ki onnan.A körülményekre való tekintettel az ilyen prémek kitiltása a legkisebb megterheléssel járó intézkedés.( Jogi eszközök kiválasztásaA javasolt jogi eszköz: rendelet.A rendelet előnye az általános és egységes alkalmazás, mivel ugyanattól a naptól fogva teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó minden tagállamban anélkül, hogy ez adminisztratív többletterhet jelentene azáltal, hogy tagállami jogi aktust kellene elfogadni az átültetéshez.Csak ha a rendelet egységes végrehajtásához szükséges, akkor kell komitológiai eljárásban közös szabályokat létrehozni az ellenőrzési célokat szolgáló analitikai módszerek tekintetében.Más eszközök nem lennének megfelelők. Irányelv esetében tagállami intézkedések szükségesek a végrehajtáshoz, és nőne a széttartó alkalmazás kockázata. A tilalom érvényesítése a tagállamokra hárul, ugyanakkor továbbra is szabadon megválaszthatják annak módját, hogyan lehet biztosítani, hogy macska- és kutyaprém és ilyen prémáruk a továbbiakban már ne kerüljenek forgalomba, behozatalra vagy kivitelre, és hogyan lehet kidolgozni a tilalom érvényesítésének módszereit.( A tilalom érvényesítéseA javasolt tilalom érvényesítéséhez szükség van olyan analitikai módszerekre és azok fejlesztésére, amelyekkel meg lehet különböztetni a macska- és kutyaprémet más fajok prémeitől (főleg a rókáétól és a farkasétól). Mivel a macskától és kutyától származó prémek többségét harmadik országokban állítják elő és dolgozzák fel, és a Közösségbe ruházat vagy játékok részeként kerül be, az analitikai módszereknek lehetővé kell tenniük a macska- vagy kutyaprém azonosítását akkor is, ha kezelés alá lett vetve (például festés, mivel a festék roncsolhatja a prém természetes szerkezetét, sőt a DNS-t is).Jelenleg több módszert ismernek és használnak azoknak a tagországoknak az illetékes hatóságai, amelyek már betiltották a kereskedelmet, importot vagy exportot. A tagállamok hatóságai által rendelkezésre bocsátott értékelések szerint a legmegbízhatóbb eredményeket adó módszerek a következők: mikroszkópos vizsgálat, DNS-vizsgálat és a MALDI-TOF tömegspektrometria. Ezekkel a módszerekkel különböző megbízhatósági fokok érhetők el. Különösen a MALDI-TOF tömegspektrometria képes általában kimutatni a házimacskától és házikutyától származó prémet, és a legújabb eredmények szerint ez valószínűleg igaz a kezelt prémekre is. Az EU-ban jelenleg van legalább egy olyan laboratórium, amely kereskedelmi keretekben végez ilyen prémelemzést. A Bizottságot úgy tájékoztatták, hogy a MALDI-TOF tömegspektrometriához szükséges technológiával a tagállamokban több laboratórium is rendelkezik. Miután az EU egészében hatályos lesz a tilalom, így valószínűleg más laboratóriumok is képesek lesznek elvégezni az ilyen vizsgálatot, miután létrehozták a szükséges adatbázist.Annak ellenére, hogy jelenleg különböző eljárásokat alkalmaznak a macska- és kutyaprém kimutatására, egy közösségi szintű tilalom hatályba lépése a jövőben azzal a kedvező hatással járhat, hogy a tagállamok az érvényesítéshez közös megközelítést fognak alkalmazni. Indokolt ezért az ilyen eljárásokról szóló információk megosztása a tagállamok között, illetve azok eljuttatása a Bizottsághoz, hogy a tilalom érvényesítésére hivatott szervezetek naprakészen ismerjék e szakterület új fejleményeit.4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKA javaslatnak nincs a Közösség költségvetését érintő vonzata.5. TOVÁBBI INFORMÁCIÓK( Felülvizsgálati/módosító/megszűnési záradékA javaslat nem tartalmaz ilyen záradékokat.( Megfelelési táblázatNem alkalmazandó( Európai Gazdasági TérségA javasolt jogi aktus érinti az EGT-t, ezért kiterjed az Európai Gazdasági Térségre.2006/0236 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa macska- és kutyaprém, valamint az ilyen prémet tartalmazó termékek forgalomba hozatalának, a Közösségbe történő behozatalának, illetve onnan történő kivitelének tilalmáról(EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre és különösen annak 95. és 133. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[3],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[4],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[5],mivel:(1) Megalapozott információk szerint a Közösségben jelen vannak címkézés nélküli, macskától és kutyától származó prémek és ilyen prémet tartalmazó termékek. Ennek következményeként a fogyasztókat aggasztja, hogy előfordulhat az, hogy esetleg macska- vagy kutyaprémet vagy ilyen prémet tartalmazó terméket vásárolnak. Az Európai Parlament 2003. december 18-án elfogadott egy nyilatkozatot, kifejezve aggodalmát az ilyen kereskedelemmel kapcsolatban, és annak megszüntetését kérte, hogy helyreálljon az európai fogyasztók és kiskereskedők bizalma. Mint az állatjóllétért és az állatok védelméért 2006 és 2010 között folytatott közösségi cselekvési tervről szóló elnökségi következtetésekben[6] olvasható, a Mezőgazdasági és Halászati Tanács 2006. június 19-i ülése során kiemelték, hogy a lehető leghamarabb szabályokat kell alkotni a macska- és kutyaprém kereskedelméről.(2) A fogyasztói aggodalmakra válaszul több tagállam hozott már jogszabályokat azzal a céllal, hogy megakadályozzák a macskától és kutyától származó prémek előállítását és forgalmazását.(3) A prémek és prémáruk kereskedelmét, importját, előállítását és címkézését szabályozó, a macska- és kutyaprém forgalomba hozatalának vagy más módon történő kereskedelmi hasznosításának megakadályozását célzó tagállami rendelkezések között különbségek vannak. Míg néhány tagállam a macskától és kutyától származó prém előállítására teljes tilalmat rendelt el, betiltva az ilyen állatok prémükért történő tartását és leölését, más tagállamok csupán korlátozták a prém és az ilyen prémet tartalmazó termékek előállítását és/vagy importját. Néhány tagállamban címkézési előírásokat vezettek be. Az egyre növekvő közfigyelem valószínűleg több tagállamot is arra fog késztetni, hogy további korlátozó intézkedéseket fogadjanak el tagállami szinten.(4) Ennek eredményeként a prémkereskedők, főleg azok, akik olyan prémekkel kereskednek, amelyeken nincs feltüntetve, hogy milyen állattól származnak és ez nem is ismerhető fel könnyen, vagy ilyen prémet tartalmazó termékeket vásárolnak, azzal a veszéllyel néznek szembe, hogy a kérdéses termékekkel egy vagy több tagállamban nem lehet legálisan kereskedni, vagy hogy a kereskedelem egy vagy több tagállamban olyan kiegészítő előírások hatálya alá esik, melyek célja a macska- és kutyaprém használatának megakadályozása.(5) A tagállami intézkedések között a macska- és kutyaprém tekintetében fennálló különbségek általában gátolják a prémkereskedelmet. Ezek az intézkedések gátolják a belső piac akadálytalan működését, mivel a széttartó jogi előírások általában akadályozzák a prémelőállítást, és megnehezítik a Közösségbe legálisan importált vagy ott legálisan előállított prém szabad kereskedelmét a Közösségen belül. A különböző tagállamok széttartó jogi előírásai következtében többletteher és -költség hárul a prémkereskedőkre.(6) Ezenfelül a prémáruk vásárlói jellemzően nem szívesen vásárolnak más tagállamokban, az ottani jogi környezettel kapcsolatos bizonytalanságuk miatt.(7) Az e rendeletben foglalt intézetéseknek ezért meg kell könnyíteniük a nem macskától vagy kutyától származó prémek és prémáruk forgalomba hozatalát, és általában véve meg kell akadályozniuk a prémek és prémáruk belső piacának zavarait.(8) A prémek és prémáruk belső piacának jelenlegi megosztottságának megszüntetéséhez harmonizációra van szükség, amely keretében a legeredményesebb és legarányosabb eszköz a széttartó tagállami előírások miatti kereskedelmi akadályok elhárítására annak megtiltása lenne, hogy a Közösségben forgalomba hozzanak, oda importáljanak, illetve onnan exportáljanak macska- vagy kutyaprémet vagy ilyen prémet tartalmazó termékeket.(9) A címkézés előírása nem lenne alkalmas ugyanennek az eredménynek az eléréséhez, mivel ez aránytalanul megterhelné az összes prémkereskedőt, függetlenül attól, hogy foglalkoznak-e macska- vagy kutyaprém-kereskedelemmel. A címkézés előírása továbbá aránytalanul költséges lenne azokban az esetekben, amikor a prém csak igen kis részét alkotja a terméknek.(10) A Közösségben nincs hagyománya macskák és kutyák prémükért való tenyésztésének, sem annak, hogy importált macska- vagy kutyaprémből szőrmét készítsenek. Tulajdonképpen úgy tűnik, a Közösségben jelen lévő macska- vagy kutyaprémáruk döntő többsége harmadik országokból származik. A nagyobb eredményesség érdekében ezért a Közösségen belüli kereskedelmi tilalmat az ugyanezen termékeknek a Közösségbe történő importjára vonatkozó tilalomnak kell kísérnie. Egy ilyen importtilalom választ adna a polgárok által kifejtett, a macskától vagy kutyától származó prém Közösségbe történő esetleges behozatalát illető etikai aggályokra is, amelyeket különösen az táplál, hogy bizonyos információk szerint ezeket az állatokat embertelen módon tartják és ölik le.(11) Exporttilalom is szükséges annak biztosítására, hogy macska- és kutyaprémet és az ilyen prémet tartalmazó termékeket ne állítsanak elő exportcélokra a Közösségen belül.(12) Indokolt azonban lehetőséget biztosítani a macskától vagy kutyától származó prémek és az ilyen prémeket tartalmazó termékek forgalomba hozatalának, a Közösségbe történő bevitelének és az onnan történő kivitelének általános tilalmától való eltérésre is, ha biztosítható, hogy a prém olyan macskáktól vagy kutyáktól származik, melyek tenyésztése és leölése nem prémükért történt, és ha az ilyenként van felcímkézve, és így nem lesz negatív hatással a fogyasztóknak a prémek és prémáruk iránti bizalmára. Indokolt továbbá lehetőséget biztosítani a tilalomtól való eltérésre akkor is, ha a prém behozatala a Közösségbe, vagy az onnan történő kivitele személyes felhasználás céljából történik, és így úgy tekinthető, hogy nem gátolja a belső piac akadálytalan működését.(13) A macskák vagy kutyák prémükért való felhasználását megtiltó intézkedéseket egységesen kell érvényesíteni a Közösségben mindenütt. A macska- vagy kutyaprém azonosítására jelenleg használt eljárások azonban (mint például DNS-vizsgálat, mikroszkópos vizsgálat és MALDI-TOF tömegspektrometria) tagállamonként változnak. Indokolt az ilyen eljárásokról szóló információkat a Bizottság rendelkezésére bocsátani, hogy a tilalom érvényesítésére hivatott szervezetek naprakészen ismerhessék e szakterület új fejleményeit, és hogy megvizsgálhassák egységes eljárás előírásának lehetőségét.(14) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[7] összhangban kell elfogadni. Különösen szükséges az új, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz folyamodni az olyan általános hatályú intézkedések esetében, amelyek e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását szolgálják, beleértve néhány ilyen elem törlését vagy a jogi aktus új, nem alapvető fontosságú elemek beillesztésével történő kiegészítését is.(15) A tagállamoknak szabályokat kell megállapítaniuk az e rendelet rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókról, és biztosítaniuk kell ezek alkalmazását. E szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.(16) Mivel a meghozandó intézkedések célját, nevezetesen a macska- és kutyaprém és az ilyen prémet tartalmazó termékek kereskedelmének tilalmát megvalósítani célzó tagállami tilalmak közösségi szintű összehangolásával a belső piac működését gátló akadályok elhárítását a tagállamok nem tudják megfelelően megvalósítani, és így az jobban megvalósítható közösségi szintén, a Közösség hatáskörébe tartozik, hogy ilyen intézkedéseket hozzon, a Szerződés 5. cikkében lefektetett szubszidiaritási elvvel összhangban. Az említett cikkben megállapított arányosság elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az említett célok eléréséhez szükséges mértéket,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk TilalmakMacska- és kutyaprém, valamint az ilyen prémet tartalmazó termékek forgalomba hozatala, a Közösségbe történő behozatala, illetve onnan történő kivitele tilos.2. cikk FogalommeghatározásokE rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:-  „macska”: a felis catus állatfajba tartozó állat,-  „kutya”: a canis familiaris állatfajba tartozó állat.3. cikk Módszerek a prémet adó állatfaj azonosításáraA tagállamok [2009. március 30]-ig, majd ezt követően évente, legkésőbb minden év [március 30]-ig tájékoztatják a Bizottságot a prémet adó állatfaj azonosítására használt analitikai módszerekről.4. cikk Végrehajtási hatáskörökAz 5. cikk (2) bekezdésében hivatkozott eljárás szerint a következő rendelkezéseket lehet elfogadni:1. rendelkezések a prémet adó állatfaj azonosítására szolgáló analitikai módszerek használatáról,2. az 1. cikkben előírt tilalmaktól eltérést engedélyező rendelkezések az olyan prémekre vagy olyan prémeket tartalmazó termékekre, melyek:-  olyan címkézéssel vannak ellátva, amely mutatja, hogy a prémet adó macskák vagy kutyák nem prémükért voltak tenyésztve vagy leölve,-  a Közösségbe való behozataluk, vagy az onnan való kivitelük személyes vagy háztartási használat céljából történik.5. cikk Szakbizottság1. A Bizottság munkáját az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság (a továbbiakban: szakbizottság) segíti.2. Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezésekre is.3. A szakbizottság megállapítja saját eljárási szabályzatát.6. cikk SzankciókA tagállamok megállapítják az e rendelet megsértéséért alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és megteszik az összes szükséges intézkedést azok alkalmazásának biztosítására. A szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. A tagállamok legkésőbb [éééé. hónap nn]-ig értesítik a Bizottságot ezen rendelkezésekről, és haladéktalanul tájékoztatják az azokat érintő bármely későbbi módosításról.7. cikk Hatályba lépés és alkalmazhatóságE rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ezt a rendeletet [2008. január 1]-jétől kell alkalmazni.E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök[pic][pic][pic] [1] Az interneten: http://www.iftf.com/newhome.html[2] UNI 11007 szabvány.[3] HL C […]., […], […]. o.[4] HL C […]., […], […]. o.[5] HL C […]., […], […]. o.[6] A Tanács 2006. június 22-i 10811/06 dokumentuma.[7] HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A legutóbb a 2006. július 17-i 2006/512/EK tanácsi határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11. o.) módosított határozat.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0320(02)

Javaslat a Tanács rendelete az euro és az eurót bevezető tagállamok pénznemei közötti átváltási árfolyamokról szóló 2866/98/EK rendelet módosításáról  /* COM/2006/0320 végleges - CNB 2006/0110 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 28.6.2006COM(2006) 320 végleges2006/0109 (CNS)2006/0110 (CNB)A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYEAZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAKÉS AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANKNAKaz euróval és Szlovéniával kapcsolatos másodlagos jogforrásokJavaslatA TANÁCS RENDELETEaz euro bevezetéséről szóló 974/98/EK rendelet módosításárólJavaslatA TANÁCS RENDELETEaz euro és az eurót bevezető tagállamok pénznemei közötti átváltási árfolyamokról szóló 2866/98/EK rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYEAZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAKÉS AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANKNAKaz euróval és Szlovéniával kapcsolatos másodlagos jogforrások2006 május 16-án a Bizottság – a Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésével összhangban – tanácsi határozatra vonatkozó javaslatot fogadott el, amelyben megállapítja, hogy Szlovénia teljesíti a közös valuta bevezetéséhez szükséges feltételeket, és javasolja, hogy 2007. január 1-jei hatállyal szüntessék meg a Szlovéniára vonatkozó eltérést.Kedvező döntés esetén a Tanácsnak ezután el kell fogadnia az euro és a szlovén tolár közötti, 2007. január 1-jétől érvényes átváltási árfolyamot, és más intézkedéseket is meg kell hoznia, amelyek az euro szlovéniai bevezetéséhez szükségesek.A Bizottság a vonatkozó javaslatait még azelőtt előterjeszti, hogy a Tanács döntött volna a Szlovéniára vonatkozó eltérés megszüntetéséről, ezáltal rugalmasabban kezelhető a rendeletek Tanács általi elfogadásának időpontja.A közleményben az alábbiakra vonatkozó javaslatok szerepelnek:-  az euro bevezetéséről szóló 974/98/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendelet;-  az euro és az eurót bevezető tagállamok pénznemei közötti átváltási árfolyamokról szóló2866/98/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendelet-  INDOKOLÁS1. A javaslat háttere2006 május 16-án a Bizottság – a Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésével összhangban – tanácsi határozatra vonatkozó javaslatot fogadott el, amelyben megállapítja, hogy Szlovénia teljesíti a közös valuta bevezetéséhez szükséges feltételeket, és javasolja, hogy 2007. január 1-jei hatállyal szüntessék meg a Szlovéniára vonatkozó eltérést.Kedvező döntés esetén a Tanácsnak ezután más intézkedéseket is meg kell hoznia, amelyek az euro szlovéniai bevezetéséhez szükségesek.Az euro bevezetéséről szóló 974/98/EK tanácsi rendelet[1] szabályozza az euro kezdeti bevezetését az euro-övezet első hullámbeli tagállamaiban és Görögországban. Az említett rendeletet a 2169/2005/EK rendelettel kiigazították, az euro-övezet későbbi bővítéseinek előkészítése végett. Ahhoz azonban, hogy a 974/98/EK rendelet hatálya Szlovéniára is kiterjedjen, az említett rendeletet ki kell egészíteni az érintett tagállamra való hivatkozással. Ez a kezdeményezés tehát az említett rendelet módosítására irányul.Szlovénia átállási terve szerint az úgynevezett „big bang” forgatókönyv valósulna meg, tehát egyszerre válna Szlovénia pénznemévé az euro és vezetnék be az euro-bankjegyek és -érmék használatát a szóban forgó tagállamban.2. Jogi szempontok2.1. JogalapE javaslat jogalapjául az EK-Szerződés 123. cikkének (5) bekezdése szolgál, amely lehetőséget ad azon egyéb intézkedések meghozatalára, amelyek ahhoz szükségesek, hogy bevezessék az eurót abban tagállamban, amelyre vonatkozóan a Szerződés 122. cikkének (2) bekezdése szerint megszüntették az eltérést.A Tanács az eltérésben nem részesülő tagállamok és az érintett tagállam egyhangú szavazatával határoz, a Bizottság javaslata alapján, az EKB-vel folytatott konzultációt követően.2.2. Szubszidiaritás és arányosságA javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. Ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazandó.Ez a kezdeményezés nem lépi túl a célkitűzésének eléréséhez szükséges mértéket, ezért megfelel az arányosság elvének.2.3. A jogi eszköz megválasztásaA rendelet az egyetlen jogi eszköz, amely alkalmas az euro bevezetéséről szóló, 974/98/EK tanácsi rendelet módosítására.3. Költségvetési kihatásokA javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére.4. az egyes cikkekre vonatkozó megjegyzések4.1. 1. cikkA 974/98/EK rendelet 1. cikkének a) pontja és 1a. cikke szerint ugyanezen rendelet melléklete sorolja fel a részt vevő tagállamokat és határozza meg mindezen tagállamok tekintetében az euro bevezetésének időpontját, a készpénzcsere időpontját, valamint – adott esetben – a fokozatos kivonás időszakát. A 974/98/EK rendelet 1. cikkének i) pontja értelmében a fokozatos kivonás időszaka csak azokban a tagállamokban alkalmazható, amelyekben az euro bevezetésének időpontja és a készpénzcsere időpontja azonos napra esik. A jelenlegi tizenkét részt vevő tagállam esetében ez nem volt így, Szlovénia átállási tervében azonban ugyanazt a napot jelölték meg az euro bevezetésének és a készpénzcserének az időpontjaként. Szlovénia ennek ellenére úgy döntött, hogy nem alkalmazza a fokozatos kivonás időszakát.A szóban forgó cikk a 974/98/EK rendelet mellékletét egészíti ki Szlovéniával és a vonatkozó adatokkal, a protokoll szerinti sorrendet betartva.Tagállam | Az euro bevezetésének dátuma | a készpénzcsere dátuma | „Fokozatos kivonási időszakot” alkalmazó tagállam |Szlovénia | 2007. január 1. | 2007. január 1. | nem |4.2. 2. cikkEz a cikk 2007. január 1-jében állapítja meg a rendelet hatálybalépésének időpontját, ezzel biztosítva, hogy alkalmazása összhangban legyen az euro szlovéniai bevezetésével összefüggő többi tanácsi jogalkotási aktus időpontjával, nevezetesen az eltérés megszüntetésének időpontjával és a szlovén tolár átváltási árfolyamának hatálybalépési időpontjával.2006/0110 (CNB)JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz euro bevezetéséről szóló 974/98/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 123. cikke (5) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[2],tekintettel az Európai Parlament véleményére[3],tekintettel az Európai Központi Bank véleményére[4],mivel:(1) Az euro bevezetéséről szóló, 1998. május 3-i 974/98/EK tanácsi rendelet[5] rendelkezik azon tagállamok valutájának az euróval történő felváltásáról, amelyek teljesítették a közös valuta bevezetésének feltételeit, amikor a Közösség a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszába lépett.(2) A 2596/2000/EK tanácsi rendelet[6] módosította a 974/98/EK rendeletet, előírva, hogy Görögország valutáját az euro váltsa fel.(3) A 2169/2005/EK tanácsi rendelet[7] módosította a 974/98/EK rendeletet, előkészítve az euro bevezetését olyan tagállamokban, amelyek még nem vezették be közös valutaként az eurót.(4) A 2003. évi csatlakozási okmány 4. cikkének megfelelően Szlovénia a Szerződés 122. cikke szerinti eltérésben részesülő tagállam.(5) Az EK-Szerződés 122. cikkének (2) bekezdése szerinti, a közös valuta Szlovénia általi, 2007. január 1-jén történő bevezetéséről szóló 2006. ...-i/-jei 2006/.../EK tanácsi határozat[8] szerint Szlovénia teljesíti a közös valuta bevezetéséhez szükséges feltételeket, és 2007. január 1-jei hatállyal megszüntetendő a Szlovéniára vonatkozó eltérés.(6) Az euro szlovéniai bevezetéséhez Szlovéniára is ki kell terjeszteni a 974/98/EK rendeletnek az euro bevezetésével kapcsolatos rendelkezéseit.(7) Szlovénia átállási tervében az szerepel, hogy az euro-bankjegyek és -érmék attól a naptól minősülnek törvényes fizetőeszköznek a szóban forgó tagállamban, amelyen az euro annak valutájává válik. Az euro bevezetésének és a készpénzcserének az időpontja tehát egyaránt 2007. január 1. „Fokozatos kivonási időszak” alkalmazására nem kerül sor.(8) Ezért a 974/98/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 974/98/EK rendelet melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.2. cikkEz a rendelet 2007. január 1-jén lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban, a Szerződéssel összhangban, a 25. és a 26. jegyzőkönyvre, valamint a 122. cikk (1) bekezdésére is figyelemmel.Kelt Brüsszelben,[…]-án/én.a Tanács részérőlaz elnökMellékletA 974/98/EK rendelet melléklete a következő sorral egészül ki a Portugáliára és a Finnországra vonatkozó bejegyzések közé beszúrva.Tagállam | Az euro bevezetésének dátuma | a készpénzcsere dátuma | „Fokozatos kivonási időszakot” alkalmazó tagállam |- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -„Szlovénia | 2007. január 1. | 2007. január 1. | nem” |INDOKOLÁS1. [9]A JAVASLAT HÁTTERE2006 május 16-án a Bizottság – a Szerződés 122. cikkének (2) bekezdésével összhangban – tanácsi határozatra vonatkozó javaslatot fogadott el, amelyben megállapítja, hogy Szlovénia teljesíti a közös valuta bevezetéséhez szükséges feltételeket, és javasolja, hogy 2007. január 1-jei hatállyal szüntessék meg a Szlovéniára vonatkozó eltérést.Kedvező döntés esetén a Tanácsnak ezután meg kell határoznia az euro és a szlovén tolár közötti, 2007. január 1-jétől érvényes átváltási árfolyamot.Az euro és az eurót bevezető tagállamok pénznemei közötti átváltási árfolyamokról szóló 2866/98/EK rendelet[10] szabályozza az euro kezdeti bevezetését az euro-övezet első hullámbeli tagállamaiban és Görögországban. Az említett rendet hatályának a szlovén tolárra való kiterjesztése érdekében a szóban forgó rendeletet ki kell egészíteni az említett valutára való hivatkozással. Ez a kezdeményezés tehát az említett rendelet módosítására irányul.2. Jogi szempontok2.1. JogalapE javaslat jogalapjául az EK-Szerződés 123. cikkének (5) bekezdése szolgál, amely lehetővé teszi, hogy megállapítsák az árfolyamot, amelyen az euro annak a tagállamnak a valutája helyébe lép, amelyre vonatkozóan a Szerződés 122. cikkének (2) bekezdése szerint megszüntették az eltérést.A Tanács az eltérésben nem részesülő tagállamok és az érintett tagállam egyhangú szavazatával határoz, a Bizottság javaslata alapján, az EKB-vel folytatott konzultációt követően.2.2. Szubszidiaritás és arányosságA javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. Ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazandó.Ez a kezdeményezés nem lépi túl a célkitűzésének eléréséhez szükséges mértéket, ezért megfelel az arányosság elvének.2.3. A jogi eszköz megválasztásaA rendelet az egyetlen jogi eszköz, amely alkalmas az euro és az eurót bevezető tagállamok pénznemei közötti átváltási árfolyamokról szóló 2866/98/EK tanácsi rendelet módosítására.3. Költségvetési kihatásokA javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére.4. az egyes cikkekre vonatkozó megjegyzések4.1. 1. cikkA javasolt átváltási árfolyam azonos a tolárnak az árfolyam-mechanizmus (ERM II) szerinti középárfolyamával.Mint ahogy a többi valuta esetében is, az euro bevezetésével kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló 1103/97/EK tanácsi rendelettel összhangban az árfolyamot hat helyi értékű számmal kell meghatározni.4.2. 2. cikkEz a cikk 2007. január 1-jében állapítja meg a rendelet hatálybalépésének időpontját, ezzel biztosítva, hogy alkalmazása összhangban legyen az euro szlovéniai bevezetésével összefüggő többi tanácsi jogalkotási aktus időpontjával, nevezetesen az eltérés megszüntetésének időpontjával és az euro szlovéniai bevezetéséhez szükséges egyéb intézkedések hatálybalépésének időpontjával.(COD)JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz euro és az eurót bevezető tagállamok pénznemei közötti átváltási árfolyamokról szóló 2866/98/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 123. cikke (5) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[11],tekintettel az Európai Központi Bank véleményére[12],mivel:1.  Az euro és az eurót bevezető tagállamok pénznemei közötti átváltási árfolyamokról szóló 2866/98/EK rendelet 1999. január 1-jei hatállyal megállapítja az átváltási árfolyamokat.2.  A 1478/2000/EK tanácsi rendelet[13] módosította a 2866/98/EK rendeletet, előírva, hogy Görögország valutáját az euro váltsa fel.3.  A 2003. évi csatlakozási okmány 4. cikkének megfelelően Szlovénia a Szerződés 122. cikke szerinti eltérésben részesülő tagállam.4.  Az EK-Szerződés 122. cikkének (2) bekezdése szerinti, a közös valuta Szlovénia általi, 2007. január 1-jén történő elfogadásáról szóló 2006. ...-i/-jei 2006/.../EK tanácsi határozat szerint Szlovénia teljesíti a közös valuta bevezetéséhez szükséges feltételeket, és 2007. január 1-jei hatállyal megszűnik a Szlovéniára vonatkozó eltérés.5.  Az euro szlovéniai bevezetéséhez meg kell állapítani az euro és a tolár közötti átváltási árfolyamot. A megállapított árfolyam szerint 239,640 szlovén tolár ér 1 eurót, ami megegyezik a tolárnak az árfolyam-mechanizmus (ERM II) szerinti jelenlegi középárfolyamával.6.  Ezért a 2866/98/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 2866/98/EK rendelet 1. cikke a következő sorral egészül ki a portugál escudóra és a finn márkára vonatkozó bejegyzések közé beszúrva:„= 239,640 szlovén tolár",2. cikkEz a rendelet 2007. január 1-jén lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,[…]-án/én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 139., 1998.5.11., 1. o. A legutóbb a 2005. december. 21-i 2169/2005/EK tanácsi rendelettel (HL L 346., 2005. 12. 29., 1. o.) módosított rendelet.[2] HL C , , . o.[3] HL C , , . o.[4] HL C , , . o.[5] HL L 139., 1998.5.11., 1. o. A legutóbb a 2169/2005/EK tanácsi rendelettel (HL L 346., 2005.12.29., 1. o.) módosított rendelet.[6] HL L 300., 2000.11.29., 2. o.[7] HL L 346., 2005.12.29., 1. o.[8] HL L, , . o.[9][10] HL L 359., 1988.12.31., 1. o. A legutóbb a 2000. június 19-i 1478/2000/EK rendelettel (HL L 167., 2000.7.7., 1. o.) módosított rendelet.[11] HL C , , . o.[12] HL C , , . o.[13] HL L 167., 2000.7.7., 1. o.


				|

		52012PC0041

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról /* COM/2012/041 final - 2012/0019 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A Kereskedelmi Világszervezet Vitarendezési
Testülete 2011. július 28-án elfogadta a Fellebbviteli Testület jelentését
és a Fellebbviteli Testületnek „Az Európai Közösségek – Az egyes Kínából
származó vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozó végleges
dömpingellenes intézkedések” ügyről szóló jelentésével módosított
vizsgálóbizottsági jelentést (a továbbiakban „jelentések”)[1].
A jelentésekben többek között megállapítást
nyert, hogy az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból
érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009.
november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban:
„dömpingellenes alaprendelet”)[2]
9. cikkének (5) bekezdése nincs összhangban a WTO dömpingellenes
megállapodása 6. cikkének (10) bekezdésével, 9. cikkének
(2) bekezdésével és 18. cikkének (4) bekezdésével, valamint a
WTO-egyezmény XVI. cikkének (4) bekezdésével. A dömpingellenes
alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése kimondja, hogy a
dömpingellenes alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének
c) pontja értelmében piacgazdasági elbánásban nem részesülő, nem
piacgazdasággal rendelkező ország egyedi exportáló gyártóira egy országos
vámtétel alkalmazandó, kivéve ha ezek az exportőrök bizonyítani tudják,
hogy megfelelnek az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében
szereplő, az egyéni elbánás biztosításához szükséges követelményeknek (a
Vitarendezési Testület megállapításai a dömpingellenes alaprendelet
9. cikkének (5) bekezdéséről).
Az Európai Unió 2011. augusztus
18-án értesítette a Vitarendezési Testületet abbéli szándékáról, hogy WTO-kötelezettségei
tiszteletben tartása érdekében végrehajtja a Testület e vitával kapcsolatos
ajánlásait és határozatait.
Az Európai Unió és Kína között 2012. január
19-én született megállapodás értelmében a Vitarendezési Testület
ajánlásainak és határozatainak végrehajtására kijelölt ésszerű
időszak a Testület jelentéseinek elfogadásától számított 14 hónap és két
hét. Tehát a végrehajtáshoz rendelkezésre álló időszak 2012. október 12-én
jár le.
E jogalkotási javaslat célja a Vitarendezési
Testület a dömpingellenes alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésére
vonatkozó ajánlásainak és határozatainak végrehajtása.
2.           AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK
Tárgytalan.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
·
Jogalap
E javaslat jogalapja az Európai Unió
működéséről szóló Szerződés 207. cikkének
(2) bekezdése, amely értelmében a közös kereskedelempolitika
végrehajtásának kereteit meghatározó intézkedéseket rendes jogalkotási eljárás
keretében elfogadott rendeletekben az Európai Parlament és a Tanács határozza
meg.
E javaslat módosítja a
1225/2009/EK tanácsi rendeletet (dömpingellenes alaprendelet), amely
alapjául az Európai Közösséget létrehozó szerződés egyenértékű
rendelkezése (133. cikk) szolgált.
·
A szubszidiaritás elve
Az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 3. cikke (1) bekezdésének e) pontja értelmében ez
a javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik. Ezért a szubszidiaritás
elve nem alkalmazható.
·
Az arányosság elve
A javaslat megfelel az arányosság elvének.
·
A jogi aktus típusának megválasztása
Javasolt aktus: európai parlamenti és tanácsi
rendelet.
Más jogi aktus nem felelne meg a
következők miatt: rendelet csak rendelettel módosítható.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
Tárgytalan.
5.           OPCIONÁLIS ELEMEK
Tárgytalan.
2012/0019 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
az Európai Közösségben tagsággal nem
rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni
védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi
rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak
207. cikkére,
tekintettel a WTO Vitarendező Testülete
által dömping- és szubvencióellenes ügyekkel kapcsolatban elfogadott jelentés
után a Közösség által hozható intézkedésekről szóló
1515/2001/EK tanácsi rendeletre,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
A Kereskedelmi Világszervezet Vitarendezési
Testülete 2011. július 28-án elfogadta a Fellebbviteli Testület jelentését és a
Fellebbviteli Testületnek „Az Európai Közösségek – Az egyes Kínából származó
vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések”
ügyről szóló jelentésével módosított vizsgálóbizottsági jelentést (a
továbbiakban „jelentések”) .[3].

(2)
A jelentésekben többek között megállapítást nyert,
hogy az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból
érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló,
2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet[4] (a továbbiakban „dömpingellenes
alaprendelet”) 9. cikkének (5) bekezdése nincs összhangban a WTO
dömpingellenes megállapodása 6. cikkének (10) bekezdésével,
9. cikkének (2) bekezdésével és 18. cikkének
(4) bekezdésével, valamint a WTO-egyezmény XVI. cikkének
(4) bekezdésével. A dömpingellenes alaprendelet 9. cikkének
(5) bekezdése kimondja, hogy a dömpingellenes alaprendelet 2. cikke
(7) bekezdésének c) pontja értelmében piacgazdasági elbánásban nem
részesülő, nem piacgazdasággal rendelkező ország egyedi exportáló
gyártóira egy országos vámtétel alkalmazandó, kivéve ha ezek az exportőrök
bizonyítani tudják, hogy megfelelnek az alaprendelet 9. cikkének
(5) bekezdésében szereplő, az egyéni elbánás biztosításához szükséges
követelményeknek (a Vitarendezési Testület megállapításai a dömpingellenes
alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdéséről).
(3)
A Fellebbviteli Testület megállapította, hogy a
dömpingellenes alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésében szereplő
vélelmezés szerint a nem piacgazdasággal rendelkező országok exportáló
gyártói nem jogosultak egyéni elbánásra, azonban ha mégis egyéni elbánásban
kívánnak részesülni, bizonyítaniuk kell, hogy megfelel az annak teljesítésére
előírt követelményeknek. A Vitarendezési Testület szerint a
WTO-megállapodásokban nem szerepel olyan jogalap, amely ezt a vélelmet
alátámasztaná.
(4)
A Vitarendezési Testület ugyanakkor
egyértelművé tette, hogy annak kérdése, hogy egy több exportőrre
vonatkozó, egységes dömpingkülönbözet és egységes dömpingellenes vám
megállapítása összeegyeztethető-e a WTO dömpingellenes megállapodása
6. cikkének (10) bekezdésével és 9. cikkének
(2) bekezdésével, attól függ, hogy fennállnak-e olyan tényezők,
amelyek arra mutatnak, hogy két vagy több jogilag különálló exportőrt a
közöttük létesült kapcsolat okán indokolt egyetlen egységként kezelni. Ilyen
tényező lehet például: i. az exportőrök közötti vállalati vagy
szerkezeti kapcsolatok, mint például a közös ellenőrzés,
tőkerészesedés és irányítás, ii. az állam és az exportőrök közötti
vállalati vagy szerkezeti kapcsolatok, mint például a közös ellenőrzés,
tőkerészesedés és irányítás, továbbá iii. az árképzésre és a kibocsátásra
kiterjedő állami kontroll vagy jelentős befolyás. E tekintetben a
javasolt módosítások fenti tényezőkre vonatkozó meghatározásait a
Fellebbviteli Testület magyarázatai fényében és a dömpingellenes alaprendelet
más rendelkezéseiben szereplő azonos vagy hasonló meghatározások sérelme
nélkül kell alkalmazni.
(5)
Az Európai Unió 2011. augusztus 18-án értesítette a
Vitarendezési Testületet abbéli szándékáról, hogy WTO-kötelezettségeinek
tiszteletben tartása érdekében végrehajtja a testület e vitával kapcsolatos
határozatait és ajánlásait.
(6)
E célból módosítani kell a dömpingellenes
alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében foglalt rendelkezéseket,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1225/2009/EK rendelet a
következőképpen módosul:
1. A 9. cikk (5) bekezdése helyébe a
következő szöveg lép:
„(5) Megkülönböztetés nélkül és forrástól
függetlenül minden esetben megfelelő mértékű dömpingellenes vámot
kell kivetni egy termék minden olyan behozatalára, amelyről
megállapítható, hogy dömpingelt és kárt okoz, kivéve az olyan forrásokból
származó behozatalokat, amelyekre az e rendeletben foglalt feltételek szerinti
kötelezettségvállalások kerültek elfogadásra.
A dömpingellenes intézkedéseket elrendelő
rendeletben minden egyes szállítóra meg kell állapítani a vámot, vagy ha ez
kivitelezhetetlen lenne, akkor az érintett szállító országra. A többi szállítótól
vagy az államtól jogilag elkülönülő szállítók a vám megállapítása céljából
azonban tekinthetők egyetlen egységnek. E bekezdés alkalmazásában
figyelembe vehetők olyan tényezők, mint pl. a szállítók közötti vagy
a szállítók és az állam közötti szerkezeti vagy vállalati kapcsolatok, az
árképzést és a kibocsátást érintő állami kontroll vagy jelentős
befolyás, illetve a szállító ország gazdasági szerkezete”.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő […] napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet hatálybalépését követően
a 1225/2009/EK rendelet alapján kezdeményezett valamennyi vizsgálatra
alkalmazni kell.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben,
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               A WTO Fellebbviteli Testületének jelentése (AB-2011-2),
                WT/DS397/AB/R, 2011. július
15., a WTO Vizsgálóbizottságának jelentése,
                WT/DS397/R, 2010.
szeptember 29. A jelentések a WTO honlapjáról letölthetők
(http://www.wto.org/english/tratop_e/dispu_e/cases_e/ds397_e.htm)
[2]               HL L 343., 2009.12.22., 51. o.
[3]               A WTO Fellebbviteli Testületének jelentése (AB-2011-2),
WT/DS397/AB/R, 2011. július 15. A WTO Vizsgálóbizottságának jelentése,
WT/DS397/R, 2010. szeptember 29. A jelentések a WTO honlapjáról
letölthetők
(http://www.wto.org/english/tratop_e/dispu_e/cases_e/ds397_e.htm)
[4]               HL L 343., 2009.12.22., 51. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0481

Javaslat a Tanács rendelete a Kínai Népköztársaságból származó egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1487/2005/EK rendelet módosításáról  /* COM/2007/0481 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 24.8.2007COM(2007) 481 véglegesJavaslatA TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1487/2005/EK rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA javaslat háttere |A javaslat indokai és célkitűzései Ez a javaslat a legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) a Kínai Népköztársaságból származó egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek behozatalára történő alkalmazására vonatkozik. |Általános háttér A javaslat az alaprendelet végrehajtásának összefüggésében készült, és annak a vizsgálatnak az eredménye, amelyre az alaprendeletben megállapított lényeges és eljárási követelményekkel összhangban került sor. |A javaslat tárgykörében meglévő rendelkezések Nem alkalmazható. |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazható. |Konzultáció az érdekelt felekkel és hatásvizsgálat |Konzultáció az érdekelt felekkel |Az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően az eljárásban érintett érdekelt feleknek a vizsgálat során már lehetőségük nyílt arra, hogy érdekeik védelmében fellépjenek. |A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |Külső szakértők bevonása nem volt indokolt. |Hatásvizsgálat A javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, viszont tartalmazza a megvizsgálandó körülmények részletes listáját. |A javaslat jogi elemei |A javasolt intézkedés összefoglalása 2006. december 28-án az alaprendelet 12. cikke értelmében az 1487/2005/EK tanácsi rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékekre kivetett dömpingellenes intézkedések tekintetében újbóli vizsgálat indult. A fenti tanácsi rendeletet módosító mellékelt tanácsi rendeletjavaslat az arra irányuló újbóli vizsgálat eredményein alapul, hogy bekövetkezett-e a fenti dömpingellenes intézkedések abszorpciója. Az új dömpingkülönbözet eredményeként új vámot számítottak ki. Ezért az a javaslat született, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt tanácsi rendeletjavaslatot, amely legkésőbb 2007. szeptember 27-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetésre kerül. |Jogalap A legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet. |A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ennélfogva nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat a következő okok miatt eleget tesz az arányosság elvének. |Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. |Nem szükséges annak feltüntetése, hogy a Közösségre, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, gazdasági szereplőkre és a polgárokra eső pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, illetve milyen arányban áll a javaslat célkitűzésével. |Az eszközök megválasztása |A javasolt eszközök: rendelet. |Más eszköz azért nem lenne megfelelő, mert az alaprendelet nem rendelkezik alternatív lehetőségekről. |Költségvetési vonzatok |A javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére. |JavaslatA TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1487/2005/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. és 12. cikkére,tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően a Bizottság által benyújtott javaslatra,mivel:A. ELJÁRÁS1. Eredeti intézkedések(1) 2005 szeptemberében egy dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) követően a Tanács az 1487/2005/EK rendelettel[2] a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes végtelen poliészter szálból készült szövet késztermékekre (a továbbiakban: szövet késztermékek) végleges dömpingellenes vámot (a továbbiakban: eredeti intézkedések) vetett ki. A kínai szövet késztermékekre alkalmazandó vámok 14,1 % és 56,2 % között változtak.2. Az abszorpcióellenes újbóli vizsgálat iránti kérelem(2) Az alaprendelet 12. cikkének megfelelően 2006. november 13-án az eredeti intézkedések újbóli vizsgálatára irányuló kérelmet nyújtottak be. A kérelmet az AIUFFASS (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be a szövet késztermékek teljes közösségi gyártásának döntő részét, ebben az esetben több mint 30 %-át képviselő gyártók nevében.(3) A kérelmező elegendő információt nyújtott be annak igazolására, hogy miután a Kínából származó szövet késztermékekre az eredeti dömpingellenes vámot kivetették, az exportárak csökkentek, és a Közösségen belül a viszonteladói árak vagy a későbbi eladási árak tekintetében nem volt elegendő mozgás. Ez állítólag a dömping növekedését idézte elő, ami gátolta a hatályos intézkedések ellensúlyozó hatását. A kérelmező ezen kívül bebizonyította, hogy az érintett termék Kínából való behozatala továbbra is számottevő mennyiséget képviselt a közösségi piacon.3. Az abszorpcióellenes újbóli vizsgálat(4) 2006. december 28-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel[3] az alaprendelet 12. cikke értelmében bejelentette a Kínából származó szövet késztermékek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések újbóli vizsgálatának megindítását.(5) Az újbóli vizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta az érintettnek vélt gyártókat/exportőröket, az exportáló ország képviselőit, az importőröket és a felhasználókat. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek. A Bizottság kérdőíveket küldött az összes ismert érintett félnek.(6) Tekintettel az eredeti vizsgálatban részt vevő exportáló gyártók és importőrök nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikke értelmében mintavételt irányoztak elő. Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, hogy szükség van-e a mintavételre, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, valamennyi exportáló gyártót és importőrt felkértek, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és alapvető tájékoztatást nyújtson.(7) A Bizottság felkutatott és igazolt minden olyan információt, amelyet szükségesnek vélt annak megállapításához, hogy az exportárak emelkedtek-e, és a Közösségen belül a viszonteladói árak vagy a későbbi eladási árak tekintetében valóban nem volt-e elegendő mozgás. Az együttműködő kínai exportőrök/gyártók és kapcsolódó vállalataik helyszínén szükség esetén ellenőrző látogatásokat tettek:-  Nantong Teijin Co. Ltd and its related importer NI-Teijin Shoji Europe GmbH-  Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd-  Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co. Ltd-  Hangzhou Delicacy Textile Co. Ltd-  Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd-  Wujiang Xiangsheng Textile dyeing & Finishing Co. Ltd és kapcsolódó vállalata-  Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd(8) Az újbóli vizsgálatra irányuló vizsgálati időszak (a továbbiakban: új vizsgálati időszak) 2005. október 1-jétől 2006. szeptember 30-ig tartott. Az új vizsgálati időszakot arra használták, hogy megállapítsák az exportárak jelenlegi szintjét és az első független vásárlóra alkalmazott árak szintjét a Közösségben. Annak megállapítására, hogy a Közösségben az árak elegendő mértékben mozogtak-e, az új vizsgálati időszakban alkalmazott árszinteket összehasonlították a 2003. április 1-jétől 2004. március 30-ig tartó eredeti vizsgálati időszakban alkalmazott árszintekkel.(9) Meg kell jegyezni, hogy a Bizottságnak elegendő időt kellett hagynia arra, hogy a felek jelentkezhessenek, és az alaprendelet 17. cikkével összhangban kiválaszthassa a kínai exportáló gyártók mintáját. A különleges körülményeknek köszönhetően az együttműködő felek egyben kérték, hogy válaszaik benyújtására kapjanak haladékot. Indokolt esetben engedélyeztek haladékot. Az újbóli vizsgálat időtartama ezért némileg meghaladta az alaprendelet 12. cikkének (4) bekezdésében előírt hat hónapos rendes időtartamot.B. AZ ÉRINTETT TERMÉK(10) Az újbóli vizsgálat tárgyát képező termék azonos az eredeti vizsgálatéval, azaz végtelen poliészter szálból készült ruhaszövet késztermékek, amelyek általában az ex 5407 51 00, 5407 52 00, 5407 54 00, ex 5407 61 10, 5407 61 30, 5407 61 90 és ex 5407 69 10 és ex 5407 69 90 KN-kód alá sorolandók. Az érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 85 tömegszázalék végtelen, terjedelmesített és/vagy nem terjedelmesített poliészter szálat tartalmazó szintetikus fonalból készült festett (fehérre festett is) vagy nyomott szövet. Az érintett terméket elsősorban a textiliparban használják.C. AZ ÚJBÓLI VIZSGÁLAT(11) Az alaprendelet 12. cikke szerinti újbóli vizsgálat célja általában az, hogy megállapítsa, hogy a Kínából származó szövet késztermékek közösségi árai tekintetében az eredeti dömpingellenes intézkedések meghozatalát követően elegendő mozgás volt-e. Amennyiben megállapítják, hogy abszorpció történt, második lépésként új dömpingkülönbözetet számítanak ki. Az alaprendelet 12. cikkével összhangban az importőrök/felhasználók és az exportőrök lehetőségek kapnak arra, hogy bizonyítékot nyújtsanak be annak igazolására, hogy az intézkedések meghozatalát követően a dömpingellenes vám abszorpciójától eltérő okból nem történt ármozgás a Közösségben.1. Mintavétel(12) A fenti (5) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Bizottság felkért valamennyi exportáló gyártót és importőrt, hogy jelentkezzen, és nyújtson tájékoztatást az új vizsgálati időszak alatt folytatott tevékenységükről. A feleket egyben arra is felkérték, hogy nyilvánítsák ki szándékukat arról, hogy részt kívánnak-e venni a mintában.a) Exportőrök/gyártók(13) 26 exportőr / gyártó volt hajlandó benyújtani a kért információkat és részt venni a mintában. Az exportőrök / gyártók nagy számára való tekintettel az a döntés született, hogy Kínában az exportőrök/gyártók esetleges átvállalásának megállapítása érdekében szükség van mintavételre. Noha elsősorban az eredeti vizsgálat mintájában részt vevő vállalatokat preferálták, olyan vállalatokat választottak ki, amelyek fel tudták ölelni az exportok olyan legnagyobb reprezentatív mennyiségét, amelyet a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen meg lehetett vizsgálni. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a mintáról konzultáltak a kínai hatóságokkal, amelyek nem emeltek kifogást.(14) Először kilenc vállalatot választottak ki a mintához. Ezek közül egy vállalat egyéni elbánásban részesült, nyolc pedig picagazdasági státuszt kapott az eredeti vizsgálat során. Még a Kínában tett ellenőrző látogatás előtt két vállalat (az egyéni elbánásban részesülő és egy piacgazdasági státuszú) úgy döntött, hogy mégsem vesz részt a mintában. Ezt a két vállalatot a jelenlegi újbóli vizsgálat során az együttműködést megtagadónak tekintették. Következésképpen 24 együttműködő vállalat maradt, és a minta hét piacgazdasági státuszú exportálóból/gyártóból állt. A Bizottság ekkor megállapította, hogy egyetlen egyéni elbánásban részesülő exportáló / gyártó sem működött együtt a vizsgálat során.(15) A mintában részt vevő hátramaradt hét vállalat mind piacgazdasági státuszú, és az összes együttműködő vállalat által gyártott, EU-ba irányuló export kb. 78 %-át, illetve a közösségi piacra irányuló szövet késztermékek teljes kínai exportjának 23,9 %-át képviselik. Az újbóli vizsgálat e stádiumában azt a következtetést vonták le, hogy ezek a vállalatok a legnagyobb olyan mennyiséget képviselték, amelyet a rendelkezésre álló idő alatt ésszerűen meg lehetett vizsgálni. A hét vállalat ezért az újbóli vizsgálat mintája szempontjából reprezentatívnak volt tekinthető.b) Importőrök(16) Az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül egy nem kapcsolódó importőr sem nyújtotta be a kért információkat.2. Az együttműködés hiánya(17) A mintában részt venni kívánó 24 együttműködő exportőr / gyártó a Közösségbe irányuló kínai szövet késztermékek teljes exportjának kb. 30 %-át képviselték. A (13) preambulumbekezdésben említettek szerint két további gyártó megtagadta az együttműködést. Ennek eredményeként az együttműködés hiánya végül a szövet késztermékek közösségi piacra irányuló teljes exportjának kb. 70 %-ára terjedt ki.(18) Ennek alapján az együttműködés hiánya ebben az esetben jelentősnek számított.3. Az árak mozgása a Közösségben3.1. Általános észrevételek(19) Emlékeztetőül az érintett termék egy nem kapcsolódó importőre / felhasználója sem működött együtt az újbóli vizsgálat során. A fenti (17) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kínai exportőrök / gyártók részéről az együttműködés hiánya jelentős.(20) A mintában részt vevő egy exportőr / gyártó kivételével a Kínából származó szövet késztermékek kereskedelmének szerkezetére az érintett terméket viszonteladásra a Közösségbe importáló, kapcsolódó közvetítők hiánya jellemző. A szövet késztermék független vásárlói általában olyan felhasználó vállalatok, amelyek az érintett terméket saját belső felhasználásra közvetlenül importálják.(21) Megállapítást nyert, hogy az új vizsgálati időszak során a mintában résztvevő exportőrök / gyártók által végzett exporteladások eladási feltételei általában a CIF-en (cost, insurance and freight, azaz költség, biztosítás és fuvardíj) alapultak. Ezért bármilyen ármozgás felmérésére az érintett termékre vonatkozó árszintet először CIF-szinten állapították meg. Az új vizsgálati időszakra a Közösség határán alkalmazandó CIF-árat a mintában részt vevő együttműködő kínai exportőrök / gyártók által benyújtott információk alapján állapították meg.3.2. A viszonteladói ár mozgása a Közösségben a mintában részt vevő vállalatokra vonatkozóan(22) A Közösségben az árak exportőr / gyártó szintjén történő bármilyen mozgásának felmérése érdekében a szövet késztermékek új vizsgálati időszakra típusonként meghatározott átlagárát összehasonlították a szövet késztermékek eredeti vizsgálati időszakra meghatározott átlagárával a kereskedelem azonos szintjén és azonos szállítási feltételek mellett.(23) Ily módon az összehasonlítás azt mutatta, hogy a Közösségben a Kínából származó szövet késztermékek átlagára a mintában szereplő összes vállalatot vizsgálva az új vizsgálati időszak alatt nem csökkent.(24) Az egyik közösségi székhelyű kapcsolódó importőr esetében típusonként megvizsgálták a viszonteladói ár mozgását. A Közösségben a nem kapcsolódó vásárlókra alkalmazandó azonos szállítási feltételek mellett a viszonteladói árakat összehasonlították a két vizsgálati időszakban. Az összegyűjtött információk alapján megállapítást nyert, hogy az árak a dömpingellenes vámnál nagyobb összeggel emelkedtek.3.3. Az érdekelt felek kérelmei(25) Több érdekelt fél kérte exportáraik kiigazítását. Arra hivatkoztak, hogy az USD/EUR átváltási árfolyam változása az új vizsgálati időszak alatt mesterségesen csökkentette exportáraikat. Mivel azonban az új vizsgálati időszak alatt nem tapasztaltak árcsökkenést még a kérelmezett kiigazítás alkalmazása előtt sem, ami a régi vizsgálati időszak alatt csökkenő árakat eredményezne, a kérelem megvizsgálását szükségesnek tartották.3.4. A viszonteladói ár mozgása a Közösségben az együttműködést megtagadókra vonatkozóan(26) Az együttműködés hiányának magas szintje miatt – ez esetben kb. 70 % – a Kínai Népköztársaságban az együttműködést megtagadó valamennyi exportőr / gyártó számára abszorpciós vámot kell kiszabni. Az abszorpciós vámot az alaprendelet 18. cikke, azaz a rendelkezésre álló legpontosabb információk alapján kell meghatározni.(27) Jelen esetben a Eurostat importstatisztikáiban rendelkezésre álló adatok tekinthetők a legpontosabbnak és legmegbízhatóbbnak, amelyeket fel lehet használni annak a szintnek a meghatározásához, amelyen az együttműködést megtagadó kínai exportőrök szövet késztermékekiket a közösségi piacra exportálták. Ha kivonjuk a Eurostat adataiból az olyan együttműködő vállalatok szintjén igazolt adatokat, amelyek esetében nem tapasztaltak abszorpciót, az együttműködést megtagadó vállalatokra vonatkozó abszorpciós különbözetet a Eurostat adatai alapján 18,6 %-ban állapították meg.3.5. Következtetések a Közösségben az eladási árak mozgásáról(28) A fenti tények és megfontolások alapján azt a következtetést lehet levonni, hogy a mintában részt vevő egyik exportőr / gyártó sem abszorbeálta a dömpingellenes vámot. Egyik együttműködő és a mintában részt vevő kínai exportőr / gyártó számára sem kell tehát abszorpciós vámot megállapítani.(29) A 18,6 %-ban megállapított abszorpciós vámot azonban az együttműködést megtagadó valamennyi kínai exportőrre / gyártóra alkalmazni kell.4 . Az intézkedés új szintjea) A mintában részt vevő vállalatok esetében(30) Mivel a mintában részt vevő vállalatok be tudták bizonyítani, hogy közösségi piacra irányuló érintett termékek exportárai nem csökkentek, az intézkedések szintje változatlan marad:Vállalat | Végleges vám |Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd | 14,1 % |Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd | 14,1 % |Nantong Teijin Co. Ltd | 14,1 % |Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd | 14,1 % |b) A mintában nem szereplő együttműködő exportőrök esetében(31) Az együttműködő és a mintában részt vevő 17 vállalatra ugyanazokat a következtetéseket kell levonni:Vállalat | Végleges dömpingellenes vám |Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd | 14,1 % |Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 14,1 % |Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd | 14,1 % |Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd | 14,1 % |Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd | 14,1 % |Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd | 14,1 % |Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % |Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd | 14,1 % |Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd | 14,1 % |Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd | 14,1 % |Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd | 14,1 % |Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd | 14,1 % |Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd | 14,1 % |Zheijiang Singmetat Print and Dyeing Co. Ltd | 56,2 % |c) Az összes többi exportáló gyártó esetében(32) Az együttműködést megtagadó felek esetében a fenti (26) preambulumbekezdésben említettek szerint a dömpingellenes vám szintjének módosítása az alaprendelet 12. cikke (3) bekezdésének utolsó mondata értelmében indokolt. A vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó, felülvizsgált dömpingellenes vám a következő:Vállalat | Végleges vám |Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd | 55,7 % |Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd | 55,7 % |Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd | 55,7 % |Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd | 28,2 % |Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd | 55,7 % |Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd | 55,7 % |Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd | 55,7 % |Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd | 55,7 % |Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 45,3 % |Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd | 28,2 % |Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd | 52,5 % |Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd | 28,2 % |Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd | 55,7 % |Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd | 55,7 % |Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd | 52,5 % |Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd | 65 % |Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd | 55,7 % |Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd | 55,7 % |Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd | 74,8 % |Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd | 55,7 % |Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd | 55,7 % |Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd | 55,7 % |Összes többi vállalat | 74,8 % |5. Különleges rendelkezés a nem abszorbeáló kínai exportőröknek(33) A vizsgálat eredményei és a gyenge kínai együttműködés fényében – amely talán annak tudható be, hogy a szövet késztermékek exportáló gyártói kis- és középvállalatok – a Közösség újra megvizsgálhatja azon exportőrök helyzetét, amelyek ebben az újbóli vizsgálatban nem tudtak együttműködni abban az esetben, ha be tudják bizonyítani, hogy a jelenlegi vizsgálati időszak során nem abszorbeálták a hatályos dömpingellenes intézkedéseket. Ez a lehetőség az érintett termék minden kínai gyártója / exportőre előtt nyitva áll,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1487/2005/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„2. Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbi vállalatok által előállított termékek vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:Vállalat | Végleges dömpingellenes vám | Kiegészítő TARIC-kód |Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd | 14,1 % | A617 |Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |Nantong Teijin Co. Ltd | 14,1 % | A617 |Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd | 14,1 % | A617 |Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 14,1 % | A617 |Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd | 14,1 % | A617 |Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd | 14,1 % | A617 |Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd | 14,1 % | A617 |Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd | 14,1 % | A617 |Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd | 14,1 % | A617 |Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd | 14,1 % | A617 |Zheijiang Singmetat Print and Dyeing Co. Ltd | 56,2 % | A836 |Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd | 55,7 % | A623 |Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd | 55,7 % | A623 |Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd | 55,7 % | A623 |Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd | 28,2 % | A837 |Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd | 55,7 % | A623 |Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd | 55,7 % | A623 |Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd | 55,7 % | A623 |Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd | 55,7 % | A623 |Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 45,3 % | A619 |Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd | 28,2 % | A837 |Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd | 52,5 % | A621 |Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd | 28,2 % | A837 |Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd | 55,7 % | A623 |Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd | 55,7 % | A623 |Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd | 52,5 % | A620 |Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd | 65 % | A622 |Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd | 55,7 % | A623 |Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd | 55,7 % | A623 |Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd | 74,8 % | A618 |Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd | 55,7 % | A623 |Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd | 55,7 % | A623 |Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd | 55,7 % | A623 |Összes többi vállalat | 74,8 % | A999 |2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel módosított rendelet……………………………[2] HL L 240., 2005.9.16., 1. o.[3] HL C 320., 2006.12.28., 8. o.