Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0480

Javaslat : a Tanács határozata a fúziósenergia-kutatás terén folytatandó együttműködésről szóló, a Bizottság által képviselt Európai Atomenergia-közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya közötti megállapodásnak a Bizottság általi megkötéséről  /* COM/2009/0480 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2009.9.16.COM(2009) 480 véglegesJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa fúziósenergia-kutatás terén folytatandó együttműködésről szóló, a Bizottság által képviselt Európai Atomenergia-közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya közötti megállapodásnak a Bizottság általi megkötésérőlINDOKOLÁSTárgy: A fúziósenergia-kutatás terén folytatandó együttműködésről szóló, az Európai Közösségek Bizottsága által képviselt Európai Atomenergia-közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya közötti megállapodásnak a Bizottság általi, az Euratom-szerződés 101. cikkének második bekezdése szerinti megkötése.A Tanács 2008. július 22-én irányelveket fogadott el a fúziósenergia-kutatás terén folytatandó együttműködésről szóló, az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya közötti megállapodásról a Bizottság által folytatandó tárgyalásokhoz.Az irányelvek olyan megállapodástervezeten alapultak, amelyet a kutatási és nukleáris kutatási közös munkacsoport keretében megvitattak és elfogadtak, mielőtt a Tanács „A” pontként elfogadta az irányelvekre vonatkozó határozatot. Ez a megállapodástervezet a tárgyalások során érdemben nem változott.Az atomenergiával kapcsolatos egyedi kutatási (magfúziós) program tanácsadó bizottsága (CCE-FU) támogatta egy ilyen megállapodás megkötésének szándékát.A majdani megállapodás által az Euratom vonatkozásában lehetővé tett együttműködési formák:műszaki szempontból megfelelnek a nukleáris fúzió kutatására vonatkozó azon tudományos és technológiai célkitűzéseknek, amelyek az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2011) szóló, 2006. december 18-i tanácsi határozatban[1] szerepelnek,pénzügyi szempontból megfelelnek a fúzióra vonatkozó, az említett 2006. december 18-i határozatban szereplő referenciaösszegeknek,összhangban állnak a fúziósenergia-kutatás kiemelt tématerületének azon tudományos és technológiai célkitűzéseivel, amelyek az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjának (2007–2011) végrehajtására irányuló egyedi programról szóló, 2006. december 19-i tanácsi határozatban[2] szerepelnek.A javasolt megállapodás nem lesz hatással a közösségi költségvetésre, mivel minden, e megállapodás szerinti együttműködési tevékenység olyan területeket érint, amelyek európai uniós programok részei, vagyis finanszírozásuk a vonatkozó finanszírozási rendszerek (például a Bizottság és a tagállamok közötti társulási szerződések, a személyzet mobilitásáról szóló megállapodás és más, az uniós fúziósenergia-kutatás folytatására létrehozandó finanszírozási rendszerek) útján történik.Az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 101. cikkének második bekezdésével összhangban a Bizottságnak kell megkötnie a megállapodást.Tekintettel a fentiekre, a Bizottság azt javasolja, hogy a Tanács – az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 101. cikkének második bekezdése értelmében – fogadja el a fúziósenergia-kutatás terén folytatandó együttműködésről szóló, az Európai Atomenergia-közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya közötti megállapodásnak a Bizottság általi megkötéséről szóló tanácsi határozatra vonatkozó mellékelt javaslattervezetet.Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa fúziósenergia-kutatás terén folytatandó együttműködésről szóló, a Bizottság által képviselt Európai Atomenergia-közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya közötti megállapodásnak a Bizottság általi megkötésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikke második bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) A Bizottság a 2008. július 22-i tanácsi irányelvekkel összhangban tárgyalásokat folytatott egy, a fúziósenergia-kutatás terén folytatandó együttműködésről szóló, az Európai Atomenergia-közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti megállapodásról,(2) Indokolt jóváhagyni, hogy a Bizottság megkösse a megállapodást,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:Egyetlen cikkA fúziósenergia-kutatás terén folytatandó együttműködésről szóló, az Európai Atomenergia-közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti megállapodásnak a Bizottság által az Európai Atomenergia-közösség részéről és annak nevében történő megkötése jóváhagyásra kerül.A megállapodás szövegét e határozat melléklete tartalmazza.Kelt Brüsszelben, [2009. …]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETMEGÁLLAPODÁS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG ÉS A BRAZIL SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA KÖZÖTT A FÚZIÓSENERGIA-KUTATÁS TERÉN FOLYTATANDÓ EGYÜTTMŰKÖDÉSRŐLAz Európai Atomenergia-ügynökség (Euratom) és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya (a továbbiakban együtt: a felek);mivel az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya között 2004. január 19-én létrejött tudományos és technológiai együttműködési megállapodásban a felek vállalják, hogy a kutatás és a technológiai fejlődés terén előmozdítják az együttműködést;azzal az óhajjal, hogy tovább ösztönözzék a fúziós energiának mint környezeti szempontból potenciálisan elfogadható, gazdaságilag versenyképes és gyakorlatilag korlátlan energiaforrásnak a fejlesztését,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:I. cikkCélkitűzésE megállapodás célja, hogy szorosabbá tegye a felek közötti együttműködést a fúziós programjaik által lefedett területeken, a kölcsönös haszon és az általános viszonosság szellemében, azzal a céllal, hogy a fúziósenergia-rendszerhez szükséges tudományos ismereteiket és technológiai képességeiket továbbfejlesszék.II. cikkEgyüttműködési területekAz e megállapodás szerinti együttműködés az alábbiakra terjedhet ki:a) tokamakok, beleértve a jelenlegi generáció nagyszabású projektjeit és a következő generációk projektjeihez kapcsolódó tevékenységeket;b) a tokamakok alternatívái;c) a mágneses fúziósenergia-technológia;d) plazmaelmélet és alkalmazott plazmafizika;e) programpolitikák és -tervek; valamintf) egyéb területek, amelyekről a felek írásban megállapodnak, feltéve hogy mindkét fél programjai kiterjednek rájuk.III. cikkAz együttműködés formái1. Az e megállapodás szerinti együttműködés lehetséges formái kiterjednek, de nem korlátozódnak az alábbiakra:a) tudományos és műszaki tevékenységekkel, eseményekkel, gyakorlatokkal és eredményekkel, valamint programpolitikákkal és -tervekkel kapcsolatos információk és adatok cseréje és átadása, beleértve nem nyilvános információknak a VI. és VII. cikkben előírt feltételek szerinti cseréjét;b) kutatók, mérnökök és egyéb szakemberek megállapodás szerinti időre szóló cseréje azzal a céllal, hogy a VIII. cikkel összhangban kísérletekben, elemzésekben, tervezésben és egyéb kutatási és fejlesztési tevékenységekben vegyenek részt;c) konferenciák és egyéb találkozók szervezése azzal a céllal, hogy információt cseréljenek a II. cikkben felsorolt területek megállapodás szerinti tárgyköreiben, és meghatározzák, hogy az V. cikkel összhangban milyen együttműködési tevékenységeket célszerű végezni;d) minták, anyagok, berendezések (műszerek és alkatrészek) kísérleti, vizsgálati és értékelési célú cseréje és átadása a IX. és a X. cikkel összhangban;e) közös kutatások, projektek vagy kísérletek végrehajtása, beleértve azok közös tervezését, kialakítását és lebonyolítását;f) adatkapcsolatok – például, de nem kizárólag távadat-elemző eszközök – létrehozása; valamintg) az együttműködés egyéb olyan formái, amelyekről a felek írásban megállapodtak.2. A felek szükség szerint összehangolják az e határozat hatálya alá tartozó tevékenységeiket más nemzetközi fúziósenergia-kutatási és -fejlesztési tevékenységekkel, hogy ezek között minél kevesebb átfedés legyen. E megállapodás rendelkezései nem sértik a felek között fennálló vagy később létrejövő együttműködési megállapodásokat.IV. cikkKoordinációs bizottság és végrehajtó titkárságok1. A felek koordinációs bizottságot hoznak létre az e megállapodás szerinti tevékenységek összehangolására és felügyeletére. Mindkét fél azonos számban nevez ki koordinációs bizottsági tagokat, és az általa kinevezett tagok közül egyet kijelöl a küldöttség vezetőjéül. A koordinációs bizottság évente, a Brazil Szövetségi Köztársaságban és az Európai Unióban felváltva, vagy megállapodás szerint ettől eltérő helyen és időben ülésezik. Az ülésen a fogadó fél küldöttségének vezetője elnököl.2. A koordinációs bizottság figyelemmel kíséri az e megállapodás szerinti tevékenységek előrehaladását és terveit, továbbá olyan, jövőbeli együttműködési tevékenységeket indítványoz, hangol össze és hagy jóvá, amelyek a megállapodás hatálya alá tartoznak, tekintettel műszaki értékükre és a bennük megnyilvánuló igyekezetre, hogy a megállapodás szerinti kölcsönös haszon és az általános viszonosság érvényesüljön.3. A koordinációs bizottság mindig közös megegyezéssel határoz.4. Mindkét fél egy-egy végrehajtó titkárt jelöl ki, aki a koordinációs bizottság ülései közötti időszakokban a nevében eljár az e megállapodás hatálya alá tartozó összes együttműködési kérdésben. A végrehajtó titkárok felelnek az együttműködés szokásos ügyviteléért.V. cikkVégrehajtás1. Mindkét fél megfelelő jogalanyokat jelöl ki az e megállapodás szerinti tevékenységek végrehajtására.2. Ha a koordinációs bizottság valamely együttműködési tevékenységet jóváhagy, szükség esetén e megállapodás szerinti projekttervezetet is jóvá kell hagynia.3. Minden projekttervezetben fel kell sorolni a projekt végrehajtásával megbízott jogalanyokat, valamint részletesen rendelkezni kell az együttműködési tevékenység végrehajtásáról, így többek között a tevékenység műszaki tartalmáról és ügyviteléről, az alkalmazandó sugármentesítési felelősségről, a nem nyilvános információk cseréjéről, a berendezések cseréjéről, a szellemi tulajdon kezeléséről, az összköltségről, a költségmegosztásról és az ütemtervről, esettől függően.VI. cikkAz információkhoz való hozzáférés és azok továbbadása1. A hatályos törvényi és rendeleti rendelkezéseire és e megállapodás rendelkezéseire is figyelemmel mindkét fél megbízottaival együtt vállalja, hogy a másik fél és annak megbízottai számára hozzáférhetővé teszi a rendelkezésére álló összes olyan információt, amely az e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységek végrehajtásához szükséges.2. A felek és megbízottaik előmozdítják az általuk jogszerűen nyilvánosságra hozható, akár e megállapodás értelmében közösen kifejlesztett, akár e megállapodás szerint átadott vagy kicserélt információ minél szélesebb körű terjesztését, a nem nyilvános információk védelmére és az e megállapodás értelmében létrejött vagy rendelkezésre bocsátott szellemi tulajdon védelmére is figyelemmel.3. Az információnak, amelyet az egyik fél a másik félnek továbbít, a továbbító fél legjobb tudomása és meggyőződése szerint pontosnak kell lennie, a továbbító fél azonban nem szavatolja, hogy az átadott információt az átvevő fél vagy bármely harmadik fél bizonyos módon fel tudja használni vagy alkalmazni tudja. A felek által közösen kifejlesztett információk a felek legjobb tudomása és meggyőződése szerint pontosak. Egyik fél sem szavatolja a közösen kifejlesztett információk pontosságát, sem azt, hogy a felek vagy bármely harmadik fél azokat bizonyos célra fel tudja használni vagy alkalmazni tudja.VII. cikkSzellemi tulajdonAz e megállapodás hatálya alá tartozó együttműködési tevékenységek során keletkezett vagy rendelkezésre bocsátott szellemi tulajdon védelmét és felosztását az A. mellékletben szereplő rendelkezések szabályozzák, amelyek e megállapodás elválaszthatatlan részét képezik, és amelyeket az e megállapodás szerint végzett valamennyi tevékenységre alkalmazni kell.VIII. cikkSzemélyzet cseréjeA személyzetnek e megállapodás szerinti, a felek vagy azok megbízottai közötti cseréjére a következő rendelkezéseket kell alkalmazni:a) mindkét fél gondoskodik a megállapodás alapján tervezett tevékenységek elvégzéséhez szükséges képességekkel és szaktudással rendelkező képzett személyzet kiválasztásáról. A személyzetcseréről előzetes megállapodást kell kötni, a felek közötti levélváltás formájában, hivatkozva erre a megállapodásra és a szellemi tulajdonnal kapcsolatos vonatkozó rendelkezéseire, továbbá a szóban forgó együttműködési tevékenységre;b) a felek felelősek a cserében részt vevő saját személyzetük bérezéséért, biztosításáért és járandóságainak kifizetéséért;c) a felek eltérő megállapodása hiányában a kiküldő fél fedezi a fogadó fél fogadó létesítményébe csere keretében látogató saját személyzetének utazási és megélhetési költségeit;d) a csere során a fogadó fél gondoskodik a másik fél munkatársainak (és a velük egy háztartásban élő családtagoknak) az elszállásolásáról, a kölcsönös megelégedettséget és a viszonosságot szem előtt tartva;e) a fogadó fél – saját vonatkozó törvényi és rendeleti rendelkezéseivel összhangban – minden szükséges segítséget megad a személyzetcserében a másik fél részéről részt vevő személyeknek az adminisztratív ügyintézést (például a vízumszerzést) illetően;f) mindkét fél gondoskodik arról, hogy a személyzetcsere résztvevői betartsák a fogadó létesítményben érvényes általános munkavédelmi és biztonsági előírásokat;g) a felek – saját költségükre – megfigyelhetik a másik fél vizsgálati tevékenységét és elemző munkáját a II. cikkben meghatározott együttműködési területeken. A szóban forgó megfigyelés a személyzet látogatásai útján történhet, és a fogadó fél adott alkalomra szóló előzetes beleegyezéséhez van kötve.IX. cikkBerendezések, minták, alapanyagok és tartalék alkatrészek cseréjeHa az egyik fél vagy annak megbízottja berendezéseket, műszereket, mintákat, alapanyagokat vagy szükséges cserealkatrészeket (a továbbiakban: berendezések stb.) cserél a másik féllel vagy annak megbízottjával, illetőleg ilyet kölcsönöz neki vagy bocsát rendelkezésére, az alábbi rendelkezések alkalmazandók a berendezések stb. szállítására és használatára:a) a berendezéseket stb. küldő fél a megfelelő műszaki leírással, valamint a műszaki és tájékoztató dokumentációval együtt a lehető legrövidebb időn belül részletes jegyzéket ad át a leszállítandó berendezésekről;b) az V. cikkben említett projekttervezetben rögzített eltérő megállapodás hiányában az átadott berendezések stb. a küldő fél tulajdonában maradnak, és a koordinációs bizottság által meghatározott időpontban vissza kell szolgáltatni őket a küldő félnek;c) a berendezések, stb. a fogadó létesítményben kizárólag a felek kölcsönös hozzájárulásával helyezhetők üzembe; valamintd) a fogadó fél biztosítja a berendezések, stb. elhelyezéséhez szükséges helyiségeket, továbbá a felek által kölcsönösen elfogadott műszaki követelményeknek megfelelően gondoskodik az elektromos árammal, vízzel, gázzal és más szükséges erőforrásokkal való ellátásról.X. cikkÁltalános rendelkezések1. A felek saját hatályos törvényi és rendeleti rendelkezéseikre figyelemmel végzik az e megállapodásban szabályozott tevékenységeket, és ezekhez – az előirányzott pénzeszközök rendelkezésre állására is figyelemmel – forrásokat biztosítanak.2. A felek eltérő írásbeli megállapodásának hiányában az e megállapodás szerinti együttműködés költségeit mindig az a fél viseli, amelyiknél a költség keletkezik.3. Az értelmezéssel vagy végrehajtással összefüggő, a megállapodás kapcsán annak időtartama alatt felmerülő összes kérdést a felek közös megegyezésével kell rendezni.4. A megállapodás az Euratom tekintetében azokra a területekre alkalmazandó, amelyek az Euratomot létrehozó szerződés hatálya alá tartoznak, továbbá azon országok területére, amelyek teljes jogú társult tagként részt vesznek az Euratom fúziós programjában.XI. cikkIdőtartam, módosítás és megszűnés1. Ez a megállapodás azon utolsó írásbeli értesítés napján lép hatályba, amelyben a felek írásban tájékoztatják egymást a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik lezárultáról, öt (5) éven keresztül marad hatályban, és automatikusan mindig újabb öt (5) éves időtartamra megújul, kivéve, ha az egyik szerződő fél írásban értesíti felmondási szándékáról a másik felet.2. Ez a megállapodás a felek írásos hozzájárulásával módosítható. A módosítások azon utolsó írásbeli értesítés napján lépnek hatályba, amelyben a felek írásban tájékoztatják egymást a módosítások hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik lezárultáról,3. Az e megállapodás megszüntetésekor befejezetlen közös tevékenységek vagy kísérletek egészen befejezésükig továbbra is e megállapodás feltételei szerint folytathatók.4. Ezt a megállapodást és a hatálya alá tartozó valamennyi projekttervezetet bármikor felmondhatja a felek bármelyike, ha erről a másik felet írásban értesíti. A felmondás az értesítés kézhezvételétől számított hat (6) hónap elteltével hatályos, és nem sérti az esetleges jogokat, amelyeket a felek e megállapodás vagy az adott projekttervezet alapján, annak megszűnése időpontjáig szereztek.Aláírták …-ban/-ben, a 2009. év … hó … napján, két-két eredeti példányban, angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.A BRAZIL SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA RÉSZÉRŐL _____________________________ | AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG RÉSZÉRŐL _____________________________ |A. MELLÉKLETSZELLEMI TULAJDONJOGOKAz e megállapodás alapján keletkezett vagy rendelkezésre bocsátott szellemi tulajdont az alábbiak szerint kell felosztani:I. Alkalmazási körEz a melléklet – külön megállapodás hiányában – az e megállapodás alapján végzett valamennyi együttműködési tevékenységre alkalmazandó.II. Tulajdonjog, jogok felosztása és gyakorlásaA. E megállapodás alkalmazásában a szellemi tulajdon jelentése megegyezik a Szellemi Tulajdon Világszervezetének létrehozásáról szóló, 1967. július 14-i stockholmi egyezmény 2. cikkében szereplő meghatározással.B. Ez a melléklet azt tárgyalja, hogy a jogok, előnyök és jogdíjak hogyan osztandók fel a felek, illetőleg a feleknek az V. cikk értelmében kijelölt végrehajtó ügynökségei között. A felek kölcsönösen biztosítják, hogy a másik fél hozzájusson az e melléklet szerint neki, illetőleg az V. cikk értelmében kijelölt végrehajtó ügynökségeknek járó szellemi tulajdonjogokhoz. Ez a melléklet másképp nem módosítja vagy sérti az említett jogoknak, előnyöknek és jogdíjaknak valamely szerződő fél és annak állampolgárai közötti felosztását, amely az adott fél jogszabályaiból és joggyakorlatából következik.C. E megállapodás megszüntetése vagy lejárta nem befolyásolja az e melléklet szerinti jogokat és kötelezettségeket.D. (1) A felek, illetőleg az V. cikk értelmében kijelölt végrehajtó ügynökségek közötti együttműködési tevékenységek esetében a közös kutatásból – azaz a mindkét fél támogatásával folytatott kutatásból – származó szellemi tulajdonról technológiakezelési tervben (TKT) kell rendelkezni az alábbi elvek alapján:a) A felek, illetőleg az V. cikk értelmében kijelölt végrehajtó ügynökségeik ésszerű időn belül értesítik egymást minden olyan szellemi tulajdonjogról, amely e megállapodás alkalmazásából származik.b) Eltérő megállapodás hiányában a közös kutatás során keletkezett szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogokat, jogdíjakat és előnyöket bármelyik szerződő fél, illetőleg a feleknek az V. cikk értelmében kijelölt végrehajtó ügynökségei területi korlátozás nélkül hasznosíthatják;c) Mindkét félnek, illetőleg minden, az V. cikk értelmében kijelölt végrehajtó ügynökségnek kellő időben védelmet kell szereznie azon szellemi tulajdonnak, amelynek kapcsolódó jogai és előnyei a TKT alapján őt illetik meg;d) Mindkét fél, illetőleg minden, az V. cikk értelmében kijelölt végrehajtó ügynökség nem kizárólagos, visszavonhatatlan, jogdíjmentes engedéllyel rendelkezik, hogy az e megállapodás alkalmazása során keletkező összes szellemi tulajdont kizárólag kutatási célra felhasználja, az egyes felek hatályos jogi szabályozásával összhangban.e) Azok a vendégkutatók, akik szellemi tulajdon létrehozásában vettek részt, a szellemi tulajdonjog jogosultjai és részesedést kapnak a fogadó intézmény által – saját politikájával összhangban – az említett szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogok használatának engedélyezéséből szerzett jogdíjakból. A felek a vendégkutatókat nem részesíthetik saját állampolgáraiknál kedvezőtlenebb elbánásban az említett szellemi tulajdonjogok és jogdíjrészesedések odaítélése tekintetében. Ezenkívül minden feltalálóként elismert vendégkutatót a fogadó ország állampolgáraival azonos elbánás illet meg a díjak, prémiumok, előnyök és egyéb jutalmak tekintetében, a fogadó intézmény politikájával és a felek vonatkozó jogszabályaival összhangban.(2) A II.D.1. pont szerinti közös kutatáson kívüli együttműködési tevékenységek esetében mindkét szerződő fél – amennyire saját törvényi és rendeleti rendelkezései megkövetelik – minden résztvevőjét felkéri, hogy külön megállapodást írjon alá a közös kutatási tevékenységek végrehajtására és a résztvevők kapcsolódó jogaira és kötelességeire vonatkozóan. A szellemi tulajdon tekintetében e megállapodások általában többek között a tulajdonjoggal, a védelemmel, a kutatási célú felhasználás jogával, a hasznosítással és a továbbadással foglalkoznak, kitérve a közös nyilvánosságra hozatalra, a vendégkutatók jogaira és kötelezettségeire és a vitarendezési eljárásokra is. A megállapodások más kérdésekre – például az új és az előzetes információkhoz való hozzáférésre, az engedélyezésre és a felmutatandó eredményekre – is kitérhetnek.E. Mindkét fél annak elérésére törekszik – megőrizve a megállapodásban érintett területek versenyfeltételeit –, hogy az e megállapodás és az annak értelmében létrejött megállapodások alapján szerezett jogokat birtokosaik úgy gyakorolják, hogy ezzel i. az e megállapodás szerint létrehozott vagy más módon elérhetővé tett információk felhasználására és terjesztésére ösztönözzenek, amennyiben ez összhangban áll az ebben a megállapodásban előírt feltételekkel, az annak IV. szakaszában foglalt rendelkezésekkel, valamint a feleknek az atomenergiát érintő különleges vagy bizalmas információk kezelésére vonatkozó hatályos nemzeti jogszabályaiban foglalt szabályokkal, és ii. hogy nemzetközi szabványok elfogadására és alkalmazására ösztönözzenek.III. Szerzői jogi védelemben részesülő alkotásokA feleket, illetőleg az V. cikk értelmében kijelölt végrehajtó ügynökségeket megillető szerzői jogok – e megállapodás feltételeinek megfelelően – a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló, a Kereskedelmi Világszervezet által kezelt megállapodással összhangban kezelendők.IV. Tudományos irodalomAz V. szakasznak a nem nyilvános információk kezelésére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel az alábbi eljárásokat kell alkalmazni:A. Mindkét szerződő felet, illetőleg minden, az V. cikk értelmében kijelölt végrehajtó ügynökséget olyan nem kizárólagos, visszavonhatatlan, jogdíjmentes engedély illeti meg, amely feljogosítja, hogy lefordítson, sokszorosítson és nyilvánosan terjesszen olyan információt, amelyet tudományos és műszaki folyóiratban, cikkben, jelentésben, könyvben vagy más tájékoztatási eszköz révén közzétettek, és amelyek a felek által vagy az ő megbízásukból e megállapodás keretében végzett közös kutatásból származnak közvetlenül.B. Az e rendelkezés szerint létrejött, szerzői jogvédelem alatt álló műveknek tiszteletben kell tartaniuk a szerzők személyhez fűződő jogait, összhangban a Berni Egyezmény 6bis cikkével. Ezenkívül minden művön jól láthatóan fel kell tüntetni, hogy az a felek közös támogatásával jött létre.V. Nem nyilvános információA. Dokumentum jellegű nem nyilvános információ1.  Mindkét fél a lehető leghamarabb meghatározza, hogy mely információkat kíván e megállapodás kapcsán a nyilvánosság elől elzárni, többek között az alábbi szempontok alapján:a) az információ olyan értelemben titkos, hogy egészét vagy részeinek elrendezését vagy kapcsolódását tekintve nem közismert és jogszerűen nem lehet könnyen hozzáférni;b) az információ – titkossága miatt – kereskedelmileg értékes vagy azzá válhat; valamintc) az információt jogszerűen kezelő személy – a körülmények alapján alaposnak tűnő indokkal – lépéseket tett az információ titkosságának megőrzéséért. A felek bizonyos esetekben megállapodhatnak, hogy eltérő rendelkezés hiányában az e megállapodás szerinti közös kutatások során átadott, cserélt vagy létrehozott információk sem részben, sem egészükben nem hozhatók nyilvánosságra.2.  Mindkét szerződő fél biztosítja, hogy az e megállapodás szerinti nem nyilvános információt és annak ebből eredő megkülönböztetettségét a másik fél könnyen felismerhesse, például megfelelő jelölés vagy korlátozó felirat révén. Ez az említett információ bármilyen – teljes vagy részleges – másolatára is vonatkozik. Ha valamely szerződő fél vagy résztvevő olyan információ birtokába jut, amely e megállapodás értelmében nem nyilvános, annak megkülönböztetett jellegére tekintettel kell lennie. Ezek a korlátozások automatikusan megszűnnek azzal, ha az információt annak tulajdonosa korlátozás nélkül nyilvánosságra hozza.3.  Az e megállapodás alkalmazása során átadott nem nyilvános információt a fogadó fél továbbadhatja az általa alkalmazott személyeknek, beleértve saját alvállalkozóit és a fogadó fél azon érintett szervezeti egységeit, amelyek a folyamatban lévő közös kutatás meghatározott céljai érdekében erre felhatalmazást kaptak, a szükséges mérték elvét követve, és azzal a feltétellel, hogy az összes ilyen módon továbbadott nem nyilvános információ a melléklettel összhangban lévő és mindkét szerződő fél törvényi és rendeleti rendelkezéseinek megfelelő védelemben részesül, és ez róla a fentiek értelmében könnyen megállapítható.B. Nem dokumentum jellegű nem nyilvános információA megállapodás alapján szervezett konferenciákon és más találkozókon átadott nem dokumentum jellegű nem nyilvános információkat és egyéb, bizalmas vagy megkülönböztetetten kezelt információkat, illetőleg a személyzet bevonásából, a létesítmények használatából vagy a közös projektekből származó információkat a felek ugyanazon elvek szerint kezelik, mint amelyeket a megállapodás a dokumentum jellegű információkra ír elő, feltéve hogy az ilyen, nem nyilvános vagy egyéb, bizalmas vagy megkülönböztetett információt fogadó felet legkésőbb az információ átadásakor írásban tájékoztatták az átadott információ titkosságáról.C. EllenőrzésMindkét fél igyekszik elérni, hogy az e megállapodás alapján birtokába jutott nem nyilvános információkat az itt leírtak szerint ellenőrzése alatt tartsa. Ha valamelyik fél azt veszi észre, hogy nem lesz képes eleget tenni a fenti A. és B. pont terjesztést tiltó rendelkezéseknek, vagy hogy joggal feltételezhetően erre képtelenné válik, erről azonnal értesítenie kell a másik felet. Ezután a felek konzultálnak, hogy megfelelő intézkedéseket dolgozzanak ki.VI. Vitarendezés; új vagy nem várt jellegű szellemi tulajdonA. A felek szellemi tulajdonnal kapcsolatos vitáit e megállapodás X. cikkének (3) bekezdésével összhangban kell rendezni. A felek kölcsönös megegyezése alapján azonban az ilyen vitát – kötelező erejű ítélet végett – nemzetközi választottbíróság elé lehet vinni, a nemzetközi jog vonatkozó előírásaival összhangban. Eltérő megállapodás hiányában az UNCITRAL választottbírósági szabályzata az irányadó.B. Abban az esetben, ha valamelyik szerződő fél arra a következtetésre jut, hogy az e megállapodás alapján végzett együttműködési tevékenységek bármelyike olyanfajta szellemi tulajdont eredményezhet, amelyre nem terjed ki a TKT, vagy ha más, nem várt nehézség merül fel, a felek haladéktalanul tárgyalásokba kezdenek annak biztosítása céljából, hogy mindkét fél területén, saját nemzeti rendelkezéseikkel összhangban megfelelően szabályozva legyen a kérdéses szellemi tulajdon védelme, hasznosítása és terjesztése.[1] HL L 400., 2006.12.30., 60. o.[2] HL L 400., 2006.12.30., 404. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0453

Javaslat: a Tanács határozata az Európai Közösség és tagállamai, valamint a Norvég Királyság között létrejött, a műholdas navigációról szóló együttműködési megállapodás aláírásáról  /* COM/2009/0453 végleges - ACC 2009/0124 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 4.9.2009COM(2009) 453 végleges2009/0124 (ACC)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösség és tagállamai, valamint a Norvég Királyság között létrejött, a műholdas navigációról szóló együttműködési megállapodás aláírásáról[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |A) INDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTERE |110 | 1.1. A javaslat indokai és célkitűzései Az európai GNSS-ben Norvégia technológiai, földrajzi és pénzügyi okokból fontos szerepet játszik. Norvégia a Galileo programban kritikus fontosságú technológia biztosításával vesz részt, valamint a Spitzbergákon és az Antarktiszon található két fontos földi létesítmény működtetésével járul hozzá a rendszer megfelelő működéséhez. E megállapodás célja rögzíteni az együttműködés általános elveit, valamint Norvégia jogait és kötelezettségeit elsősorban olyan kapcsolódó területeken – mint amilyen a biztonság is –, amelyekre a Galileo programmal kapcsolatos hatályos jogszabályok nem vonatkoznak. A megállapodáshoz vezető tárgyalások alapjául a Tanács által 2005. július 8-án elfogadott tárgyalási irányelvek szolgáltak. A megállapodást 2009. július 17-én parafálták. A megállapodást az EGT Vegyes Bizottságának az EGT-megállapodás 31. és 37. jegyzőkönyvét módosító határozatára irányuló javaslat (25100. számú dokumentum, 25099. számú ügy) egészíti ki, amellyel Norvégia az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló, 2004. július 12-i 1321/2004/EK tanácsi rendelethez, az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló 1321/2004/EK tanácsi rendeletet módosító, 2006. december 12-i 1942/2006/EK tanácsi rendelethez, valamint az európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) végrehajtásának folytatásáról szóló, 2008. július 9-i 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelethez csatlakozik. Az utóbbi rendelet 4. cikkének (5) és 6. cikkének (4) bekezdése harmadik országok számára is lehetővé teszi, hogy – az EK-Szerződés 300. cikke szerinti megállapodásokban meghatározandó feltételekkel összhangban – további finanszírozással járuljanak hozzá az európai GNSS programokhoz. A megállapodás olyan témakörökre korlátozódik, amelyek a Norvégiával folytatott szoros együttműködés biztosításához szükségesek. Az egész EK-ra kiterjedő Galileo és EGNOS programok felépítése és irányítása érdekében közös megközelítésekre és munkamódszerekre van szükség az EU valamennyi tagállama és egyes Unión kívüli országok (Norvégia és Svájc) között. Az ezekre a témakörökre vonatkozó szabályokat a kormányoknak kell meghatározniuk, és ezeket Európa-szerte koherensen végre kell hajtani. A Közösség részéről a program irányítójaként és a rendszer tulajdonosaként eljáró Bizottságnak minden ésszerű intézkedést meg kell hoznia e koherencia megteremtése érdekében. Ennek hiányában megnőne a biztonsági kockázat, és az EK-nak, valamint tagállamainak több kártérítési igénnyel kellene szembenéznie súlyos incidensek esetén. |1.2. Háttér-információk A Galileo program indulása óta a nem uniós tagállamok közül Norvégia a legközelebbi együttműködő partnerünk. Norvégia az Európai Űrügynökség tagjaként és az évek során a Galileo programmal kapcsolatos közösségi irányítási struktúrákban vállalt informális részvétele okán politikai, technikai és pénzügyi értelemben a Galileo program valamennyi fázisában szerepet vállalt. Ez a megállapodás, valamint az ezzel párhuzamosan az EGT Vegyes Bizottsága által meghozandó kapcsolódó határozat hivatalos formát ad Norvégia európai GNSS programokba történő bevonásának, és elmélyíti az együttműködést. E megállapodás hiányában Norvégia részvételét továbbra is az EGT-megállapodás keretei határoznák meg. Ez bizonytalanságot idézne elő az olyan területeken folytatandó együttműködés jellegével kapcsolatban, mint amilyen a biztonság, a szabványosítás, a tanúsítás és a rádióspektrumok. Emellett a megállapodással az EK egyrészt meghatározhatja az átfogó elveket, a biztonsági együttműködésre vonatkozó feltételességi záradékot is ideértve. Másrészt a megállapodás Norvégia részéről politikai kötelezettségvállalást is jelentene azt illetően, hogy csatlakozik az európai GNSS védelmére irányuló jövőbeli közösségi politikához. |1.3. Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A Norvégiával a Galileo program keretében folytatott együttműködést két egymást kiegészítő eszköz szabályozza: az EGT Vegyes Bizottságának a Galileo programmal kapcsolatos jogszabályokra vonatkozó határozata, valamint a mellékletben szereplő vegyes megállapodás, amelynek célja az együttműködés keretének megállapítása, magában foglalja a jövőbeli együttműködés elveit, illetve a biztonság, a szabványosítás és a tanúsítás terén megvalósuló együttműködésre vonatkozó kiegészítő rendelkezéseket. |1.4. Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A javaslat összhangban van az EK azon stratégiájával, amelynek célja az, hogy Norvégiát az EGT-megállapodás útján bevonják a közösségi programokba. Emellett a javaslat támogatja az atomsorompóval kapcsolatos politikák terén megvalósuló együttműködés közösségi aspektusainak megerősítését célzó bizottsági célkitűzéseket is. |2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL, HATÁSVIZSGÁLAT |2.1. Konzultáció az érdekeltekkel |A konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köre A Galileo biztonsági tanács 2. munkacsoportja a tárgyalási irányelvek kidolgozása és a tárgyalások ideje alatt is konzultációt folytatott a Tanács különbizottságával, a tagállamok és Norvégia biztonságért felelős hatóságaival, valamint kétoldalú tanácskozásokat folytatott a norvég hatóságokkal. A válaszadók köre az uniós tagállamok és Norvégia nemzeti biztonsági hatóságai, külügy-, védelmi és belügyminisztériumai, az Európai Űrügynökség, valamint a nemzeti űrügynökségek műszaki, biztonsági és szállítási szakértőit foglalta magában. |Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetése Az említett érdekelt felek támogatták Norvégia közvetlen bevonását a Galileo programmal kapcsolatos biztonsági kérdésekbe, és hangsúlyozták, hogy a megállapodásban fontos olyan témaköröket szerepeltetni, mint amilyen a földi létesítmények biztonsága. |2.2. Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |Az érintett tudományterületek/szakterületek Űrtechnológia / földi létesítmények, biztonság / ipari és kormányzati biztonság, az információ biztonsága és a nemzetközi jog / kiváltságok és mentességek. |Alkalmazott módszerek Elsősorban megbeszélések. |A konzultációba bevont főbb szervezetek/szakértők Az EU tagállamainak minisztériumai és űrügynökségei, az EGT Titkársága, az Európai Űrügynökség és az űripar. |A beérkezett és felhasznált vélemények összefoglalása Nem merült fel, hogy a javaslat visszafordíthatatlan káros következményekkel járhat. |Széles körű volt a konszenzus a megállapodásban foglalt együttműködés elveivel, valamint azzal a célkitűzéssel kapcsolatban, hogy Norvégiát intenzívebben be kell vonni a programba, ideértve a jogokat és az azokkal kapcsolatos kötelezettségeket is. Norvégia védelmi profilja meggyőzte a szakértőket. |A szakértői vélemények nyilvánosságának biztosítása A biztonsági szakértők következtetéseit nem hozták nyilvánosságra. |2.3. Hatásvizsgálat A fellépés célja, hogy biztosítsa Norvégia közvetlenebb bevonását a Galileo és az EGNOS programok kivitelezési és üzemeltetési szakaszába. Ez a két kezdeményezés jelentős ipari, gazdasági és stratégiai elemeket tartalmaz. Az európai GNSS programok irányítását a 683/2008/EK rendelet megreformálta, ennek értelmében a köz- és magánszféra partnerségéről eltolódik a hangsúly a Közösség által irányított programok és a Közösség tulajdonában álló rendszerek felé. Ez a fejlemény, valamint a biztonsági vetülettel is rendelkező együttműködés tartalma hivatalos szabályozási intézkedéseket tesz szükségessé. Következésképpen e cél elérése érdekében három lehetőséget mérlegeltek: Az első lehetőség szerint Norvégia a Galileo programban érdekelt valamennyi harmadik országot tömörítő nemzetközi együttműködési testületen – a Nemzetközi Galileo Tanácson – keresztül társulna a programhoz. Miután azonban az említett testületről hosszas megbeszéléseket folytattak Norvégiával és más harmadik országokkal, ezt a lehetőséget elvetették. Norvégia álláspontja szerint nem lett volna méltányos, ha azonos elbánásban részesült volna olyan jóval kisebb mértékben bevont, Európán kívüli harmadik országokkal, amelyek pénzügyi értelemben nem járultak hozzá a programhoz. A második lehetőség értelmében az együttműködés hivatalos keretét kizárólag az EGT biztosította volna. Ezt a lehetőséget alapos vizsgálatnak vetették alá, ideértve azokat a jogi értelemben vett lehetőségeket is, amelyekkel lefedhető volna a kívánt együttműködés valamennyi alkalmazási területe. Végül arra a következtetésre jutottak, hogy a Galileo programmal kapcsolatos hatályos EK-jogszabályok érvényesítésének legjobb fóruma az EGT. Ez a következőket jelenti: bizottságok, szavazati jog nélküli határozat-előkészítés, tulajdonjogokra vonatkozó szabályok, beszerzés, pénzügyi hozzájárulás stb. Ugyanakkor az EGT szerepét elégtelennek ítélték bizonyos ágazatokban, ideértve a biztonságot, a rádióspektrum kérdését és a szabványosítást. Az EK szemszögéből pedig nem volt ésszerű olyan elvek és feltételességi rendelkezések bevezetése, amelyek a Galileo programra vonatkozó jogszabályokból hiányoznak. A harmadik lehetőség az EGT Vegyes Bizottság határozatának és a mellékelt vegyes megállapodásnak egyfajta ötvözete. E két szöveg kombinációjával lehetővé vált a tényleges különbségtétel Norvégia és Izland (az EGT tagjai) között, a további kötelezettségvállalások/kötelezettségek bevezetése Norvégia számára, a biztonsággal kapcsolatos rendelkezések megerősítése, illetve olyan elvek és üzenetek kerültek előtérbe, amelyek megnyitották az utat egy kölcsönösen előnyös, hosszú távú, együttműködésen alapuló partnerség előtt. |3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI |3.1. A javaslat összefoglalása A Bizottság javasolja a Tanácsnak, hogy adjon felhatalmazást az EK és tagállamai, valamint a Norvég Királyság között létrejött, a műholdas navigációról szóló együttműködési megállapodás aláírására és ideiglenes alkalmazására. Az ideiglenes alkalmazásra a norvég területeken található Galileo földi létesítmények biztonságát érintő rendelkezések alkalmazásának felgyorsítása érdekében van szükség. |3.2. Jogalap Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 133. és 170. cikke, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával. |3.3. A szubszidiaritás elve Mivel a javaslat nem tartozik a Közösség kizárólagos hatáskörébe, a szubszidiaritás elve érvényesül. |A javaslat célkitűzéseit a tagállamok a következők miatt nem tudják kielégítően megvalósítani: |A Galileo program, amelynek becsült költsége eléri a több milliárd eurót, olyan európai kezdeményezés, amelyet egyetlen állam sem lenne képes egymaga finanszírozni. A javasolt megállapodás tartalma egyetlen tagállamra vagy tagállamok egyetlen csoportjára sem korlátozódhat, hanem az EU egészére vonatkozik, sőt, bizonyos szempontból (pl. a földi állomások) globális jelentőséggel bír. |Az űriparra vonatkozó ipari és technikai (többek között biztonsági) ismeretek számos európai országban – így Norvégiában is – elterjedtek, ezeket az ismereteket azonban egyetlen állam sem képes egymaga kezelni. Koordinált erőfeszítések és az információ megosztása hiányában nagyobb a valószínűsége annak, hogy a Norvégiával létrejövő megállapodás csak szuboptimális megoldásokat tartalmazzon. A biztonság területén felmerülő hibák veszélyeztetnék az exportellenőrzésen átesett, elsősorban az Egyesült Államokból érkező alkatrészeknek az európai GNSS számára történő szállítását. Ez megnövelné a programok költségeit. |A javaslat célkitűzései közösségi fellépéssel a következők miatt valósíthatók meg jobban: |Az európai GNSS infrastruktúráját világszerte alkalmazzák, így annak biztonsága nagymértékben függ attól, hogy e kritikus infrastruktúrának otthont adó tagállamok és EU-n kívüli országok koherens védelmi intézkedéseket alkalmaznak-e . |Az európai GNSS mérete és összetettsége miatt központosított és egyszerű irányítási szerkezetre és egyértelmű kapcsolódási pontokra van szükség az EU és a harmadik országok között. Ha Norvégiával kétoldalú kapcsolatok kiterjedt hálózata jön létre, nagy volna a kockázata a hatékonyság hiányának, a késedelemnek és az ellentmondásoknak, ami egy ipari projekt esetében könnyen költségnövekedést eredményezhet a közösségi költségvetés terhére. Az önállóan fellépő tagállamok rosszabb eséllyel állapíthatnának meg elveket és feltételeket Norvégia számára, mint ha együtt lépnek fel. |A megállapodás hatálya az együttműködés közös elvei és az együttműködési kötelezettségvállalások mellett olyan konkrét kérdésekre korlátozódik, amelyek az EK tulajdonában levő GNSS részét képező földi infrastruktúrára vonatkoznak. A megállapodás legtöbb rendelkezésének végrehajtása a tagállamok meglévő kapacitására (pl. exportellenőrzés, szenzitív információk megosztása) támaszkodik. |A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. |3.4. Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: |A megállapodás célkitűzéseket és elveket határoz meg, de tartalmaz egy olyan záradékot is, amely a tagállami szakértőkkel és Norvégiával együttműködésben kidolgozott és a fellépések részleteit megállapító külön megállapodásokra utal. |A megállapodás a nemzetközi kapcsolatok jól ismert, hagyományos eszköze, amelyet a meglévő szakértői munkacsoportokkal együttműködésben dolgoznak ki, és a meglévő döntéshozatali struktúrák hagynak jóvá. Nem hoz létre új igazgatási struktúrákat. |3.5. A jogi aktus típusának megválasztása |A nemzetközi megállapodás az egyetlen olyan eszköz, amely a műholdas navigáció területén EU-szerte biztosíthatja a Norvégiával fenntartott kapcsolatok koherenciáját. A megállapodás egységes alkalmazása különösen fontos a megállapodás egyik legfontosabb eleme, a biztonság tekintetében. Ugyanakkor a megállapodás rugalmasságot biztosít a végrehajtó intézkedések terén, ideértve különösen a szabványosítást és a tanúsítást, ahol a tagállamok a nemzetközi szervezetekben kulcsfontosságú szerepet töltenek be. A harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok szabályozására a Szerződés más reális lehetőségről nem rendelkezik. |4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |A javaslatnak nincsenek a közösségi költségvetést érintő vonzatai. |5. KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK |A javaslat felülvizsgálatra vonatkozó rendelkezést tartalmaz. |B) JAVASLATA Bizottság az Európai Közösséget létrehozó szerződés (133. és 170. cikke) alapján, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával azt javasolja a Tanácsnak, hogy adjon felhatalmazást az Európai Közösség és tagállamai, valamint a Norvég Királyság között létrejött, a műholdas navigációról szóló együttműködési megállapodás aláírására és ideiglenes alkalmazására.2009/0124 (ACC)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösség és tagállamai, valamint a Norvég Királyság között létrejött, a műholdas navigációról szóló együttműködési megállapodás aláírásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. és 170. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],mivel:(1) A Bizottság tárgyalásokat folytatott a Norvég Királysággal egy megállapodás aláírásáról,(2) A megállapodást 2009. július 17-én parafálták.(3) A megállapodást 12. cikkének (3) bekezdésével összhangban hatálybalépésének időpontjáig a felek ideiglenesen alkalmazzák.(4) A megállapodást a Közösség nevében alá kell írni, és ahhoz ideiglenes alkalmazásról szóló határozatot kell csatolni,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA megállapodás egy későbbi időpontban történő lehetséges megkötésére figyelemmel a Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az Európai Közösség és tagállamai, valamint a Norvég Királyság között létrejött, a műholdas navigációról szóló együttműködési megállapodás Európai Közösség nevében történő aláírására jogosult személyt.A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA megállapodást hatálybalépésének időpontjáig ideiglenesen alkalmazni kell. Az ideiglenes alkalmazás az azt a napot követő hónap első napjától veszi kezdetét, amelyen a felek értesítik egymást az ehhez szükséges eljárások befejezéséről. Ezt az időpontot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETEGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS TAGÁLLAMAI, VALAMINT A NORVÉG KIRÁLYSÁG KÖZÖTT A MŰHOLDAS NAVIGÁCIÓRÓLAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, a továbbiakban: a Közösség,valamintA BELGA KIRÁLYSÁG,A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,A CSEH KÖZTÁRSASÁG,A DÁN KIRÁLYSÁG,A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,A SPANYOL KIRÁLYSÁG,A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,ÍRORSZÁG,AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,A LETT KÖZTÁRSASÁG,A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG,A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,A HOLLAND KIRÁLYSÁG,AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,ROMÁNIA,A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,A FINN KÖZTÁRSASÁGA SVÉD KIRÁLYSÁG,NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,az Európai Közösséget létrehozó szerződés szerződő felei, a továbbiakban: tagállamok, egyrészről,valamintA NORVÉG KIRÁLYSÁG, a továbbiakban: Norvégia, másrészről,a továbbiakban együttesen: a szerződő felekFELISMERVE Norvégia jelentős szerepvállalását a Galileo és az EGNOS programokban azok meghatározási szakasza óta,TUDATÁBAN az európai műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló, 2004. július 12-i 1321/2004/EK tanácsi rendelet, annak módosításai, valamint az európai műholdas navigációs programok (EGNOS és Galileo) végrehajtásának folytatásáról szóló, 2008. július 9-i 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében az európai GNSS programok irányítása, tulajdonlása és finanszírozása terén végbement fejleményeknek,FIGYELEMBE VÉVE azokat az előnyöket, amelyeket az európai GNSS és azok szolgáltatásainak a felek területén biztosított egyenértékű védelme jelentene,ELISMERVE Norvégia abbéli szándékát, hogy saját joghatóságán belül kellő időben elfogad és végrehajt olyan intézkedéseket, amelyek az Európai Unióban érvényes védelmi és biztonsági intézkedésekkel egyenértékűek,ELISMERVE a felek nemzetközi jog szerinti jogait és kötelezettségeit,ELISMERVE Norvégia érdeklődését a Galileo valamennyi szolgáltatása iránt, a kormányzati ellenőrzésű szolgáltatásokat (PRS) is ideértve,ELISMERVE az Európai Unió és a Norvég Királyság között a minősített információk cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról létrejött megállapodást,AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az európai GNSS programok terén hivatalosan egy minden szempontból szoros együttműködést alakítskanak ki,FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás megfelelő jogi és intézményi alapot nyújt a műholdas navigáció terén megvalósuló együttműködés kidolgozásához az Európai Közösség és Norvégia között,AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az EGT-megállapodás rendelkezéseit a műholdas navigációról szóló kétoldalú megállapodásokkal egészítsék ki a Norvégia, a Közösség és annak tagállamai szempontjából különös fontossággal bíró kérdésekben,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:1. cikkA megállapodás céljaA megállapodás fő célja az, hogy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás műholdas navigációra vonatkozó rendelkezéseinek kiegészítésével tovább erősítse a felek közötti együttműködést.2. cikkFogalommeghatározásokE megállapodás alkalmazásában:Az „európai globális navigációs műholdrendszerek (GNSS)” a Galileo rendszert és az Európai Geostacionárius Navigációs Átfedési Szolgáltatást (EGNOS) foglalják magukban.„Pontosságnövelés”: olyan regionális mechanizmus, mint amilyen az Európai Geostacionárius Navigációs Átfedési Szolgáltatás (EGNOS). Ezek a mechanizmusok a GNSS rendszer felhasználói számára fokozottabb teljesítményt, pl. nagyobb pontosságot, hozzáférhetőséget, integritást és megbízhatóságot tesznek lehetővé.„Galileo”: polgári irányítás alatt álló önálló európai polgári globális műholdas navigációs és időmérő rendszer, amelyet a Közösség és annak tagállamai a GNSS-szolgáltatások nyújtására terveztek és dolgoztak ki. A Galileo működtetése magánfélre is átruházható.A Galileo nyílt hozzáférésű, kereskedelmi célú, életbiztonsági, kutatási és mentési szolgáltatásokat nyújt, valamint egy korlátozott hozzáférésű, a közszféra engedélyezett felhasználóinak szükségleteit szem előtt tartó szabályozott közszolgáltatást (PRS) foglal magában.„Szabályozási intézkedés”: egy fél bármely törvénye, rendelete, stratégiája, szabálya, eljárása, határozata vagy hasonló közigazgatási intézkedése.„Minősített információ”: a jogosulatlan hozzáférés ellen védelmet igénylő, bármilyen formájú információ, amelynek ismertté válása a felek vagy az egyes tagállamok alapvető érdekeit – a nemzetbiztonságot is ideértve – bármilyen mértékben sértheti. Az információ minősítését a minősítési jelölés jelzi. Az ilyen információkat a felek a vonatkozó törvényeknek és jogszabályoknak megfelelően minősítik, és azokat bizalmas jellegük és integritásuk elvesztésével és nyilvánosságra kerülésükkel szemben védeni kell.3. cikkAz együttműködés alapelvei1.  A felek megállapodnak abban, hogy az e megállapodás hatálya alá tartozó együttműködési tevékenységek tekintetében a következő alapelveket alkalmazzák:2.  A felek között a műholdas navigáció terén megvalósuló együttműködés alapja az EGT-megállapodás.3.  A felek területén érvényesül a műholdas navigációs szolgáltatások nyújtásának szabadsága.4.  Valamennyi Galileo- és EGNOS-szolgáltatás – ideértve a PRS-t – szabad használata érvényesül az e szolgáltatások használatát szabályozó feltételek teljesítése esetén.5.  GNSS biztonsági kérdésekben szoros együttműködés kerül kialakításra az EU-ban és Norvégiában egyenértékű GNSS biztonsági intézkedések elfogadásán és végrehajtásán keresztül.6.  Az európai GNSS földi létesítményeinek tekintetében a felek tiszteletben tartják a nemzetközi jogból fakadó kötelezettségeiket.7.  E megállapodás nem érinti az Európai Közösség jogszabályai által a Galileo program működtetése céljából létrehozott intézményi struktúrát. A megállapodás nem érinti továbbá az atomsorompóval kapcsolatos kötelezettségvállalásoknak és az exportellenőrzésnek a végrehajtására alkalmazandó szabályozási intézkedéseket, a technológiák nem tárgyias formában történő átadásának ellenőrzését, sem pedig a nemzetbiztonsági intézkedéseket.4. cikkRádióspektrum8.  A felek megállapodnak abban, hogy az európai műholdas navigációs rendszerekkel kapcsolatos rádióspektrumokat illetően a Nemzetközi Távközlési Unió (ITU) keretén belül folytatnak együttműködést, a 2004. november 5-én aláírt, a Galileo műholdas rádiónavigációs rendszer ITU-frekvenciaigényeinek kezeléséről szóló egyetértési megállapodást is figyelembe véve.9.  Ebben az összefüggésben a felek megvédik az európai műholdas navigációs rendszerek számára juttatott megfelelő frekvenciaelosztást, biztosítva a felhasználók számára az e rendszerek által nyújtott szolgáltatások elérhetőségét.10.  Emellett a felek elismerik a rádiónavigációs spektrum megszakítás és zavarás elleni védelmének fontosságát. E célból a feleknek fel kell kutatniuk az intereferencia forrásait, és kölcsönösen elfogadható megoldásokat kell találniuk az ilyen zavarok megszüntetésére.11.  E megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az a Nemzetközi Távközlési Unió alkalmazandó rendelkezéseitől – ideértve a Nemzetközi Távközlési Unió Rádiószabályzatát is – eltérne.5. cikkAz európai GNSS földi létesítményei12.  Norvégiának a joghatósága alatt álló területeken minden olyan ésszerű intézkedést meg kell hoznia, amely megkönnyíti az európai GNSS földi létesítményeinek (a továbbiakban: földi létesítmények) telepítését, karbantartását és helyettesítését.13.  Norvégiának minden ésszerű intézkedést meg kell hoznia a területén található földi létesítmények védelme, valamint azok folyamatos és zavartalan működésének biztosítása érdekében, adott esetben bűnüldöző hatóságainak mozgósításával is. Norvégiának minden ésszerű intézkedést meg kell hoznia annak érdekében, hogy a létesítményeket megvédje a helyi rádiózavaroktól, feltörésektől és lehallgatási kísérletektől.14.  A földi létesítményekre vonatkozó szerződéses kapcsolatok az EK és a tulajdonjogok jogosultja között jönnek létre. A norvég hatóságok maradéktalanul tiszteletben tartják a földi létesítmények különleges jogállását, és a földi létesítményeket érintő bármely intézkedés meghozatala előtt lehetőség szerint előzetes megállapodás megkötésére törekszenek az EK-val.15.  Norvégia folyamatos és akadálymentes hozzáférést biztosít a földi létesítményekhez az Európai Közösség által kijelölt vagy más módon felhatalmazott valamennyi személy számára. Ebből a célból Norvégia olyan kapcsolattartó pontot jelöl ki, amely tájékoztatást kap a földi létesítményekhez utazó személyekről, és e személyek mozgását, valamint az általuk végzett gyakorlati műveleteket megkönnyíti.16.  A földi létesítmények archívuma és felszerelése, valamint a továbbítás alatt álló, hivatali pecséttel vagy jelöléssel ellátott dokumentumok – azok formájától függetlenül – nem vonhatók vámügyi, illetve rendőrségi ellenőrzés alá.17.  A földi létesítmények biztonságát vagy működését érintő fenyegetés vagy veszély esetén Norvégia és az Európai Bizottság az eseményről haladéktalanul értesítik egymást, és megteszik a szükséges lépéseket a helyzet orvoslása érdekében. Ezen információ tekintetében az Európai Bizottság más megbízható szervet is kijelölhet a Norvégiával való kapcsolattartás ellátására.18.  A felek a fenti (1)–(6) bekezdésekben foglalt kérdésekkel kapcsolatban egy külön megállapodásban részletesebb eljárásokat dolgoznak ki. Ezek az eljárások többek között tartalmazzák a vizsgálatokkal kapcsolatos pontosításokat, a kapcsolattartó pontok feladatkörét, illetve a futárokra, valamint a helyi rádiófrekvencia-zavarok és ellenséges támadások elleni intézkedésekre vonatkozó követelményeket.6. cikkBiztonság19.  A felek meggyőződése, hogy a globális navigációs műholdrendszert meg kell védeni az olyan fenyegetések ellen, mint amilyen a visszaélés, a zavarás, a megszakítás és az ellenséges tevékenység. Következésképpen a felek minden ésszerű intézkedést megtesznek – ideértve adott esetben a külön megállapodások megkötését is – a műholdas navigációs rendszerek és az azokhoz kapcsolódó infrastruktúra folytonosságának és biztonságának garantálása érdekében.Az Európai Bizottság szándéka továbbá, hogy intézkedéseket dolgozzon ki az európai GNSS programok szenzitív eszközeinek, információinak és technológiáinak védelmére, ellenőrzésére és kezelésére az ilyen fenyegetések és azok nemkívánatos terjesztése ellen.20.  Ebben az összefüggésben Norvégia megerősíti abbéli szándékát, hogy saját joghatóságán belül kellő időben elfogad és végrehajt olyan intézkedéseket, amelyek az Európai Unióban érvényes védelmi és biztonsági intézkedések szintjével egyenértékű szintet biztosítanak.Ezt felismerve a felek a GNSS biztonságát érintő témakörökkel, köztük az akkreditációval is az európai GNSS irányítási struktúráival foglalkozó megfelelő bizottságok ülésein foglalkoznak. A részletes gyakorlati intézkedéseket és eljárásokat a megfelelő bizottságok eljárási szabályzatában kell megállapítani az EGT-megállapodásban meghatározott keret figyelembevételével.21.  Amennyiben olyan esemény adódik, amelynek során a megfelelő védelmi és biztonsági szint nem biztosítható, a felek a helyzet orvoslása érdekében konzultációkat tartanak. Adott esetben az e területen megvalósuló együttműködési tevékenységek köre kiigazítható.7. cikkA minősített információk megosztása22.  Az EU minősített információk cseréjét és védelmét a Norvégia és az Európai Unió között a minősített információk cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodással (a továbbiakban: a biztonsági megállapodás), valamint a biztonsági megállapodás végrehajtó rendelkezéseivel összhangban kell végezni.23.  Norvégia a Galileóval kapcsolatos nemzeti minősítési jelöléssel ellátott minősített információkat azon uniós tagállamokkal cserélheti ki, amelyekkel e célból kétoldalú megállapodást kötött.24.  A felek olyan átfogó és koherens jogi keret felállítására törekszenek, amely lehetővé teszi a Galileo programmal kapcsolatos minősített információk e megállapodást aláíró felek közötti cseréjét.8. cikkExportellenőrzés25.  Annak biztosítása érdekében, hogy a felek a Galileo programmal kapcsolatban egységes módon hajtsák végre az exportellenőrzésre és az atomsorompóra vonatkozó stratégiát, Norvégia megerősíti abbéli szándékát, hogy joghatóságán belül kellő időben elfogadja és végrehajtja azokat az intézkedéseket, amelyek a Galileo programmal kapcsolatos technológiák, adatok és áruk exportellenőrzésére és jogszerűtlen terjedésének megakadályozására vonatkozóan az Európai Közösségben és tagállamaiban érvényes intézkedések szintjével egyenértékű szintet biztosítanak.26.  Amennyiben olyan esemény adódik, amelynek során a megfelelő export-ellenőrzési és az atomsorompóval kapcsolatos szint nem érhető el, a felek a helyzet orvoslása érdekében konzultációkat tartanak. Adott esetben az e területen megvalósuló együttműködési tevékenységek köre kiigazítható.9. cikkKormányzati ellenőrzésű szolgáltatásNorvégia hangot adott érdeklődésének a Galileo kormányzati ellenőrzésű szolgáltatása iránt (PRS), mivel úgy ítéli meg, hogy ez az európai GNSS programokban való részvételének fontos eleme. A felek megállapodnak abban, hogy erről a kérdésről a PRS-hez való hozzáférést szabályozó stratégiák és működési szabályok meghatározása után folytatnak megbeszéléseket.10. cikkNemzetközi együttműködés27.  A felek elismerik a globális műholdas navigációs szolgáltatásokat érintő összehangolt megközelítés értékét a szabványosítás és a tanúsítás nemzetközi fórumain. A felek közösen támogatják a Galileo-szabványok kidolgozását, és előmozdítják azok világszerte történő alkalmazását, miközben hangsúlyt fektetnek a más globális navigációs műholdrendszerekkel való együttműködtethetőségre is.28.  Ennek következtében a felek e megállapodás célkitűzéseinek előmozdítása és végrehajtása érdekében együttműködnek különösen a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetben, a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben és a Nemzetközi Távközlési Unióban felmerülő, a GNSS-t érintő valamennyi kérdésben.11. cikkKonzultáció és vitarendezésA felek bármelyik fél kérésére haladéktalanul konzultálnak minden olyan kérdésről, amely e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerül. Az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerült vitákat a felek konzultációk útján rendezik.12. cikkHatálybalépés és felmondás29.  E megállapodás az azt követő hónap első napján lép hatályba, amikor a felek értesítést küldenek az ehhez szükséges eljárásaik befejezéséről. Az értesítést az Európai Unió Tanácsához, a megállapodás letéteményeséhez kell benyújtani.30.  E megállapodás lejárta vagy felmondása nem érinti az ennek keretében kötött bármely megállapodás érvényességét vagy időtartamát vagy a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatban felmerült egyedi jogokat és kötelezettségeket.31.  E megállapodás a felek kölcsönös megállapodásával írásban módosítható. Ez a módosítás az azt követő napon lép hatályba, amikor a másik felet az utolsó diplomáciai jegyzék formájában értesítették arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásoknak eleget tettek.32.  Az (1) bekezdés ellenére a felek e megállapodást ideiglenesen alkalmazzák az azt a napot követő hónap első napjától, amikor a értesítik egymást a szükséges eljárások lezárultáról.33.  A megállapodást a másik félhez intézett írásos bejelentéssel hat hónapos felmondási idő mellett bármely fél felmondhatja.E megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lett, litván, magyar, máltai, német, lengyel, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, valamint norvég nyelven; a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.[1] HL C , , . o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52008PC0554

Javaslat: a Tanács határozata az Európai Közösség és a Kubai Köztársaság között levélváltás formájában történő megállapodás megkötéséről  /* COM/2008/0554 végleges - ACC 2008/0178 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 16.9.2008COM(2008) 554 végleges2008/0178 (ACC)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösség és a Kubai Köztársaság között levélváltás formájában történő megállapodás megkötéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1. A Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásával kibővült az Európai Közösség vámuniója. Ennek következtében a WTO-szabályok (GATT XXIV. cikkének 6. pontja) értelmében az Európai Közösség köteles tárgyalásokat kezdeni a csatlakozó országok bármelyikében tárgyalási joggal rendelkező harmadik országokkal kompenzációs kiigazítás megállapítása érdekében. Ilyen kiigazítást akkor kell elvégezni, amikor az Európai Közösség külső vámrendszerének átvételéből kifolyólag a vámtarifaszint emelkedésének mértéke meghaladja a csatlakozó ország által a WTO-ban vállalt szintet, miközben „megfelelően figyelembe veszik a vámunió létrehozásakor az azonos vámsorokhoz tartozó vámoknak a vámunió más tagjai által történő csökkentését”.2. 2007. január 29-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy az 1994. évi GATT XXIV. cikkének 6. pontja értelmében tárgyalásokat kezdjen (COM javaslat 16703/06 WTO 270).3. A Bizottság tárgyalásokat folytatott a WTO tárgyalási joggal rendelkező tagjaival a Bolgár Köztársaság és Románia engedményes listájának ezen országok Európai Közösséghez való csatlakozása során történt visszavonásával kapcsolatos különleges engedmények visszavonására vonatkozóan.4. A Bizottság tárgyalásokat folytatott a Szerződés 133. cikke alapján létrehozott bizottsággal konzultálva és a Tanács által közzétett tárgyalási irányelvek keretén belül.5. A tárgyalások eredményeként a Kubai Köztársasággal levélváltás formájában történő megállapodás jött létre.6. A Bizottság e javaslattal felkéri a Tanácsot e megállapodás jóváhagyására.2008/0178 (ACC)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösség és a Kubai Köztársaság között levélváltás formájában történő megállapodás megkötésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére, a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával összefüggésben,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) 2007. január 29-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Közösséghez való csatlakozása során az 1994. évi GATT XXIV. cikkének 6. pontja értelmében tárgyalásokat kezdjen bizonyos más WTO-tagállamokkal.(2) A Bizottság tárgyalásokat folytatott a Szerződés 133. cikke alapján létrehozott bizottsággal konzultálva és a Tanács által közzétett tárgyalási irányelvek keretén belül.(3) A Bizottság az Európai Közösség és a Kubai Köztársaság között levélváltás formájában történő megállapodás megkötéséről szóló tárgyalásokat lezárta. A megállapodást jóvá kell hagyni.(4) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[1] összhangban kell elfogadni,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAz Európai Közösség és a Kubai Köztársaság között az 1994. évi GATT XXIV. cikkének 6. pontja értelmében kezdeményezett tárgyalásokat követően levélváltás formájában történő megállapodás – amely a Bolgár Köztársaság és Románia engedményes listájának ezen országok Európai Közösséghez való csatlakozása során történt visszavonásával kapcsolatos különleges engedmények visszavonására vonatkozik – a Közösség nevében elfogadásra kerül.A megállapodás szövege e határozat mellékletében szerepel.2. cikkA Bizottság a 318/2006/EK tanácsi rendelet[2] 39. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban elfogadja a megállapodás végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat.3. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje az 1. cikkben említett, a Közösséget jogilag kötelező, levélváltás formájában történő megállapodás aláírására jogosult személy(ek)et.Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök […]MEGÁLLAPODÁSLEVÉLVÁLTÁS FORMÁJÁBAN TÖRTÉNŐ MEGÁLLAPODÁSaz Európai Közösség és a Kubai Köztársaság között, az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján, a Bolgár Köztársaság és Románia engedményes listáin szereplő engedményeknek ezen országok Európai Közösséghez való csatlakozása során történő módosítására vonatkozóanA. Az Európai Közösség leveleGenf, 2008. március 19.Tisztelt Uram!Az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján folytatott tárgyalásokat követően, amelyek a Bolgár Köztársaság és Románia engedményes listáin szereplő engedményeknek ezen országok Európai Közösséghez való csatlakozása során történő módosítását érintették, az Európai Közösség és a Kubai Köztársaság között az alábbi megállapodás született:Az Európai Közösség az EK-27 vámterületére vonatkozó engedményes listáját a következőképpen módosítja:Az EK-vámkontingens a finomításra szánt nyers nádcukor (KN-kód: 1701 1110) tekintetében a jelenlegi 106°925 tonnáról a Kubának megítélt 10°000 tonnával bővül, a kontingensen belüli mennyiségre vonatkozó jelenlegi vámtarifa, azaz 98 EUR/nettó tonna megtartása mellett.A 2008-2009-es gazdasági évben a Kubának megítélt részesedés 20°000 tonna lesz. A 2009-2010-es gazdasági évtől kezdődően a Kubának megítélt részesedés 10°000 tonna lesz.A Kubai Köztársaság elfogadja az Európai Közösségnek a vámkontingensek kiegyenlítésére vonatkozó, az EU-27, valamint az Európai Közösség nemrégiben lezajlott bővítését követően a Bolgár Köztársaság és Románia GATT-kötelezettségeinek módosítását célzó megközelítését.Ez a megállapodás a Kubai Köztársaság aláírt válaszlevelének keltezésétől számított két hónapot követően lép hatályba.Az Európai Közösség nevében  MEGÁLLAPODÁSB. A Kubai Köztársaság leveleGenf, 2008. március 19.Tisztelt Uram!Hivatkozván az Ön levelére, amely a következőket állapítja meg:„Az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének 6. pontja, valamint XXVIII. cikke alapján folytatott tárgyalásokat követően, amelyek a Bolgár Köztársaság és Románia engedményes listáin szereplő engedményeknek ezen országok Európai Közösséghez való csatlakozása során történő módosítását érintették, az Európai Közösség és a Kubai Köztársaság között az alábbi megállapodás született:Az Európai Közösség az EK-27 vámterületére vonatkozó engedményes listáját a következőképpen módosítja:Az EK-vámkontingens a finomításra szánt nyers nádcukor (KN-kódja 1701 1110) tekintetében a jelenlegi 106.925 tonnáról a Kubának megítélt 10°000 tonnával bővül, a kontingensen belüli mennyiségre vonatkozó jelenlegi vámtarifa, azaz 98 EUR/nettó tonna megtartása mellett.A 2008-2009-es gazdasági évben a Kubának megítélt részesedés 20°000 tonna lesz. A 2009-2010-es gazdasági évtől kezdődően a Kubának megítélt részesedés 10°000 tonna lesz.A Kubai Köztársaság elfogadja az Európai Közösségnek a vámkontingensek kiegyenlítésére vonatkozó, az EU-27, valamint az Európai Közösség nemrégiben lezajlott bővítését követően a Bolgár Köztársaság és Románia GATT-kötelezettségeinek módosítását célzó megközelítését.Ez a megállapodás a Kubai Köztársaság aláírt válaszlevelének keltezésétől számított két hónapot követően lép hatályba.”Ezennel örömmel fejezem ki kormányom egyetértését.a Kubai Köztársaság nevébenPÉNZÜGYI KIMUTATÁS A KIZÁRÓLAG A BEVÉTELI OLDALRA KORLÁTOZÓDÓ KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSSAL JÁRÓ JAVASLATOKHOZ1. A JAVASLAT CÍME:Az 1994. évi GATT XXIV. cikke 6. pontja értelmében előírt kompenzációs kiigazítással kapcsolatos, az Európai Közösség és a Kubai Köztársaság között levélváltás formájában történő megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatjavaslat.2. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK:Alcím és jogcímcsoport: 10. Fejezet – Mezőgazdasági vámokAz érintett évben a költségvetésben szereplő összeg: 1 683,2 millió EUR3. PÉNZÜGYI HATÁS( A javaslatnak nincsenek pénzügyi vonzatai.( A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a kiadásra, viszont van a bevételre – a hatás a következő:(millió EUR egy tizedesjegyig)Költségvetési tétel | Bevétel[3] | 12 hónapos időszak, kezdő időpont: éééé.hh.nn. | 2008. év |100. jogcímcsoport | Saját forrásokra gyakorolt hatás | […] | - 2.4 |…. jogcímcsoport | Saját forrásokra gyakorolt hatás | […] | […] |Az intézkedést követő helyzet |[n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |…. jogcímcsoport |…. jogcímcsoport |4. CSALÁSELLENES INTÉZKEDÉSEK5. EGYÉB ÉSZREVÉTELEK[1] HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal (HL L 200., 2006.7.22., 11.o.) módosított határozat.[2] HL L 58., 2006.2.28. 1. o. A legutóbb az 1260/2007/EK rendelettel (HL L 283., 2007.10.27., 1. o.) módosított rendelet.[3] A hagyományos saját források (mezőgazdasági vámok, cukorilletékek, vámok) tekintetében nettó összegeket, vagyis a beszedési költségek 25 %-ának levonásával kapott bruttó összegeket kell megadni.