               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.9.6.
            COM(2019) 411 final
            2019/0192(COD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            a Jordán Hásimita Királyságnak nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról
            {SWD(2019) 324 final}

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A jordániai gazdaságot az elmúlt években jelentős mértékben érintette a régióban – mindenekelőtt a szomszédos Irakban és Szíriában – tapasztalható regionális zavargások. Ez a regionális nyugtalanság komoly terheket rótt a külső egyensúlyra és az államháztartásra egyaránt. Az idegenforgalmi bevételek visszaesése, a beáramló közvetlen külföldi tőkebefektetések (FDI) csökkenése, a kereskedelmi útvonalak 8 éve tartó elzáródása és az Egyiptomból érkező földgázszállítások ismétlődő zavarai – amelyek következtében Jordániának az egyiptomi helyett más, drágább tüzelőanyaggal kellett ellátnia villamos erőműveit – visszafogták a növekedést, továbbá hatást gyakoroltak a külső és a költségvetési pozícióra.

                  A szíriai konfliktus nemcsak azzal gyakorolt hatást Jordániára, hogy megzavarta a Szíriával való vagy azon keresztül folytatott kereskedelmet, hanem azzal is, hogy közel 1,3 millió szíriai menekült áramlott Jordániába, akik közül 660 330 főt regisztráltak az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosa (UNCHR) hivatalánál (2019. augusztus 4-i adatok). A szíriai menekültek nagyarányú beáramlása megnövelte a Jordánia költségvetési helyzetére, közszolgáltatásaira és infrastruktúrájára nehezedő nyomást.

                  A széles körben megfelelő szakpolitikai válasz és a nagyszabású nemzetközi támogatás segítette az országot a makrogazdasági stabilitás megőrzésében és a gazdasági visszaesés megelőzésében. Jordánia gazdasága azonban továbbra is sebezhető a külső sokkhatásokkal szemben. A reálnövekedés 2018-ban 1,9 %-ra esett vissza, amely 1996 óta a legalacsonyabb érték. A munkanélküliségi ráta 2019 elején 19 %-ra ugrott, miközben a közvetlen külföldi befektetések visszaestek. Az erőfeszítések ellenére a költségvetési konszolidációt nem sikerült az eredeti ütem szerint fenntartani, mivel a növekedés a vártnál alacsonyabb volt, ami gyengítette az adóbevételeket, és a villamosenergia-vállalat a költségeket tükröző díjak hiányában évtizedekig veszteséget termelt. Az államadósság alig csökkent, Jordánia pedig továbbra is függ a külföldi támogatásoktól. Jordánia továbbra is jelentős külső finanszírozási igénnyel szembesül, ideértve az eurókötvények és más külső piaci kölcsönök 2020–22-ben esedékessé váló fizetési kötelezettségeit. Ezzel összefüggésben továbbra is alapvető fontosságú a Jordánia nemzetközi partnereitől kapott folyamatos támogatás.

                  2016 augusztusában Jordánia és a Nemzetközi Valutaalap (IMF) hároméves, 723 millió USD (a kvóta 150 %-a) összegű kibővített finanszírozási eszközről (EHA) állapodott meg, amelyet a közelmúltban 2020 márciusáig meghosszabbítottak. E programot egy 2 milliárd USD (a kvóta 800 %-a) összegű hároméves készenléti hitelmegállapodás követett, amely megállapodás 2012 augusztusában született és 2015 augusztusában zárult le. Az IMF-programokat két makroszintű pénzügyi támogatási (MFA) program egészítette ki: a 180 millió EUR összegű kölcsönből álló MFA-I, amelyet a társjogalkotók 2013 decemberében fogadtak el és 2015 októberében zárult le; és a 200 millió EUR összegű kölcsönből álló MFA-II, melyet a társjogalkotók 2016 decemberében fogadtak el és 2019 júliusában zárult le.

                  A makroszintű pénzügyi támogatási programok az EU és más nemzetközi adományozók szélesebb körű erőfeszítéseinek részét képezték, amelyekről a „Segítségnyújtás Szíriának és a térségnek” című, 2016. februári londoni konferencián állapodtak meg, amelynek célja, hogy segítséget nyújtson Jordániának és a régió más országainak a regionális konfliktusokból és a nagyszámú szíriai menekült jelenlétéből fakadó gazdasági és társadalmi hatások enyhítésében. A Jordániával szembeni nemzetközi kötelezettségvállalást több alkalommal is megerősítették, különösen a „Szíria jövőjének támogatása” című, 2017. áprilisi brüsszeli konferencián, az EU–Jordánia Társulási Tanács 2017. júliusi ülésén, valamint a „Szíria jövőjének támogatása” című, 2018. áprilisi második brüsszeli konferencián. A 2019 februárjában megrendezett „London Initiative” (Londoni kezdeményezés) elnevezésű konferencián és a 2019. márciusi harmadik brüsszeli konferencián a nemzetközi és regionális donorközösség – az EU-t is beleértve – újból megerősítette szándékát, hogy támogatni fogja Jordánia makrogazdasági stabilitásának megőrzésére és a növekedési kilátások javítására irányuló erőfeszítéseket.

                  Jordánia az EU–Jordánia Társulási Tanács 2019. június 26-i luxemburgi ülésén előirányzottaknak megfelelően 2019. július 11-én hivatalos kérelmet nyújtott be az Európai Bizottsághoz, hogy az EU-tól további, három részletben folyósítandó, 500 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatásban részesüljön. Ez a támogatás hozzájárulna az ország külső finanszírozási igényeinek fedezéséhez és a reformok végrehajtásának támogatásához.

                  E kérelemre, valamint Jordánia gazdasági helyzetére, különösen a további külső finanszírozási igények felmerülésére való tekintettel az Európai Bizottság javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a Jordániának nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról (MFA), amely az EUMSZ 212. cikkén alapul, és legfeljebb 500 millió EUR összegű közép- és hosszú lejáratú hitel formájában, három részletben nyújtandó támogatást irányoz elő.

                  A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás célja, hogy segítse Jordániát abban, hogy fedezni tudja további külső finanszírozási igényének egy részét 2020–2021-ben, csökkentve a gazdaság rövid távú fizetési mérleggel és költségvetéssel kapcsolatos sebezhetőségi pontjait, valamint hozzájáruljon az államadósság fenntarthatóságához. Emellett az uniós segítségnyújtás ösztönzőket biztosítana Jordánia reformtörekvéseinek fokozására a jordániai hatóságokkal kötendő egyetértési megállapodás révén, amely a gazdasági kiigazítási és strukturális reformokat támogató megfelelő intézkedéscsomagot határoz meg. E szakpolitikai feltételek összhangban állnának Jordánia reformvállalásaival, amelyek az EU–Jordánia partnerségi prioritásoknak és más uniós támogatási eszközöknek, valamint az IMF-fel és a Világbankkal egyeztetett kiigazítási programoknak, továbbá a 2019. februári „London Initiative” című konferencián ismertetett ötéves reformnak és növekedésmátrixnak felelnek meg.

                  Az e javaslatot kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumban részletesebben kifejtetteknek megfelelően és többek között a politikai helyzetre vonatkozóan a Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) által közösen készített értékelés alapján a Bizottság úgy véli, hogy Jordánia külső finanszírozási hiányának fennállása, amely az országnak az IMF-fel egy folyósítási program keretében folytatott együttműködésével párosul, gazdasági szempontból indokolttá teszi a makroszintű pénzügyi támogatási műveletet, és hogy a javasolt MFA-művelet politikai előfeltételei teljesülnek.

                  Háttér-információk

                  Jordánia gazdaságát számottevő mértékben érintette a 2011-ben kitört szíriai konfliktus. Jordánia GDP-növekedése a 2001–2010 közötti robusztus, átlagosan 6,2 %-os növekedést követően 2011–2018 között átlagosan 2,4 %-ra lassult. Annak ellenére, hogy Jordániát régóta jellemzik makrogazdasági és strukturális gyengeségi pontok, a gazdasági lassulás nagyrészt számos külső sokkhatásnak tudható be, többek között a következőknek: az elhúzódó regionális konfliktusok által érintett kritikus exportútvonalak és piacok zavara, a közvetlen külföldi befektetések jelentős csökkenése, a nagyszámú szíriai menekült befogadása (a jordániai hatóságok becslése szerint 1,3 millió, akik közül 660 330 főt regisztráltak az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosa [UNCHR) hivatalánál]), valamint a Fed kamatlábainak növekedését tükröző emelkedő olajárak és hitelfelvételi költségek.

                  A gazdasági tevékenység gyengülése 2018-ban is folytatódott, mivel a reál-GDP növekedése 2018-ban 1,9 %-ra lassult (a 2017. évi 2,1 %-ról), ami 1996 óta a legalacsonyabb növekedési ráta. Pozitív fejlemény, hogy beindult az idegenforgalom és valamelyest helyreállt az export, valamint két, Irakkal és Szíriával határos határátkelőhelyet újból megnyitottak 2018-ban. 2018 negyedik negyedévében újraindult az Egyiptomból származó olcsó gázimport is. E fejlemények azonban a növekedési adatokban még nem mutatkoztak meg: 2019 első negyedévében a reál-GDP 2 %-kal nőtt, ami lényegében változatlan az elmúlt évek üteméhez képest.

                  Ilyen körülmények között a munkanélküliségi ráta 2019 első negyedévében 19 %-ra emelkedett az előző évi 18,4 %-ról, és 2014 óta – amikor 12,9 %-on állt – jelentősen emelkedő tendenciát mutat. A munkanélküliségi ráta továbbra is magas a fiatalok (38,5 %) és a nők (28,9 %) körében, összehasonlítva a férfiakkal (16,4 %).

                  Az infláció 2018-ban (a 2017. végi 3,3 %-ról) 4,5 %-ra emelkedett, ami tükrözi, hogy az olajárak 2018 nagy részében emelkedtek, és megnőtt a különböző alaptermékekre vonatkozóan januárban hatályba léptetett általános forgalmi adó is. 2019 első négy hónapjában azonban az infláció 0,6 %-ra mérséklődött, mivel az adóemelés hatása gyengült. A Jordán Központi Bank 2017. február és 2018. december között hét lépésben 3,75 %-ról 5,75 %-ra emelte a viszontleszámítolási kamatlábat. Ez nagyjából tükrözi a Fed-kamatláb növekedési ütemét, mivel a jordániai dinár az amerikai dollárhoz kötött. A szigorítási ciklus egybeesett az infláció fokozatos, ugyanakkor mérsékelt növekedésével, amint azt korábban említettük. 2019 júniusában az 5,75 %-os viszontleszámítolási kamatláb változatlan maradt, mivel az infláció csökkent, és a 2018-ban fennálló devizapiaci nyomás enyhült. Mindazonáltal az IMF-program második felülvizsgálata keretében a hatóságok jelezték, hogy amennyiben szükséges, a tartalékcélok teljesítésének biztosítása érdekében készek a monetáris politika szigorítására.

                  Jordánia az elmúlt években jelentős előrelépést tett államháztartásának konszolidálása terén, de a gyenge növekedési profil és a villamosenergia- és vízszolgáltató létesítmények veszteségeinek kezelése terén az eredmények elmaradása miatt 2018-ban nem sikerült fenntartani ezt az előrelépést. A teljes költségvetési hiány – beleértve a pénzügyi támogatást is – 2018-ban a GDP 3,3 %-ára emelkedett a 2017. évi GDP 2,2 %-áról. A költségvetési hiány – a NEPCO (az állami villamosenergia-szolgáltató) és a WAJ (Jordániai Vízügyi Hatóság) közötti egyensúlyt figyelembe vevő pénzügyi mérőszám – a 2017. évi GDP 2,9 %-áról 2018-ban a GDP 4,3 %-ára ugrott, ami a megnövekedett olajköltségeket tükrözi együtt azzal a ténnyel, hogy a villamosenergia- és vízágazatban a díjszabás során nem vették figyelembe a költségeket, ösztönözve ezzel a túlfogyasztást. 2019 tekintetében az IMF-program a költségvetési hiány csökkenését 2,3 %-ra, a kombinált államháztartási hiány csökkenését pedig 2,6 %-ra irányozza elő. 2019 első négy hónapjában a költségvetési hiány az előző évhez képest csökkent, a GDP 3,8 %-áról a GDP 3 %-ára. Az adóbevételek azonban az előző évhez képest 1,4 %-kal csökkentek, ami aggályokat vet fel a költségvetés 2019 végéig történő végrehajtásával kapcsolatban.

                  2019. március végén a teljes bruttó államadósság a GDP 94,4 %-ának felelt meg, ami gyakorlatilag nem változott a 2018. végi szinthez képest. A külső államadósság a GDP 39,4 %-át tette ki, ebből 72 %-ot USD-ban denomináltak, amelyhez a jordániai dinár kötődik. Az államadósság magas szintje – bár sebezhetőség forrása – az IMF megítélése szerint fenntartható, feltéve, hogy az ország folytatja a költségvetési kiigazítást és a növekedést elősegítő reformokat, és hogy a nemzetközi és regionális donorközösség továbbra is jelentős támogatást nyújt Jordániának, különösen vissza nem térítendő támogatások és kedvezményes finanszírozás formájában.

                  Ami a külső ágazatot illeti, Jordánia folyó fizetési mérlegének hiánya 2018-ban 2,9 milliárd USD-ra, azaz 7 %-ra (a támogatások nélkül 10,3 %) csökkent a 2017. évi azonos időszakban a GDP 10,5 %-át kitevő értékről. Ez az áruexport mérsékelt növekedését tükrözte (amely jelenértékben 3,4 %-kal nőtt), míg az áruk behozatala csökkent (jelenértékben 1,3 %-kal). 2019 első negyedévében az áruexport még ennél is nagyobb mértékben javult, az áruk értéke 9,3 %-kal nőtt, míg az áruimport jelenértékben 3,2 %-kal csökkent. Ugyanebben az időszakban az idegenforgalomból származó jövedelem az előző évhez képest 6,1 %-kal nőtt, míg a hazautalások csak kis mértékben nőttek.

                  A közvetlen külföldi befektetések (FDI) 2018-ban 959 millió USD-ra zuhantak (a GDP 2,2 %-a), ami 2017-hez képest USD-ben kifejezve 52 %-os csökkenést jelent. 2003 óta ez volt a legalacsonyabb nettó FDI-beáramlás. Ez a csökkenő tendencia összhangban áll a közvetlen külföldi befektetések (GDP arányában kifejezett) hosszú távú, a szíriai konfliktus óta tapasztalt gyengülésével: a 2005–2010 közötti átlagos 12,7 %-os növekedésről 2011–2018 között 4,5 %-ra lassult. A regionális konfliktus, amely 8 éven át blokkolta a kereskedelmi útvonalakat, az Öböl-menti országok – Jordánia legjelentősebb befektetői – gazdasági lassulása és az ország strukturális gyengeségei, például a merev munkaerőpiacok, a külföldi befektetőkre nehezedő megszorítások és a magas üzleti költségek egyaránt hozzájárultak a beáramló közvetlen külföldi befektetések csökkenéséhez.

                  A közvetlen külföldi befektetések csökkenése további nyomást gyakorolt a tőke- és a pénzügyi számlára, csakúgy, mint az állami hitelfelvétel csökkenése a 2017. évi mintegy 1 milliárd USD-ról a 2018. évi kevesebb mint 500 millió USD-ra. Ez a nyomás 2018-ban hozzájárult a kereskedelmi bankok nettó külföldi eszközeinek jelentős mértékű (mintegy 900 millió USD összegű) csökkenéséhez, amelyet részben a szomszédos országok szigorúbb monetáris politikája és a Jordániában 2018 közepén tapasztalt politikai instabilitás okozott (amikor a korábbi miniszterelnök, Mulki lemondott arra válaszul, hogy a nép az adóreform-tervekkel kapcsolatban elégedetlenségének adott hangot). Ezzel szemben a 2018. évi magánportfólió-befektetések kis, 41 millió USD összegű nettó beáramlása (a 2017. évi nagy nettó kiáramláshoz viszonyítva) és a más befektetésekből származó, mintegy 600 millió USD összegű jelentős növekedés 2018-ban is támogatta a tőke- és a pénzügyi számlát.

                  A tartalékok jelenlegi szintjét — amely 2019. április végén 13,2 milliárd USD-t tett ki (azaz 7,1 havi behozatalnak felel meg) — növelni kell, hogy az ország ellenállóbbá váljon a fenti tényezőkkel szemben. Ez különösen fontos, tekintettel az ország külső pozíciójának sebezhetőségére, a regionális konfliktusok vagy geopolitikai feszültségek megnövekedett kockázatára, továbbá az árfolyamrögzítésre és olajárrobbanásoknak való kitettségre.

                  Az export és az idegenforgalom kedvező alakulása ellenére továbbra is számos makrogazdasági sebezhetőségi pont áll fenn. Az ország továbbra is nehéz gazdasági helyzetben van, amit az elhúzódó regionális konfliktus, a szíriai menekültek befogadása, a kritikus exportpiacok megszakadása vagy lassú talpra állása és a közvetlen külföldi befektetések jelentős visszaesése okozott. Ennek következtében a gazdasági növekedés nagyon alacsony szinten maradt, ami nem elegendő a magas munkanélküliségi ráta csökkentéséhez. Ahogy 2018-ban is történt, a jövőbeli költségvetési kiigazítás üteme alacsonyabb lehet a tervezettnél, ha a növekedés tovább gyengül, és Jordániának nem sikerül mobilizálnia az adócsalás elleni küzdelem és az adóigazgatás kapacitásának növelése révén az adóbevételeket. Ugyanez fordulhat elő, ha Jordánia nem hajtja végre az állami tulajdonban lévő, veszteséges (villamosenergia- és vízszolgáltató) vállalatok tényleges szerkezetátalakítását, amelyek növelik az államháztartási hiányt. A fenti kockázatokon kívül az eurókötvények hitelfelvételi költségei magasabbak a jordániai eurókötvények költségeinél, amelyek a következő években fognak lejárni (és amelyek közül sok USA-garanciával rendelkezett), ami költségessé teszi a kötvények átütemezését. A fenti okok miatt az államadósság 2024-ig történő 83,7 %-os csökkenésére vonatkozó jelenlegi előrejelzés továbbra sem stabil, és függ a hatóságok által vállalt költségvetési kiigazítás és a növekedést serkentő reformok sikerétől, valamint attól, hogy mennyire lesznek képesek továbbra is jelentős donorokat vonzani és biztosítani a piaci finanszírozást. A tartalékok az IMF megfelelőségi követelményei alatt maradnak és 2020–2021-ben újabb nyomás alá kerülhetnek, amikor az ország várhatóan közel 3,1 milliárd USD összeget (kamatot és tőketörlesztést) fordít az államadósságra és az eurókötvényekben megtestesült külső adósságra. Ebben az összefüggésben szükségesnek látszik Jordánia nemzetközi tartalékainak további feltöltése, és az EU további makroszintű pénzügyi támogatása számottevő mértékben támogathatná ezt az erőfeszítést, mind közvetlenül (folyósításain keresztül), mind közvetve (a magántőke beáramlásának katalizátoraként és a helyi pénznembe vetett bizalom növelése révén).

                  Összefoglalva, Jordánia gazdasága – jelentős külső finanszírozási igényével együtt – továbbra is törékeny, és számos sebezhetőségi pontnak van kitéve. Ezzel összefüggésben továbbra is alapvető fontosságú az IMF és Jordánia nemzetközi partnereitől, többek között az EU-tól kapott folyamatos támogatás.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A makroszintű pénzügyi támogatást két külön határozat alapján nyújtották Jordániának:

               –Az Európai Parlament és a Tanács 1351/2013/EU határozata (2013. december 11.) a Jordán Hásimita Királyságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról
                  1

               –Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2371 határozata (2016. december 14.) a Jordán Hásimita Királyságnak nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról
                  2

                  Mivel mindkét műveletre szánt összeget teljes egészében folyósították, új határozatra van szükség a Jordániának nyújtandó uniós makroszintű pénzügyi támogatás folyósítása előtt.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás összhangban áll a jordániai gazdasági és politikai helyzet támogatására irányuló uniós elkötelezettséggel. A támogatás összhangban áll a makroszintű pénzügyi támogatási eszköz használatára irányadó elvekkel, beleértve annak kivételes jellegét, politikai előfeltételeit, kiegészítő jellegét, feltételrendszerét és pénzügyi fegyelmét.

                  A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás összhangban áll az európai szomszédságpolitika (ENP) célkitűzéseivel. Ezenkívül hozzájárul a Jordánia gazdasági stabilitására és fejlődésére, valamint tágabb értelemben a dél-európai szomszédság ellenálló képességére vonatkozó uniós célkitűzések támogatásához. Azáltal, hogy támogatja a hatóságok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy stabil makrogazdasági keretet hozzanak létre és ambiciózus strukturális reformokat hajtsanak végre, a javasolt művelet növeli az EU Jordániában való általános részvételének hozzáadott értékét. Emellett javítja az országnak nyújtott uniós pénzügyi támogatás egyéb formáinak – többek között a 2014–2020-ra vonatkozó jelenlegi többéves pénzügyi keret szerinti külső pénzügyi eszközökön keresztül rendelkezésre álló költségvetési támogatási műveleteknek és támogatásoknak – a hatékonyságát. A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás a Jordániának nyújtott nemzetközi támogatás, többek között a szíriai válságra adott válasz szerves részét fogja képezni, és továbbra is kiegészíti az egyéb több- és kétoldalú donorok által nyújtott segítséget.

                  Jordánia az EU kulcsfontosságú partnere, egyrészről mivel fontos szerepet tölt be a közel-keleti stabilitás és a vallások közötti tolerancia előmozdításában, másrészről pedig azért, mert 1,3 millió szíriait fogadott be (akik közül 660 330 főt regisztráltak az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosa [UNHCR] hivatalánál). Az EU és Jordánia szoros partnerséget alakított ki számos ágazat között, és a közöttük lévő kapcsolatot a 2002 májusában hatályba lépett társulási megállapodás is megerősítette. A felülvizsgált európai szomszédságpolitikával összhangban az EU és Jordánia 2016-ban elfogadták az EU–Jordánia partnerségi prioritásokat (amelyek akkoriban az EU–Jordánia megállapodást is tartalmazták). 2018 decemberében további két évvel meghosszabbították az EU–Jordánia partnerségi prioritásokat a 2016–2020-as időszakra vonatkozóan.

                  A partnerségi prioritások keretében folytatott együttműködés három, egymást kölcsönösen megerősítő célkitűzés köré szerveződik: i. a makrogazdasági stabilitás, valamint a fenntartható és tudásalapú növekedés; ii. a demokratikus kormányzás, a jogállamiság és az emberi jogok megerősítése; valamint iii) a regionális stabilitás és biztonság, beleértve a terrorizmus elleni küzdelmet is. Együttműködés folyik az olyan, több területet érintő kérdésekben is, mint a migráció és a mobilitás, valamint a kiszolgáltatott csoportok – köztük a fiatalok és a nők – gazdasági, társadalmi és politikai integrációja.

                  Az EU és Jordánia közötti kereskedelmi kapcsolatokat a társulási megállapodás szabályozza. Ez a megállapodás létrehozta az EU és Jordánia közötti kétoldalú árukereskedelmet megnyitó szabadkereskedelmi övezetet. Az EU és Jordánia 2016 júliusában megállapodott abban, hogy rugalmasabbá teszik azokat a származási szabályokat, amelyeket a jordániai exportőrök az EU-val folytatott kereskedelmük során alkalmaznak. A két fél 2018 decemberében felülvizsgálta és továbbfejlesztette ezt a kezdeményezést. Az EU Jordánia első számú kereskedelmi partnere; az EU-val folytatott kereskedelem 2018-ban Jordánia teljes kereskedelmének 17,1 %-át tette ki (jelenértékben). Az EU-ba irányuló jordániai export 2018-ban 300 millió EUR-ra rúgott, miközben az EU-ból származó import 3,6 milliárd EUR-t tett ki (jelenértékben).

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               A javaslat jogalapja az EUMSZ 212. cikke.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A szubszidiaritás elve teljesül, mert a tagállamok egyedül nem tudják kielégítően megvalósítani a Jordánia rövid távú makrogazdasági stabilitásának helyreállítására irányuló célkitűzést, és ezért a célkitűzés az Európai Unió által jobban megvalósítható. Ennek fő okát a nemzeti költségvetési korlátok jelentik, valamint az, hogy a támogatás mértékének és hatékonyságának maximalizálása érdekében szükség van a donorok közötti erőteljes koordinációra.

               •Arányosság

               A javaslat megfelel az arányosság elvének: a rövid távú makrogazdasági stabilitás célkitűzésének eléréséhez szükséges minimumkövetelményekre szorítkozik, és nem lépi túl a célhoz szükséges mértéket.

               A támogatás összege – az IMF által a kibővített finanszírozási eszköz keretében készített becslések alapján végzett bizottsági számítások szerint – a 2020–2021 közötti időszakban a becsült fennmaradó finanszírozási rés körülbelül 9,7 %-ának felel meg. Ezt a jelentős kötelezettségvállalást a következők indokolják: Jordánia politikai jelentősége az európai szomszédságpolitika stabilitása szempontjából; Jordánia és az EU politikai szövetsége és gazdasági integrációja, amelyet a két Fél között 2002. május 1-jén hatályba lépett társulási megállapodás is tükröz, valamint azon kihívást jelentő gazdasági helyzet, amellyel az ország továbbra is szembesül, különösen a Szíriában és Irakban zajló konfliktus és az országban tartózkodó szíriaiak nagy száma miatt.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               A makrogazdasági célkitűzések eléréséhez projektfinanszírozás vagy technikai segítségnyújtás nem lenne megfelelő. A makroszintű pénzügyi támogatás egyéb uniós eszközökhöz viszonyított legfontosabb hozzáadott értéke a külső finanszírozásra utaltság mielőbbi enyhítése és a stabil makrogazdasági keret megteremtéséhez való hozzájárulás; ez többek között a fizetési mérleg és költségvetési helyzet fenntarthatóságának biztosítása és a strukturális reformok megvalósítását szolgáló megfelelő keret létrehozásának előmozdítása révén valósul meg. A makrogazdasági és strukturális politikák megfelelő keretének létrehozásához való hozzájárulás révén a makroszintű pénzügyi támogatás növelheti a más, szűkebb fókuszú uniós pénzügyi eszközök keretében Jordániában finanszírozott cselekvések hatékonyságát.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  A Bizottság MFA-javaslata az EU szomszédságában a korábbi műveletek kapcsán végzett utólagos értékelésekből levont tanulságokra épül, különös tekintettel a Jordániának 2015-ben nyújtott MFA-I művelet utólagos értékelésére, amelyet a 2013. december 11-i 1351/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat
                     3
                   szabályoz.

                  Ez az utólagos értékelés
                     4
                   megállapította, hogy az MFA-I program teljesítette célkitűzéseit. Felépítése illeszkedett Jordánia gazdasági kihívásaihoz, ugyanakkor számottevő mértékben hozzájárult Jordánia külső és költségvetési helyzetének hatékony stabilizálásához. A program jelentős hozzáadott értéket jelentett az EU számára, mivel egy szomszédos partnerország makrogazdasági stabilitását támogatta, és enyhítette a menekültügyi válság hatásait. A programot más uniós szakpolitikák vagy eszközök koherens módon dolgozták ki és hajtották végre. A program kedvező társadalmi hatással is járt, ugyanakkor mivel rendkívül előnyös finanszírozási feltételeket kínált, hatékonyan járult hozzá az államadósság fenntarthatóságához.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               A makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó javaslat előkészítése során a bizottsági szolgálatok rendszeres kapcsolatban álltak a jordániai hatóságokkal annak érdekében, hogy elősegítsék Jordániának a program iránti elkötelezettségét. Ezenkívül, mivel a makroszintű pénzügyi támogatás a Jordánia gazdasági stabilizálását szolgáló nemzetközi támogatás szerves részét képezi, a Bizottság az ország nemzetközi partnereivel, például a Nemzetközi Valutaalappal és a Világbankkal is konzultált, amelyek jelentős finanszírozási programok révén támogatják az országot.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

               A Bizottság külső szakértők közreműködésével 2016 szeptemberében készíttetett végleges jelentéssel működési értékelést végzett a jordániai államháztartási rendszer és igazgatási eljárások minőségéről és megbízhatóságáról. A közelmúlt fejleményeinek bemutatása érdekében 2020 első negyedévében új működési értékelés készül.

               •Hatásvizsgálat

               Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendkívüli sürgősségi eszköz, amelynek célja harmadik országok súlyos fizetésimérleg-nehézségeinek kezelése. Következésképpen ez a makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó javaslat mentesül a minőségi jogalkotásra vonatkozó bizottsági iránymutatás (SWD(2015) 111 final) szerinti hatásvizsgálat elkészítésének követelménye alól, mivel politikai szempontból késedelem nélküli előrelépésre van szükség ebben a gyors reagálást igénylő vészhelyzetben.

               A makroszintű pénzügyi támogatás hozzájárul majd Jordánia rövid távú finanszírozási igényeinek enyhítéséhez. A jordániai kormány ötéves növekedési és reformmátrixára épülő, csatolt gazdasági kiigazítási és reformprogram hozzá fog járulni a stabil makrogazdasági keret létrehozásához, valamint a növekedési és munkahelyteremtési kilátásokat elősegítő ambiciózus strukturális reformok végrehajtásához. A makroszintű pénzügyi támogatás keretében nyújtott finanszírozás abban is segíteni fogja a kedvezményezett országot, hogy a szükséges gazdasági kiigazítást kevésbé szigorúan és ne túl gyorsan kelljen végrehajtania, összehasonlítva a külső pénzügyi támogatás nélküli alternatív forgatókönyvvel. Ily módon segít enyhíteni a kiigazítás társadalmi hatását, és elhárítja az ország által elszenvedett válság negatív hatásait. A rendkívül kedvezményes feltételek mellett nyújtott hosszú távú finanszírozás biztosítása és a reformok támogatása révén az MFA-program hozzá fog járulni a költségvetési kiigazítás megvalósításához, Jordánia államadóssága fenntarthatóságának fokozásához, és a szükséges szociális kiadások megőrzéséhez elengedhetetlen költségvetési mozgástér kialakításához a kihívást jelentő regionális kontextusból eredő tartós gazdasági és társadalmi nyomás közepette, beleértve a jordániai hatóságok becslései szerint mintegy 1,3 millió szíriai jelenlétét (akik közül 660 330 főt regisztráltak az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosa [UNCHR] hivatalánál 2019 augusztusában). A makroszintű pénzügyi támogatás a célzott szakpolitikai feltételrendszeren keresztül segíti továbbá a kiegyensúlyozottabb, fenntartható és inkluzív növekedés feltételeinek megteremtését a megfelelő szociális védelem biztosításával.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A tervezett támogatás nyújtása hitelek formájában történne, és finanszírozására a Bizottság által az Unió nevében megvalósított hitelezési műveleteken kerülne sor. A támogatás költségvetést terhelő költsége megfelel majd a kifizetett összegek 9 %-át kitevő összegből az uniós külső tevékenységek biztosítását szolgáló garanciaalapban a 01 03 06 költségvetési jogcímből („a garanciaalap feltöltése”)
                  5
                képzett tartaléknak.

               Feltételezve, hogy a hitel első két részletének kifizetésére 2020-ban kerül sor összesen 300 millió EUR összegben, a harmadik, 200 millió EUR összegű részletet pedig 2021-ben fizeti ki az EU, a garanciaalap működtetésére irányadó szabályok szerint az alap megfelelő összegű feltöltésére a 2022. évi (27 millió EUR) és a 2023. évi (18 millió EUR) költségvetésekben kerül sor.

               A Bizottság úgy véli, hogy a Jordániára irányulóan tervezett makroszintű pénzügyi támogatási művelet költségvetési vonzata kezelhető a Bizottság következő többéves pénzügyi keretre irányuló javaslatában.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

               Az Európai Unió – közép- és hosszú lejáratú hitelek formájában – összesen legfeljebb 500 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatást bocsát Jordánia rendelkezésére, amely 2020–2021-ben hozzájárul majd Jordánia fennmaradó külső finanszírozási igényének fedezéséhez. A tervek szerint a támogatást három részletben bocsátják rendelkezésre. Az első részlet folyósítására várhatóan 2020 júniusában kerül sor. A második részlet folyósítására várhatóan 2020 negyedik negyedévében, a harmadikra pedig 2021 második negyedévében kerül sor, feltéve, hogy az egyes részekhez kapcsolódó szakpolitikai intézkedéseket időben végrehajtották.

               A támogatást a Bizottság kezeli. A költségvetési rendelettel összeegyeztethető, csalás és egyéb szabálytalanságok elleni speciális rendelkezések alkalmazandók.

               A Bizottság és a jordániai hatóságok egyetértési megállapodást fogadnak el, amely meghatározza a javasolt MFA-művelethez kapcsolódó strukturális reformintézkedéseket, ideértve az időzítést és az ütemezést is. Továbbá, mint általában a makroszintű pénzügyi támogatás esetében, a kifizetések többek között az IMF-program keretében végzett kielégítő felülvizsgálattól és a Jordánia által az IMF-forrásokkal kapcsolatban végzett folyamatos kidolgozástól függnek.

               A javaslat hatályvesztésre vonatkozó rendelkezést tartalmaz. A javaslat szerint a makroszintű pénzügyi támogatás az egyetértési megállapodás hatálybalépését követő első naptól számított két és fél évig áll rendelkezésre.

               A Bizottság minden évben jelentést fog benyújtani az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e határozat előző évi végrehajtásáról. A Bizottság értékeli továbbá a támogatás célkitűzéseinek teljesülését, többek között egy utólagos értékelés keretében, amelyet a Bizottság a támogatás rendelkezésre állási időszakának lejártát követően legkésőbb két évvel terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé.

               E javaslat szövege összhangban áll az Európai Parlament és a Tanács által az elmúlt években jóváhagyott korábbi MFA-határozatok szövegével.

               2019/0192 (COD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               a Jordán Hásimita Királyságnak nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 212. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               rendes jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió (a továbbiakban: az Unió) és a Jordán Hásimita Királyság (a továbbiakban: Jordánia) közötti kapcsolatok az európai szomszédságpolitika keretén belül fejlődnek. Jordánia 1997. november 24-én társulási megállapodást írt alá az Unióval, amely 2002. május 1-jén lépett hatályba. A társulási megállapodás keretében az Unió és Jordánia fokozatosan, 12 éves átmeneti időszak alatt létrehozta a szabadkereskedelmi övezetet. Ezenfelül 2007-ben hatályba lépett a mezőgazdasági termékek kereskedelmének további liberalizálásáról szóló megállapodás. 2010-ben az Unió és Jordánia kiemelt státusú partnerségről állapodtak meg, amely az együttműködés területeinek kibővítésével jár. Az Unió és Jordánia közötti kereskedelemre vonatkozó vitarendezési mechanizmusról szóló, 2009 decemberében parafált jegyzőkönyv 2011. július 1-jén lépett hatályba. A kétoldalú politikai párbeszéd és gazdasági együttműködés a társulási megállapodás, az EU–Jordánia partnerségi prioritások keretében és a 2017 és 2020 közötti időszakra szóló egységes támogatási keretben fejlődött tovább.

               (2)2011 óta Jordánia számos politikai reformot indított a parlamenti demokrácia és a jogállamiság megszilárdítása érdekében. Alkotmánybíróságot és független választási bizottságot hoztak létre, továbbá a jordániai parlament számos törvényt fogadott el, beleértve a választási törvényt és a politikai pártokról szóló törvényt, valamint a decentralizációról és az önkormányzatokról szóló törvényeket. Jogszabály-módosítások elfogadására kerül sor az igazságszolgáltatás függetlenségét és a nők jogait érintő jogalkotási területeken.

               (3)Jordánia gazdaságát érzékenyen érintette a régióban – nevezetesen a szomszédos Irakban és Szíriában – elhúzódó válsághelyzet. E regionális zavargások komoly terheket róttak a külső egyensúlyra és az államháztartásra egyaránt. Ez negatívan érintette az idegenforgalmat és a közvetlen külföldi befektetések beáramlását, a kereskedelmi útvonalak pedig hosszú ideig zárva voltak. Az Egyiptomból származó földgázbehozatal több éve szünetel, ami miatt szükségessé vált az alternatív forrásból származó energia magasabb költségek melletti beszerzése. Ezen túlmenően Jordánia gazdaságát súlyosan érintette a szíriai menekültek nagyarányú beáramlása, amely növelte a költségvetés helyzetére, a közszolgáltatásokra és az infrastruktúrára nehezedő nyomást.

               (4)A jordániai hatóságok és a Nemzetközi Valutaalap (IMF) 2016 augusztusában megállapodtak egy második gazdasági kiigazgatási programról, amelyet egy hároméves, 723 millió USD összegű kibővített finanszírozási eszköz támogatott és amelyet egy hároméves, 2 milliárd USD összegű, 2012 és 2015 közötti időszakra vonatkozó készenléti hitelmegállapodás követett. 2019 májusában a kibővített finanszírozási eszköz programot 2020 márciusáig meghosszabbították.

               (5)Az Unió 2016 decemberében Jordánia 2016 márciusában benyújtott kérésére és a 2015-ben végrehajtott, 180 millió EUR összegű első MFA-program befejezését követően 200 millió EUR összegű, kölcsön formájában megvalósuló második makroszintű pénzügyi támogatási programot (MFA-II) fogadott el
                  6
               . Az MFA-II a „Segítségnyújtás Szíriának és a térségnek” című, 2016. február 4-i londoni konferencián tett kötelezettségvállalást követte, ahol az Unió ígéretet tett, hogy a 2016–2017-es időszak során a menekültválság által leginkább érintett országok, ezen belül Jordánia számára 2,39 milliárd EUR összegű pénzügyi támogatást biztosít. Az MFA-II-höz kapcsolódó szakpolitikai feltételeket meghatározó egyetértési megállapodás 2017. szeptember 19-én lépett hatályba. Az elfogadott szakpolitikai intézkedések végrehajtását követően az MFA-II első részletét 2017. október 17-én, második részletét pedig 2019. június 21-én folyósították.

               (6)Az MFA-II-ről szóló, a társjogalkotók által 2016 decemberében elfogadott határozat tartalmazta az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozatát, amelyben a Bizottság – tekintettel a költségvetési kihívásokra és arra, hogy Jordániának rendkívüli körülményekkel kell szembesülnie nagy számú (a jordániai hatóságok szerint 1,3 millió fő) szíriai polgár befogadása miatt – kötelezettséget vállalt arra, hogy adott esetben a második makroszintű pénzügyi támogatás sikeres lezárását követően a Jordániának nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatás kiterjesztésére és növelésére irányuló új javaslatot nyújt be, feltéve, hogy teljesülnek az ilyen típusú segítségnyújtás szokásos feltételei, beleértve a Jordánia finanszírozási igényeiről szóló, a Bizottság által készített aktualizált értékelést is.

               (7)2017–2019-ben az elhúzódó regionális instabilitás, az olajárak ingadozásának való magas kitettség és a feltörekvő piacok hitelfelvételi költségeinek globális növekedése továbbra is rányomta bélyegét Jordánia gazdaságára. Ennek következtében a gazdasági növekedés ismét lelassult, a munkanélküliségi ráta jelentős mértékben növekedett és új fiskális és külső finanszírozási igények merültek fel.

               (8)Ebben a kihívást jelentő környezetben az Unió és a nemzetközi közösség több alkalommal is ismételten kötelezettséget vállalt az iránt, hogy támogatja Jordániát, különösen a „Szíria jövőjének támogatása” című, 2017. áprilisi brüsszeli konferencián, az EU–Jordánia Társulási Tanács 2017. júliusi ülésén, valamint a „Szíria jövőjének támogatása” című, 2018. áprilisi második brüsszeli konferencián. A 2019 februárjában megrendezett „London Initiative” elnevezésű konferencián és a 2019. márciusi harmadik brüsszeli konferencián a nemzetközi és regionális donorközösség – az EU-t is beleértve – újból megerősítette szándékát, hogy támogatni fogja Jordánia makrogazdasági stabilitásának megőrzésére és a növekedési kilátások javítására irányuló erőfeszítéseket.

               (9)A szíriai válság 2011-es kezdete óta az Unió több mint 2,1 milliárd EUR-t bocsátott Jordánia rendelkezésére különböző eszközök keretében (beleértve a két fent említett MFA-program keretében 380 millió EUR-t), hogy segítse az országot a gazdasági stabilitás megőrzésében, a politikai és gazdasági reform fenntartásában és a kapcsolódó humanitárius, fejlesztési és biztonsági szükségletek kezelésében. Ezen túlmenően az Európai Beruházási Bank mintegy 486 millió EUR összegű projekthitelt különített el Jordánia számára.

               (10)2019 júliusában a nehéz gazdasági helyzetre és kilátásokra való tekintettel Jordánia további makroszintű pénzügyi támogatást kért az Uniótól.

               (11)Miután 2019. május 6-án sikeresen befejeződött az IMF-program második felülvizsgálata, az IMF és Jordánia tárgyalásokat kezdtek egy következő IMF-programról, amely 2020 márciusát követően indulna, amikor várhatóan lezárul a kibővített finanszírozási eszköz keretében létrejött megállapodás.

               (12)Mivel Jordánia az európai szomszédságpolitikához tartozó ország, uniós makroszintű pénzügyi támogatásra jogosultnak tekintendő.

               (13)Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak feltétel nélküli és célhoz nem kötött fizetésimérleg-támogatás formájában nyújtott rendkívüli pénzügyi eszköznek kell lennie, amelynek célja a kedvezményezett azonnali külső finanszírozási igényének kielégítése és egy olyan – hathatós és közvetlenül érvényesülő kiigazítási és strukturális reformintézkedéseket tartalmazó – szakpolitikai program végrehajtásának támogatása, amelyet a fizetési mérleg helyzetének rövid időn belüli javítására dolgoztak ki.

               (14)Tekintettel arra, hogy Jordániában az IMF és más multilaterális intézmények által biztosított forrásokat beszámítva is továbbra is jelentős finanszírozási rés marad fenn, a Jordániának nyújtandó uniós makroszintű pénzügyi támogatás a jelenlegi kivételes körülmények között megfelelő válasznak tekinthető Jordánia Unióhoz címzett azon kérésére, hogy az IMF-programhoz kapcsolódva az Unió is támogassa a gazdasági stabilizációját. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás támogatná Jordánia gazdasági stabilizációját és szerkezetireform-programját, kiegészítve az IMF pénzügyi megállapodása keretében rendelkezésre bocsátott forrásokat.

               (15)Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak Jordánia fenntartható külső finanszírozási helyzetének helyreállítására kell irányulnia, ezáltal támogatva Jordánia gazdasági és társadalmi fejlődését.

               (16)Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás összegének meghatározása Jordánia fennálló külső finanszírozási igényének teljes körű számszerű értékelésén alapul, és figyelembe veszi az ország azon képességét, hogy saját forrásokból finanszírozza magát és különösen a rendelkezésére álló nemzetközi tartalékokat. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak ki kell egészítenie az IMF és a Világbank programjait és forrásait. A támogatás összegének meghatározásakor figyelembe kell venni a bilaterális és multilaterális donoroktól várható pénzügyi hozzájárulást, az Unió és más donorok közötti méltányos tehermegosztás biztosításának szükségességét, az Unió egyéb külső finanszírozási eszközeinek a Jordánia általi korábbi felhasználását és a teljes uniós szerepvállalás hozzáadott értékét is.

               (17)A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás jogi szempontból és tartalmilag összhangban álljon a külső tevékenység és az egyéb vonatkozó uniós politikák különböző területein rögzített alapelvekkel és célkitűzésekkel, illetve meghozott intézkedésekkel.

               (18)Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak elő kell segítenie a Jordániával szembeni uniós külpolitikát. A makroszintű pénzügyi támogatási művelet során a Bizottság szolgálatainak és az Európai Külügyi Szolgálatnak mindvégig szorosan együtt kell működniük annak érdekében, hogy koordinálják az Unió külpolitikáját, és biztosítsák annak következetességét.

               (19)Az uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak hozzá kell járulnia az Unióval közösen vallott értékekkel, többek között a demokráciával, a jogállamisággal, a felelősségteljes kormányzással, az emberi jogok tiszteletben tartásával, a fenntartható fejlődéssel és a szegénység visszaszorításával, valamint a nyitott, szabályokon alapuló és tisztességes kereskedelem elveivel összefüggésben Jordánia által tett kötelezettségvállalásokhoz.

               (20)Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltételéül kell szabni, hogy Jordánia tartsa tiszteletben a hatékony demokratikus mechanizmusokat – többek között a többpárti parlamentáris rendszert – és a jogállamiságot, valamint garantálja az emberi jogok tiszteletben tartását. Emellett az uniós makroszintű pénzügyi támogatás sajátos céljainak fokozniuk kell a jordániai államháztartás-igazgatási rendszerek hatékonyságát, átláthatóságát és elszámoltathatóságát, valamint elő kell segíteniük a fenntartható és inkluzív növekedés, a munkahelyteremtés és az államháztartási konszolidáció előmozdítását célzó szerkezeti reformokat. A Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak rendszeresen nyomon kell követnie az előfeltételek teljesülését és az említett célkitűzések megvalósulását.

               (21)Az Unió uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi érdekeinek hatékony védelme céljából Jordániának megfelelő intézkedéseket kell hoznia a támogatással kapcsolatos csalás, korrupció és bármely egyéb szabálytalanság megelőzése és az ellenük való küzdelem vonatkozásában. Ezen túlmenően rendelkezni kell a Bizottság által végrehajtandó ellenőrzésekről és a Számvevőszék által végzendő pénzügyi ellenőrzésekről.

               (22)Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre bocsátása az Európai Parlament és a Tanács (mint költségvetési hatóság) hatáskörének sérelme nélkül történik.

               (23)Az uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz szükséges tartalék összegeinek összhangban kell lenniük a többéves pénzügyi keretben megállapított költségvetési előirányzatokkal.

               (24)Az uniós makroszintű pénzügyi támogatást a Bizottságnak kell kezelnie. Annak érdekében, hogy az Európai Parlament és a Tanács figyelemmel kísérhesse e határozat végrehajtását, a Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell őket a támogatással kapcsolatos fejleményekről, és rendelkezésükre kell bocsátania a vonatkozó dokumentumokat.

               (25)E határozat végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek
                  7
                megfelelően kell gyakorolni.

               (26)Az uniós makroszintű pénzügyi támogatást az egyetértési megállapodásba foglalandó gazdaságpolitikai feltételekhez kell kötni. Az egységes végrehajtási feltételek biztosítása és a hatékonyság érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy e feltételeket a 182/2011/EU rendelettel összhangban a tagállamok képviselőiből álló bizottság felügyelete alatt tárgyalja meg a jordániai hatóságokkal. Az említett rendelet értelmében általános szabályként a tanácsadó-bizottsági eljárást kell alkalmazni az említett rendeletben meghatározottaktól eltérő esetekben. Tekintettel a 90 millió EUR összeghatárnál nagyobb mértékű támogatás potenciálisan jelentős hatásaira, az említett értékhatár feletti műveletekre helyénvaló a vizsgálóbizottsági eljárást alkalmazni. Figyelemmel a Jordániának nyújtandó uniós makroszintű pénzügyi támogatás összegére, a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni az egyetértési megállapodás elfogadására, valamint a támogatás csökkentésére, felfüggesztésére és megszüntetésére,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)Jordánia gazdasági stabilizációjának és érdemi reformtervének támogatása céljából az Unió legfeljebb 500 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatást (a továbbiakban: uniós makroszintű pénzügyi támogatás) nyújt Jordániának. A támogatás hozzájárul Jordánia IMF-programban meghatározott, a fizetési mérleghez kapcsolódó finanszírozási szükségleteinek fedezéséhez.

               (2)Az Unió az uniós makroszintű pénzügyi támogatás teljes összegét hitel formájában bocsátja Jordánia rendelkezésére. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a szükséges források biztosítása céljából az Unió nevében a tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményektől hitelt vegyen fel, és a pénzt Jordániának továbbhitelezze. A hitel maximális átlagos futamideje 15 év.

               (3)Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre bocsátását a Bizottság a Nemzetközi Valutaalap és Jordánia között létrejött megállapodásokkal és megegyezésekkel, valamint az Európai Unió és Jordánia közötti társulási megállapodásban meghatározott gazdasági reformok alapvető elveivel és céljaival összeegyeztethető módon irányítja.

               A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot az uniós makroszintű pénzügyi támogatással kapcsolatos fejleményekről, ideértve annak folyósításait is, valamint kellő időben ezen intézmények rendelkezésére bocsátja a vonatkozó dokumentumokat.

               (4)Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás a 3. cikk (1) bekezdésében említett egyetértési megállapodás hatálybalépését követő első naptól számított két és fél évig áll rendelkezésre.

               (5)Abban az esetben, ha Jordánia finanszírozási szükségletei az uniós makroszintű pénzügyi támogatás folyósításának időszakában jelentősen csökkennek a kezdeti előrejelzésekhez képest, a Bizottság a 7. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében csökkenti, felfüggeszti vagy megszünteti a támogatást.

               2. cikk

               (1)Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele, hogy Jordánia tiszteletben tartsa a hatékony demokratikus mechanizmusokat – többek között a többpárti parlamentáris rendszert – és a jogállamiságot, valamint garantálja az emberi jogok tiszteletben tartását.

               (2)A Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat az uniós makroszintű pénzügyi támogatás teljes életciklusa alatt nyomon követi ezen előfeltétel teljesülését.

               (3)E cikk (1) és (2) bekezdését a 2010/427/EU tanácsi határozattal
                  8
                összhangban kell alkalmazni.

               3. cikk

               (1)A Bizottság a 7. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében megállapodik a jordániai hatóságokkal az uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó, a strukturális reformokra és a rendezett államháztartásra összpontosító, pontosan meghatározott gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételekről, amelyeket az e feltételek teljesítésére vonatkozó időkeretet is tartalmazó egyetértési megállapodásba (a továbbiakban: az egyetértési megállapodás) kell foglalni. Az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételeknek összhangban kell lenniük az 1. cikk (3) bekezdésében említett megállapodásokkal és egyetértési megállapodásokkal, köztük a Jordánia által az IMF támogatásával végrehajtott makrogazdasági kiigazítási és strukturálisreform-programokkal.

               (2)Az (1) bekezdésben említett feltételek különösen a jordániai államháztartás-irányítási rendszerek hatékonyságának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának javítását célozzák, többek között az uniós makroszintű pénzügyi támogatás felhasználása tekintetében. A szakpolitikai intézkedések kidolgozásakor megfelelő mértékben figyelembe kell venni a kölcsönös piacnyitás, a szabályokon alapuló és méltányos kereskedelem kialakítása, valamint az Unió külpolitikájával összefüggő más prioritások terén elért előrelépést is. Az említett célkitűzések megvalósítása terén elért eredményeket a Bizottság rendszeresen nyomon követi.

               (3)Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás részletes pénzügyi feltételeit a Bizottság és a jordániai hatóságok között megkötendő hitelmegállapodásban kell meghatározni.

               (4)A Bizottság rendszeres időközönként ellenőrzi, hogy teljesülnek-e a 4. cikk (3) bekezdésében említett feltételek, ideértve azt is, hogy Jordánia gazdaságpolitikája összhangban áll-e az uniós makroszintű pénzügyi támogatás célkitűzéseivel. Ennek során a Bizottság szorosan együttműködik az IMF-fel és a Világbankkal, és szükség esetén az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal.

               4. cikk

               (1)A (3) bekezdésben említett feltételektől függően a Bizottság az uniós makroszintű pénzügyi támogatást három hitelrészletben bocsátja rendelkezésre. Az egyes részletek nagyságát a 3. cikkben említett egyetértési megállapodásban határozzák meg.

               (2)Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás összegeire szükség esetén a 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelettel
                  9
                összhangban tartalékot kell képezni.

               (3)A Bizottság az összes alábbi feltétel teljesítésétől függően dönt a részletek rendelkezésre bocsátásáról:

               a)a 2. cikkben meghatározott előfeltétel;

               b)a nem elővigyázatossági jellegű IMF-hitelkeret által támogatott, hathatós kiigazítási és strukturálisreform-intézkedéseket tartalmazó szakpolitikai program végrehajtása terén elért tartósan kielégítő eredmény; valamint

               c)az egyetértési megállapodásban szereplő gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételek kielégítő teljesítése.

               A második részlet folyósítására elvileg legkorábban három hónappal az első részlet rendelkezésre bocsátása után kerülhet sor. A harmadik részlet folyósítására főszabály szerint legkorábban három hónappal a második részlet rendelkezésre bocsátása után kerülhet sor.

               (4)Amennyiben a (3) bekezdés első albekezdésében említett feltételek nem teljesülnek, a Bizottság átmenetileg felfüggeszti vagy megszünteti az uniós makroszintű pénzügyi támogatás folyósítását. Ilyen esetekben tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a felfüggesztés vagy megszüntetés okairól.

               (5)Az uniós makroszintű pénzügyi támogatást a Jordán Központi Banknak kell kifizetni. Az egyetértési megállapodásban meghatározandó rendelkezésektől függően – ideértve a fennmaradó költségvetési finanszírozási igény megerősítését is – az uniós pénzeszközöket a jordániai pénzügyminisztérium mint végső kedvezményezett számára is át lehet utalni.

               5. cikk

               (1)Az uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó hitelfelvételi és hitelnyújtási műveleteket EUR-ban, egyazon értéknap alkalmazásával kell végrehajtani, és az Unió ezek során nem lehet érintett a futamidők átalakításában, és az Uniót nem lehet árfolyam- vagy kamatkockázatnak vagy más kereskedelmi kockázatnak kitenni.

               (2)Ha a körülmények megengedik és amennyiben Jordánia kéri, a Bizottság megteheti a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy a hitelfeltételek tartalmazzanak előtörlesztési rendelkezést, és hogy ehhez a hitelfelvételi műveletek feltételei közé felvett megfelelő rendelkezés kapcsolódjon.

               (3)Ha a körülmények megengedik a hitel kamatlábának csökkentését és amennyiben Jordánia kéri, a Bizottság dönthet úgy, hogy részben vagy egészben refinanszírozza eredeti kölcsöneit, vagy átalakíthatja a vonatkozó pénzügyi feltételeket. A refinanszírozási vagy átalakítási műveleteket az (1) és a (4) bekezdéssel összhangban kell végrehajtani, és azok nem eredményezhetik az érintett felvett hitelek futamidejének meghosszabbítását, illetve a refinanszírozás vagy az átalakítás napján fennálló tőketartozás összegének növekedését.

               (4)Az e határozat szerinti hitelfelvételi és hitelnyújtási műveletek kapcsán az Unió részéről felmerülő összes költséget Jordánia viseli.

               (5)A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a (2) és (3) bekezdésben említett műveletek alakulásáról.

               6. cikk

               (1)Az uniós makroszintű pénzügyi támogatást az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek
                  10
                megfelelően kell végrehajtani.

               (2)Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása közvetlen irányítással történik.

               (3)A 3. cikk (3) bekezdésében említett hitelmegállapodásnak rendelkeznie kell az alábbiakról:

               a)annak biztosítása, hogy Jordánia rendszeresen ellenőrizze az uniós költségvetésből nyújtott finanszírozás megfelelő felhasználását, megtegye a megfelelő intézkedéseket a szabálytalanságok és a csalások elkerülése érdekében, és szükség esetén jogi lépéseket tegyen az e határozat alapján nyújtott, jogellenesen felhasznált pénzeszközök visszafizettetése érdekében;

               b)az Unió pénzügyi érdekei védelmének biztosítása, különösen az uniós makroszintű pénzügyi támogatást érintő csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzését és az ellenük való küzdelmet illetően meghozandó egyedi intézkedések előírása, összhangban a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel
                  11
               , a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel
                  12
               , valamint a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel
                  13
               , Az Európai Csalás Elleni Hivatal e célból kifejezetten jogosult vizsgálatok végzésére, beleértve különösen a helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat, többek között a digitális igazságügyi műveleteket és az interjúkat;

               c)a Bizottságnak (az OLAF-nak) vagy képviselőinek kifejezett felhatalmazása ellenőrzések, ezen belül helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok lefolytatására;

               d)a Bizottság és a Számvevőszék kifejezett felhatalmazása arra, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre állásának időtartama alatt és azt követően is ellenőrzéseket – többek között dokumentum-ellenőrzéseket és helyszíni ellenőrzéseket, például működési értékeléseket – hajtsanak végre;

               e)annak biztosítása, hogy amennyiben megállapítást nyer, hogy Jordánia az uniós makroszintű pénzügyi támogatás kezelésével kapcsolatban csalást vagy korrupciós cselekményt követ el, illetve olyan más jogellenes tevékenységet folytat, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit, az Uniónak jogában álljon a hitel lejárat előtti visszafizettetése;

               f)annak biztosítása, hogy az Unió pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó valamennyi költségét Jordánia viselje.

               (4)Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása előtt a Bizottság – működési értékelés révén – értékeli a támogatás szempontjából releváns jordániai pénzügyi szabályok, adminisztratív eljárások, valamint külső és belső ellenőrzési mechanizmusok megbízhatóságát.

               7. cikk

               (1)A Bizottságot egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

               (2)Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

               8. cikk

               (1)A Bizottság minden év június 30-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e határozat előző évi végrehajtásáról, valamint a végrehajtás értékeléséről. A jelentés:

               a)megvizsgálja az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása terén elért előrelépést;

               b)értékeli Jordánia gazdasági helyzetét és kilátásait, valamint a 3. cikk (1) bekezdésében említett szakpolitikai intézkedések végrehajtása terén elért előrelépést;

               c)megvilágítja az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai feltételek, Jordánia aktuális gazdasági és költségvetési eredményei, valamint a Bizottságnak az uniós makroszintű pénzügyi támogatás részleteinek felszabadítására vonatkozó határozatai közötti összefüggést.

               (2)Az 1. cikk (4) bekezdésében említett rendelkezésre állási időszak lejárta után legkésőbb két évvel a Bizottság utólagos értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amely értékeli a lezárt uniós makroszintű pénzügyi támogatási műveletek eredményeit és hatékonyságát, valamint azt, hogy ezek milyen mértékben járultak hozzá a támogatás céljainak megvalósításához.

               9. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

               PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

               1.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

               1.1.A javaslat/kezdeményezés címe

               1.2.Az érintett szakpolitikai terület(ek)

               1.3.A javaslat/kezdeményezés a következőre irányul:

               1.4.Célkitűzés(ek)

               1.4.1.Általános célkitűzés(ek)

               1.4.2.Konkrét célkitűzés(ek)

               1.4.3.Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

               1.4.4.Teljesítménymutatók

               1.5.A javaslat/kezdeményezés indoklása

               1.5.1.Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) a kezdeményezés végrehajtásának részletes ütemtervével

               1.5.2.Az Unió részvételéből származó hozzáadott érték (adódhat többek között a koordinációból eredő előnyökből, a jogbiztonságból, a fokozott hatékonyságból vagy a kiegészítő jellegből). E pontban „az Unió részvételéből származó hozzáadott érték” azt az uniós részvételből adódó értéket jelenti, amely többletként jelentkezik ahhoz az értékhez képest, amely a tagállamok egyedüli fellépése esetén jött volna létre.

               1.5.3.Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

               1.5.4.A többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség és egyéb megfelelő eszközökkel való lehetséges szinergiák

               1.5.5.A rendelkezésre álló különböző finanszírozási lehetőségek értékelése, ideértve az átcsoportosítási lehetőségeket is

               1.6.A javaslat/kezdeményezés időtartama és pénzügyi hatása

               1.7.Tervezett irányítási módszer(ek)

               2.IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

               2.1.A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

               2.2.Irányítási és kontrollrendszer(ek)

               2.2.1.Az irányítási módszer(ek), a finanszírozás végrehajtási mechanizmusai, a kifizetési módok és a javasolt kontrollstratégia indokolása

               2.2.2.A felismert kockázatokkal és a csökkentésükre létrehozott belső kontrollrendszerekkel kapcsolatos információk

               2.2.3.A kontroll költséghatékonyságának becslése és indokolása (a „kontroll költségei ÷ a kezelt kapcsolódó források értéke” hányados) és a hibakockázat várható szintjeinek értékelése (kifizetéskor és záráskor)

               2.3.A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

               3.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

               3.1.A többéves pénzügyi keret érintett fejezete/fejezetei és a költségvetés érintett kiadási sora/sorai

               3.2.A javaslat előirányzatokra gyakorolt becsült pénzügyi hatása

               3.2.1.Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás összefoglalása

               3.2.2.Operatív előirányzatokból finanszírozott becsült kimenet

               3.2.3.Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás összefoglalása

               3.2.4.A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

               3.2.5.Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

               3.3.A bevételre gyakorolt becsült hatás

               PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

               1.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

               1.1.A javaslat/kezdeményezés címe

               Makroszintű pénzügyi támogatás a Jordán Hásimita Királyság számára

               1.2.Az érintett szakpolitikai terület(ek)

               Szakpolitikai terület:
                     Gazdasági és pénzügyek

               Tevékenység:
                     Nemzetközi gazdasági és pénzügyek

               1.3.A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul

               1.4.Célkitűzés(ek)

               1.4.1.Általános célkitűzés(ek)

               „Új lendület a foglalkoztatásnak, a növekedésnek és a beruházásoknak: A jólét elősegítése az Európai Unión kívül”

               1.4.2.Konkrét célkitűzés(ek)

               „A jólét elősegítése az Európai Unión kívül”

               A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (DG ECFIN) kapcsolódó tevékenységei:

               a)a makropénzügyi stabilitás támogatása és a növekedésösztönző reformok előmozdítása az EU-n kívül, többek között rendszeres gazdasági párbeszéd révén a kulcsfontosságú partnerekkel és makroszintű pénzügyi támogatás nyújtásával, valamint

               b)a bővítési folyamat támogatása, az uniós szomszédságpolitika és az uniós prioritások egyéb harmadik országokban való végrehajtása gazdasági elemzés, szakpolitikai értékelések elvégzése és tanácsadás révén.

               1.4.3.Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

               A javasolt támogatás egy Jordániának nyújtandó legfeljebb 500 millió EUR összegű európai uniós hitel, amely az ország fenntarthatóbb fizetési mérlegéhez kíván hozzájárulni. A három részletben folyósítandó támogatás hozzájárul az ország jelenlegi nehéz gazdasági és fizetésimérleg-helyzetének megoldásához. A támogatás előmozdítja továbbá a fenntartható gazdasági növekedés fokozására és az államháztartás irányításának javítására irányuló strukturális reformokat. Továbbá azáltal, hogy rendkívül kedvezményes feltételek mellett hosszú távú finanszírozást nyújt, a makroszintű pénzügyi támogatási program hozzájárul majd Jordánia államadóssága fenntarthatóságának fokozásához, miközben segíti az országot a szükséges szociális kiadások megőrzésében, a kihívást jelentő regionális környezetből eredő tartós gazdasági és társadalmi nyomás közepette, beleértve a szíriaiak nagyszámú jelenlétét (a jordániai kormány becslései szerint 1,3 millió fő, akik közül 660 330 főt regisztráltak az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosa [UNCHR] hivatalánál, 2019. augusztus 4-i adatok). A makroszintű pénzügyi támogatási program kiemeli majd az Uniónak Jordániával szemben tanúsított szolidaritását és Jordániába vetett bizalmát, valamint Jordánia geopolitikai jelentőségét az EU számára a szíriai válság összefüggésében.

               1.4.4.Teljesítménymutatók

               A hatóságoknak rendszeresen jelentést kell készíteniük meghatározott gazdasági teljesítménymutatókról a Bizottság szolgálatai részére, és a támogatás összes részletének folyósítása előtt átfogó jelentést kell benyújtaniuk az egyeztetett szakpolitikai feltételek teljesítéséről.

               A pénzügyi folyamatok és a Jordániában 2020 első negyedévében végrehajtandó igazgatási eljárások működési értékelését követően a Bizottság szolgálatai folytatják az államháztartás irányításának nyomon követését. Az Európai Unió Jordániai Küldöttsége emellett rendszeresen beszámol a támogatás nyomon követése szempontjából lényeges kérdésekről. A Bizottság szolgálatai szoros kapcsolatban maradnak az IMF-fel és a Világbankkal annak érdekében, hogy építhessenek a két szervezet Jordániában folytatott tevékenységeiből eredő információkra.

               A javasolt jogalkotási határozat rendelkezik a makroszintű pénzügyi támogatási művelet végrehajtásának értékelését tartalmazó, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett éves jelentésről. A végrehajtási időszak leteltét követő két éven belül független utólagos értékelésre is sor kerül majd.

               1.5.A javaslat/kezdeményezés indoklása

               1.5.1.Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) a kezdeményezés végrehajtásának részletes ütemtervével

               A támogatás folyósításának feltétele lesz a Jordánia és az IMF közötti finanszírozási megállapodás politikai előfeltételének teljesítése és a megállapodás kielégítő végrehajtása. Emellett a Bizottságnak – egyetértési megállapodásban rögzített formában – konkrét szakpolitikai intézkedésekről megállapodásra kell jutnia a jordániai hatóságokkal.

               A tervek szerint a támogatást három részletben bocsátják rendelkezésre. Az első részlet folyósítására várhatóan 2020 júniusa körül kerül sor. A második részlet folyósítására várhatóan 2020 negyedik negyedévében, a harmadikra pedig 2021 második negyedévében kerül sor, feltéve, hogy az egyes részekhez kapcsolódó szakpolitikai intézkedéseket időben végrehajtották.

               1.5.2.Az Unió részvételéből származó hozzáadott érték (adódhat többek között a koordinációból eredő előnyökből, a jogbiztonságból, a fokozott hatékonyságból vagy a kiegészítő jellegből). E pontban „az Unió részvételéből származó hozzáadott érték” azt az uniós részvételből adódó értéket jelenti, amely többletként jelentkezik ahhoz az értékhez képest, amely a tagállamok egyedüli fellépése esetén jött volna létre.

               A Jordániának nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatás tükrözi az országnak az EU szempontjából betöltött stratégiai jelentőségét, és összhangban áll az európai szomszédságpolitika célkitűzéseivel. A makroszintű pénzügyi támogatás szakpolitikai alapú eszköz, amelynek célja a rövid- és középtávú külső pénzügyi igények enyhítése. Az átfogó uniós támogatási csomag részeként az eszköz hozzájárulna a Jordánia gazdasági stabilitására, fejlődésére és ellenálló képességére, valamint tágabb értelemben a dél-európai szomszédságra vonatkozó uniós célkitűzések támogatásához.

               A makroszintű pénzügyi támogatási program kiemeli majd az Uniónak Jordániával szemben tanúsított szolidaritását és Jordániába vetett bizalmát, valamint Jordánia geopolitikai jelentőségét az EU számára a szíriai válság összefüggésében. Ez összhangban áll a Jordánia irányában tett uniós kötelezettségvállalásokkal, amelyeket az elmúlt években több alkalommal is megfogalmaztak, többek között a 2019 februárjában megrendezett „London Initiative” elnevezésű konferencián és a 2019. márciusi III. brüsszeli konferencián is.

               Azáltal, hogy támogatja a hatóságok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy stabil makrogazdasági keretet hozzanak létre és ambiciózus strukturális reformokat hajtsanak végre, a javasolt művelet növeli az EU Jordániában való általános részvételének hozzáadott értékét, és javítja az országnak nyújtott uniós pénzügyi támogatás egyéb formáinak – többek között a 2014–2020-ra vonatkozó jelenlegi többéves pénzügyi keret szerinti külső pénzügyi eszközökön keresztül rendelkezésre álló költségvetési támogatási műveleteknek és támogatásoknak – a hatékonyságát.

               A makroszintű pénzügyi támogatás pénzügyi hatása mellett a javasolt program megerősíti majd a kormány reformvállalását, és tovább erősíti az országnak az EU-val való szorosabb kapcsolatokra irányuló törekvését, amint azt a 2002 májusában hatályba lépett társulási megállapodás és az EU-val 2016 óta hatályban lévő partnerségi prioritások is tükrözik. Ez az eredmény többek között a támogatás folyósításához kapcsolódó megfelelő feltételrendszer révén érhető el. Szélesebb összefüggésben a program azt jelzi a régió többi országa felé, hogy az EU kész támogatni azokat az országokat, amelyek egyértelműen a gazdasági reformok útjára lépnek.

               A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás a Jordániának nyújtott nemzetközi támogatás szerves részét képezi, és továbbra is kiegészíti az egyéb több- és kétoldalú donorok által nyújtott segítséget. Azáltal, hogy kiegészíti a nemzetközi pénzügyi intézmények és más donorok által rendelkezésre bocsátott forrásokat, az uniós makroszintű pénzügyi támogatás hozzájárul a nemzetközi donorközösség által nyújtott pénzügyi támogatási csomag általános hatékonyságához. Továbbá azáltal, hogy hosszú távú finanszírozást biztosít rendkívül kedvezményes feltételek mellett, amelyek általában kedvezőbbek más többoldalú vagy kétoldalú donor feltételeinél, a makroszintű pénzügyi támogatási program hozzá fog járulni Jordánia államadóssága fenntarthatóságához, miközben segíti az országot a szükséges szociális kiadások megőrzésében, a kihívást jelentő regionális környezetből eredő tartós gazdasági és társadalmi nyomás közepette. A makroszintű pénzügyi támogatás feltételei elősegítik majd a fenntartható fizetési mérleg és a költségvetési pozíció előmozdítását, a potenciális növekedés fokozását, az EU-hoz való integráció és szabályozási konvergencia előmozdítását, valamint az államháztartás-irányítás megerősítését.

               1.5.3.Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

               2004 óta 18 utólagos értékelésre került sor makroszintű pénzügyi támogatási műveletekkel kapcsolatban. Az értékelésekből kiderült, hogy a makroszintű pénzügyi támogatások a fogadó országban, ha olykor mérsékelten és közvetve is, de hozzájárulnak a külső fenntarthatóság javításához, a makrogazdasági stabilitáshoz és a szerkezeti reformok megvalósításához. E támogatások a legtöbb esetben pozitív hatással voltak a kedvezményezett ország fizetési mérlegére, és hozzájárultak a költségvetés terheinek enyhítéséhez. Emellett valamelyest hozzájárultak a gazdasági növekedéshez is.

               Egy független értékelés 2017-ben megvizsgálta egy korábbi, Jordániában végrehajtott MFA-művelet hozzáadott értékét, hatását, kialakítását és végrehajtását (a 2015-ben folyósított, összesen 180 millió EUR összegű MFA I. programot), és megállapította, hogy az releváns, hatékony és végrehajtásra eredményes volt. Az értékelés legfontosabb következtetései szerint a makroszintű pénzügyi támogatás kedvező hatást gyakorolt Jordánia gazdaságára, segítette az országot külső pozíciójának stabilizálásában és hozzájárult a reformtörekvésekhez. Emellett a makroszintű pénzügyi támogatás rendkívül kedvező finanszírozási feltételei miatt hozzájárult Jordánia államadósságának fenntarthatóságához és lehetővé tette a fokozatosabb költségvetési konszolidációt, amely egyébként komoly negatív társadalmi hatásokkal járna (például a közkiadások további csökkentése).

               1.5.4.A többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség és egyéb megfelelő eszközökkel való lehetséges szinergiák

               A többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

               A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata keretében a makroszintű pénzügyi támogatás éves hitelezési kapacitása 2 000 millió EUR-ra emelkedett. Ez az összeg elegendő e művelet, valamint a végrehajtott egyéb MFA-műveletek fedezésére.

               Egyéb uniós eszközökkel való lehetséges szinergiák:

               Az EU Jordánia egyik fő adományozója, amely gazdasági, strukturális és intézményi reformjait, valamint a civil társadalmat támogatja. Ebben az összefüggésben a makroszintű pénzügyi támogatás kiegészíti a Jordániának nyújtott támogatást célzó egyéb uniós külső tevékenységeket vagy eszközöket. A makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó szakpolitikai intézkedések a társulási megállapodáshoz és az EU–Jordánia partnerségi prioritásokhoz kapcsolódó kiválasztott rendelkezéseket tartalmaznak. A támogatás összhangban áll továbbá az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz keretében a 2014–2020 közötti időszakra szóló kétoldalú támogatások kiemelt területeit meghatározó egységes támogatási kerettel.

               A makroszintű pénzügyi támogatás egyéb uniós eszközökhöz viszonyított legfontosabb hozzáadott értéke a stabil makrogazdasági keret megteremtéséhez való hozzájárulás; ez többek között a fizetési mérleg és költségvetési helyzet fenntarthatóságának biztosítása és a strukturális reformok továbbvitelét szolgáló megfelelő keret létrehozásának előmozdítása révén valósul meg. A makroszintű pénzügyi támogatás nem nyújt rendszeres pénzügyi támogatást, és azt meg kell szüntetni, amint a külső pénzügyi helyzet újra fenntartható pályára került.

               A makroszintű pénzügyi támogatás emellett kiegészíti a nemzetközi közösség kilátásba helyezett beavatkozásait, mindenekelőtt az IMF és a Világbank által támogatott kiigazítási és reformprogramokat.

               1.5.5.A rendelkezésre álló különböző finanszírozási lehetőségek értékelése, ideértve az átcsoportosítási lehetőségeket is

               A kölcsönök felhasználásával ez a makroszintű pénzügyi támogatási művelet a tőkeáttételi hatás révén növeli az uniós költségvetés hatékonyságát, és biztosítja a legjobb költséghatékonysági lehetőséget.

               A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az uniós költségvetés garanciája mellett az Európai Unió és az Euratom nevében tőkét vegyen fel a tőkepiacokról. A cél az, hogy az EU/Euratom piacon elérhető legjobb (a Fitch, a Moody’s és a DBRS által AAA-minősítésű, az S&P által AA-minősítésű, mind stabil kilátásokkal rendelkező) hitelstátuszának köszönhetően a piacról forrásokat lehessen nyerni, majd azokat a támogatható hitelfelvevőknek az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, a fizetési mérleg, a makroszintű pénzügyi támogatás és az Euratom-projektek keretében történő hitelnyújtással összefüggésben továbbkölcsönözzék. A hitelfelvétel és hitelnyújtás fedezeti műveletként történik, ami biztosítja, hogy az uniós költségvetést nem terheli kamat- vagy árfolyamkockázat. A hitelfelvételi és hitelnyújtási tevékenységek tekintetében a rendelkezésre álló legjobb kamatlábak elérésére vonatkozó célkitűzést sikerült elérni, mivel ezek az arányok összhangban állnak a társintézményekkel (EBB, európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus és európai stabilitási mechanizmus), amint azt a Számvevőszék 2016-ban megerősítette.

               1.6.A javaslat/kezdeményezés időtartama és pénzügyi hatása

               ◻ határozott időtartam

               –A határozat 1. cikke (4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően az egyetértési megállapodás hatálybalépésétől számított 2,5 évig hatályos.

               –Pénzügyi hatás: 2020-tól 2023-ig a kötelezettségvállalási előirányzatok esetében és 2020-tól 2023-ig a kifizetési előirányzatok esetében.

               1.7.Tervezett irányítási módszer(ek)
                  14

               ◻ Bizottság általi közvetlen irányítás

               –◻ a Bizottság szervezeti egységein keresztül, ideértve az uniós küldöttségek személyzetét

               2.IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

               2.1.A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

               E támogatás makrogazdasági jellegű és összeegyeztethető az IMF által támogatott gazdasági programmal. A fellépésnek a Bizottság szolgálatai által végzett nyomon követése az IMF-megállapodás, valamint a jordániai hatóságokkal megkötendő egyetértési megállapodásban egyeztetett konkrét reformintézkedések végrehajtásában elért haladás alapján történik (lásd még az 1.4.4. pontot), olyan gyakorisággal, amely összhangban áll a részletek számával.

               2.2.Irányítási és kontrollrendszer(ek)

               2.2.1.Az irányítási módszer(ek), a finanszírozás végrehajtási mechanizmusai, a kifizetési módok és a javasolt kontrollstratégia indokolása

               Az e határozat alapján finanszírozandó fellépéseket a Bizottság a központ közvetlen irányítása mellett, az uniós küldöttségek székhelyéről és támogatásával hajtja végre.

               A makroszintű pénzügyi támogatás keretében folyósított kifizetések a sikeres felülvizsgálatoktól függenek, és az egyes műveletekhez kapcsolódó feltételek teljesítéséhez kapcsolódnak. A feltételek végrehajtását a Bizottság szigorúan nyomon követi, szoros együttműködésben az uniós küldöttségekkel.

               2.2.2.A felismert kockázatokkal és a csökkentésükre létrehozott belső kontrollrendszerekkel kapcsolatos információk

               Felismert kockázatok

               A javasolt makroszintű pénzügyi támogatási művelethez támogatáskezelési, szakpolitikai és politikai kockázatok kapcsolódnak.

               Fennáll annak a kockázata, hogy a makroszintű pénzügyi támogatást csalárd módon használják fel. Mivel a makroszintű pénzügyi támogatás nem Jordánia bizonyos kiadásaira irányul (ellentétben például a projektfinanszírozással), ez a kockázat olyan tényezőkhöz kapcsolódik, mint a Jordán Központi Bank és a Pénzügyminisztérium irányítási rendszereinek általános minősége, az igazgatási eljárások, az ellenőrzési és felügyeleti funkciók, az informatikai rendszerek biztonsága, valamint a belső és külső pénzügyi ellenőrzési képességek megfelelősége.

               A második kockázat annak lehetőségéből fakad, hogy Jordánia nem tud eleget tenni a javasolt makroszintű pénzügyi támogatás keretében folyósított hitelek alapján az EU felé fennálló pénzügyi kötelezettségeinek (nemteljesítési kockázat vagy hitelkockázat), amit például az ország fizetésimérleg-helyzetének és költségvetési helyzetének további jelentős romlása okozhat.

               A műveletre nézve további jelentős kockázatot jelent a regionális geopolitikai helyzet, elsősorban a szíriai konfliktus, amely számottevő mértékben visszatartja a magántőke beáramlását és akadályozta a szomszédos országokkal – például Szíriával és Irakkal – folytatott kereskedelmet. A regionális geopolitikai helyzet romlása negatív hatást gyakorolhat Jordánia makrogazdasági stabilitására és érintheti az IMF-program teljesítését, valamint a javasolt makroszintű pénzügyi támogatás folyósítását és/vagy visszafizetését. Meg kell jegyeznünk továbbá, hogy Jordánia továbbra is ki van téve a potenciális olajársokknak, mivel energiaszükséglete jelentős mértékben az importált olajra támaszkodik. Ezenkívül az USD emelkedő kamatlábai, amelyhez a jordániai dinárt rögzítik, megemelik a külső hitelfelvétel költségeit. Végül pedig fokozódott Jordánia külföldi támogatásoktól való függősége. Bár a nemzetközi közösség elkötelezte magát Jordánia támogatása iránt, az országnak a következő években továbbra is jelentős összegű külföldi támogatást kell vonzania finanszírozási szükségleteinek fedezése érdekében.

               Ami az országon belüli fejleményeket illeti, a legfőbb kockázatot az jelenti, hogy a polgárok elégedetlenségüknek adnak hangot a gazdasági helyzet romlása és a munkanélküliségi ráta növekedése miatt. Ennek hatására előfordulhat, hogy nem lesz megfelelő a reformok végrehajtása, vagy zavargások törhetnek ki, ahogyan a 2018 közepén lebonyolított nemzeti választások esetében is történt, és ez hátráltatja a javasolt makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtását, akadályozva ezzel az IMF-program előrehaladását.

                  Tervezett ellenőrzési mód(ok)

               A makroszintű pénzügyi támogatás a Bizottság – beleértve az Európai Csalás Elleni Hivatalt (OLAF) – és az Európai Számvevőszék felelősségi körébe tartozó vizsgálati, ellenőrzési és pénzügyi ellenőrzési eljárások hatálya alá tartozik, mint arról a költségvetési rendelet 129. cikke is rendelkezik.

               Előzetes: A kedvezményezett országok irányítási és ellenőrzési rendszereinek Bizottság általi értékelése. Az egyes kedvezményezett országok esetében a Bizottság elvégzi a pénzügyi folyamatok és az ellenőrzési környezet előzetes működési értékelését, melyhez a tanácsadók technikai támogatást is nyújtanak. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodásra vonatkozó észszerű megbízhatósági szint biztosítása érdekében sor kerül a számviteli eljárások, a feladatok szétválasztása és a központi bank és a pénzügyminisztérium belső/külső ellenőrzésének elemzésére. Amennyiben hiányosságokat tárnak fel, azokat olyan feltételekké alakítják át, amelyeket a támogatás folyósítása előtt végre kell hajtani. Emellett szükség esetén a kifizetésekre külön (például elkülönített számlákra vonatkozó) intézkedések bevezetésére kerül sor.

               A végrehajtás során: A Bizottság ellenőrzi a kedvezményezett országok időszakos nyilatkozatait. A kifizetés a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság személyzetének (1) ellenőrzése alá tartozik, amely ellenőrzés – az uniós küldöttségekkel és a külső érdekelt felekkel, például az IMF-fel szoros együttműködésben – az egyeztetett feltételek végrehajtására vonatkozik, valamint (2) a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóságon alkalmazott pénzügyi folyamatok (2. modell) által előírt szokásos ellenőrzési eljárás alá tartozik, beleértve a fent említett támogatás folyósításához kapcsolódó feltételek teljesítésének pénzügyi egység általi ellenőrzését. Az MFA-műveletekhez kapcsolódó kifizetések esetében a főigazgatóság utólagos ellenőrzést végző csoportjának tisztviselői további független utólagos (dokumentum- és/vagy helyszíni) ellenőrzéseket végezhetnek. Az ilyen ellenőrzéseket a közvetve megbízott, engedélyezésre jogosult, felelős tisztviselő kérésére is el lehet végezni. Megszakítások és a kifizetések felfüggesztése, a (Bizottság által végrehajtott) pénzügyi korrekciók, a követelések beszedése szükség esetén végrehajtható (eddig nem került rá sor), és a kedvezményezett országokkal kötött finanszírozási megállapodásokban kifejezetten szerepelnek.

               2.2.3.A kontroll költséghatékonyságának becslése és indokolása (a „kontroll költségei ÷ a kezelt kapcsolódó források értéke” hányados) és a hibakockázat várható szintjeinek értékelése (kifizetéskor és záráskor)

               Az érvényes ellenőrzési rendszerek – mint például az előzetes működési értékelések vagy az utólagos értékelések – 0 %-os tényleges hibaarányt biztosítottak a makroszintű pénzügyi támogatás kifizetéseihez. Nincsenek a csalásnak, korrupciónak vagy illegális tevékenységeknek ismert esetei. Az MFA-műveletek beavatkozási logikája egyértelmű, amely lehetővé teszi a Bizottság számára hatásuk értékelését. Az ellenőrzések lehetővé teszik a megbízhatóság megerősítését és a szakpolitikai célkitűzések és prioritások megvalósítását.

               2.3.A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

               A csalárd felhasználás kockázatának csökkentését számos intézkedés szolgálta és szolgálja a jövőben:

               A hitelmegállapodás először is tartalmazni fog az ellenőrzésre, a csalás megelőzésére, a pénzügyi ellenőrzésre és csalás vagy korrupció esetén a források visszafizettetésére vonatkozó rendelkezéseket. A tervek szerint a támogatás hatékonyságának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának növelése érdekében számos konkrét szakpolitikai feltétel kapcsolódik majd a támogatáshoz, ideértve az államháztartás irányításának területét is. A támogatást az Unió a Jordán Központi Banknál erre a célra létrehozott számlára folyósítja.

               Ezen túlmenően a költségvetési rendelet előírásai szerint a Bizottság szolgálatai el fogják végezni Jordániára vonatkozóan a pénzügyi folyamatok és igazgatási eljárások működési értékelését, hogy megbizonyosodjanak arról, hogy a programhoz kapcsolódó segítségnyújtás – ezen belül a makroszintű pénzügyi támogatás – igazgatására szolgáló eljárások megfelelő garanciákat biztosítanak. Az értékelés olyan területekre terjed ki, mint a költségvetés előkészítése és végrehajtása, az államháztartás belső ellenőrzése, a belső és külső ellenőrzés, a közbeszerzés, a készpénz és az államadósság kezelése, valamint a központi bank függetlensége. A működési értékelés végrehajtására várhatóan 2020 első negyedévében kerül majd sor. Az EU ammani küldöttsége szorosan figyelemmel fogja kísérni az e területen bekövetkező fejleményeket. A Bizottság emellett költségvetési támogatást is igénybe vesz annak érdekében, hogy segítse a jordániai hatóságokat államháztartási gazdálkodási rendszereik javításában, és ezen erőfeszítéseket más donorok is határozottan támogatják.

               Végezetül a támogatás a Bizottság – beleértve az Európai Csalás Elleni Hivatalt (OLAF) – és az Európai Számvevőszék felelősségi körébe tartozó vizsgálati, ellenőrzési és pénzügyi ellenőrzési eljárások hatálya alá tartozik, a költségvetési rendelet 129. cikkében előírtaknak megfelelően.

               3.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

               3.1.A többéves pénzügyi keret érintett fejezete/fejezetei és a költségvetés érintett kiadási sora/sorai

               ·Jelenlegi költségvetési sorok

               A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési sorok sorrendjében.

                        A többéves pénzügyi keret fejezete

                        Költségvetési sor

                        Kiadás
                        típusa

                        Hozzájárulás

                        Szám

                        Diff./nem diff.
                           15

                        EFTA-országoktól
                           16

                        tagjelölt országoktól
                           17

                        harmadik országoktól

                        a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében

                        4

                        01 03 02

                        Makroszintű pénzügyi támogatás

                        Diff.

                        NEM

                        NEM

                        NEM

                        NEM

                        4

                        01 03 06

                        A garanciaalap feltöltése

                        Nem diff.

                        NEM

                        NEM

                        NEM

                        NEM

               01 03 06 – A Bizottság javaslata szerint a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap feltöltésére az alapról szóló rendelet
                  18
                szerint a 01 03 06. költségvetési tételen (A garanciaalap feltöltése) rendelkezésre álló forrásokból kerül majd sor az összes fennálló kötelezettség 9 %-ának megfelelő mértékben. Az n. év kezdetén a feltöltés összegét a célösszeg és az alap n-1. év végén meglévő nettó eszközállományának különbségeként számítják. A feltöltés összege az n. évben kerül be az n+1. év előzetes költségvetésébe, és azt ténylegesen az n+1. év elején fizetik ki egy ügylettel „A garanciaalap feltöltése” költségvetési sorból (01 03 06. költségvetési sor). Ennek eredményeként az n-1. év végén az alap feltöltésének számításakor a ténylegesen folyósított összeg 9 %-át veszik figyelembe a célösszegben.

               Megjegyzés: az új többéves pénzügyi keretben új költségvetési nómenklatúra kerül elfogadásra, amelyet még nem fogadtak el. A 2020 utáni költségvetési hatás így a következő költségvetési sorra fog irányulni.

               3.2.A javaslat előirányzatokra gyakorolt becsült pénzügyi hatása

               3.2.1.Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás összefoglalása

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után:

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        A többéves pénzügyi keret fejezete

                        4.

                        Az EU mint globális partner

                        Főigazgatóság: Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (ECFIN)

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        ÖSSZESEN

                        •Operatív előirányzatok
                           19

                        01 03 06. költségvetési tétel – A garanciaalap feltöltése

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        (1)

                        27

                        18

                        45

                        Kifizetési előirányzatok

                        (2)

                        27

                        18

                        45

                        01 03 02 költségvetési sor – Makroszintű pénzügyi támogatás (működési értékelés és utólagos értékelés)

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        (3)

                        0,07

                        0,15

                        0,22

                        Kifizetési előirányzatok

                        (4)

                        0,07

                        0,15

                        0,22

                        Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási jellegű előirányzatok
                           20

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok = Kifizetési előirányzatok

                        (5)

                        -

                        A többéves pénzügyi keret 4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        =1+3

                        0,07

                        27

                        18,15

                        45,22

                        Kifizetési előirányzatok

                        =2+4

                        0,07

                        27

                        18,15

                        45,22

                        A többéves pénzügyi keret fejezete

                        5.

                        „Igazgatási kiadások”

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        ÖSSZESEN

                        Főigazgatóság: Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (ECFIN)

                        • Humánerőforrás

                        0,030

                        0,064

                        0,038

                        0,002

                        0,023

                        0,157

                        • Egyéb igazgatási kiadások

                        0,010

                        0,020

                        0,010

                        0,040

                        ECFIN Főigazgatóság ÖSSZESEN

                        Előirányzatok

                        0,040

                        0,084

                        0,048

                        0,002

                        0,023

                        0,197

                        A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN

                        (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat)

                        0,040

                        0,084

                        0,048

                        0,002

                        0,023

                        0,197

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        ÖSSZESEN

                        A többéves pénzügyi keret 1–5.
                        FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        0,040

                        0,154

                        0,048

                        27,002

                        18,173

                        45,417

                        Kifizetési előirányzatok

                        0,040

                        0,154

                        0,048

                        27,002

                        18,173

                        45,417

               3.2.2.Operatív előirányzatokból finanszírozott becsült kimenet

               Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)

                        Tüntesse fel a célkitűzéseket és a kimeneteket

                        ⇩

                        2019.év

                        2020.év

                        2021.év

                        2022.év

                        2023. év

                        ÖSSZESEN

                        KIMENETEK

                        Típus
                           21

                        Átlagos költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Összesített szám

                        Összköltség

                        1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS
                           22
                        …

                        - Kimenet

                        Működési értékelés

                        1

                        0,070

                        1

                        0,070

                        - Kimenet

                        A garanciaalap feltöltése

                        2

                        27

                        1

                        18

                        3

                        45

                        - Kimenet

                        Utólagos értékelés

                        1

                        0,150

                        1

                        0,150

                        1. konkrét célkitűzés részösszege

                        1

                        0,070

                        2

                        27

                        2

                        18,150

                        5

                        45,22

                        ÖSSZESEN

                        1

                        0,070

                        2

                        27

                        2

                        18,150

                        5

                        45,22

               3.2.3.Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás összefoglalása

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási jellegű előirányzatok felhasználását vonja maga után:

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        2019. év

                        2020. év

                        2021. év

                        2022. év

                        2023. év

                        ÖSSZESEN

                        A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN

                        Humánerőforrás

                        0,030

                        0,064

                        0,038

                        0,002

                        0,023

                        0,157

                        Egyéb igazgatási kiadások

                        0,010

                        0,020

                        0,010

                        0,040

                        A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege

                        0,040

                        0,084

                        0,048

                        0,002

                        0,023

                        0,197

                        A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE
                           23
                         bele nem tartozó előirányzatok ÖSSZESEN

                        Humánerőforrás

                        Egyéb igazgatási kiadások

                        A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege

                        ÖSSZESEN

                        0,040

                        0,084

                        0,048

                        0,002

                        0,023

                        0,197

               A humánerőforrással és más igazgatási jellegű kiadásokkal kapcsolatos előirányzat-igényeket az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt előirányzatokkal és/vagy az adott főigazgatóságon belüli átcsoportosítással kell teljesíteni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további allokációkkal.

               3.2.3.1.Becsült humánerőforrás-szükségletek

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár:

               A becsléseket teljes munkaidős egyenértékben kell kifejezni

                        ·

                        2019.év

                        2020.év

                        2021. év

                        2022. év

                        2023. év

                        • A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak)

                        XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken)

                        0,10

                        0,25

                        0,15

                        0,01

                        0,01

                        XX 01 01 02 (a küldöttségeknél)

                        XX 01 05 01/11/21 (közvetett kutatás)

                        10 01 05 01/11 (közvetlen kutatás)

                        •Külső munkatársak teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve
                           24

                        XX 01 02 01 (AC, END, INT a teljes keretből)

                        0,20

                        0,35

                        0,20

                        0,01

                        0,01

                        XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JPD a küldöttségeknél)

                        XX 01 04 yy
                           25

                        ·- a központban

                        ·

                        ·

                        ·- a küldöttségeknél

                        XX 01 05 02/12/22 (AC, END, INT – közvetett kutatás)

                        10 01 05 02/12 (AC, END, INT – közvetlen kutatás)

                        Egyéb költségvetési sor (kérjük megnevezni)

                        ÖSSZESEN

                        0,30

                        0,60

                        0,35

                        0,02

                        0,20

               XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.

               A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további allokációkkal.

               Az elvégzendő feladatok leírása:

                        Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak

                        A D. Igazgatóság igazgatója: A művelet felügyelete és irányítása; kapcsolattartás a Tanáccsal és a Parlamenttel a határozat elfogadása és az egyetértési megállapodás jóváhagyása kapcsán; tárgyalások a kedvezményezett ország hatóságaival, jelentések áttekintése; kiküldetések vezetése és a feltételeknek való megfelelés terén elért eredmények értékelése.

                        A D. Igazgatóság illetékes egységvezetője/egységvezető-helyettese: Az igazgató segítése az alábbiak tekintetében: a művelet irányítása, kapcsolattartás a Tanáccsal és a Parlamenttel a határozat elfogadása és az egyetértési megállapodás jóváhagyása kapcsán, tárgyalások a kedvezményezett ország hatóságaival az egyetértési megállapodásról és a hitelmegállapodásról (az L. Igazgatósággal együttműködésben), jelentések áttekintése és a feltételeknek való megfelelés terén elért eredmények értékelése.

                        Referens közgazdászok, Makroszintű Pénzügyi Támogatás szektor (D. Igazgatóság): A határozat és az egyetértési megállapodás kidolgozása, kapcsolattartás a hatóságokkal és nemzetközi pénzügyi szervezetekkel, ellenőrző kiküldetések vezetése, bizottsági szolgálati jelentések készítése és a támogatás irányításával kapcsolatos bizottsági munkafolyamatok elvégzése, kapcsolattartás külső szakértőkkel a működési értékeléssel és az utólagos értékeléssel összefüggésben.

                        L. Igazgatóság (L1., L2. és L3. csoportok az igazgató felügyelete alatt): A hitelmegállapodás kidolgozása és annak megtárgyalása a kedvezményezett ország hatóságaival, valamint az illetékes bizottsági szolgálatok jóváhagyásának megszerzése és a felek általi aláírásának biztosítása. A hitelmegállapodás hatálybalépésének nyomon követése. A hitelfelvételi műveletekkel kapcsolatos bizottsági határozatok kidolgozása, forráslehívások benyújtásának nyomon követése, bankok kiválasztása, a finanszírozási műveletek előkészítése és végrehajtása, valamint a forrásoknak a kedvezményezett ország részére történő folyósítása. A hiteltörlesztés nyomon követésével kapcsolatos back office tevékenységek ellátása. Az említett tevékenységekkel kapcsolatos jelentések elkészítése.

                        Külső munkatársak

               3.2.4.A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

               A javaslat/kezdeményezés

               –◻
                     teljes mértékben finanszírozható a többéves pénzügyi keret érintett fejezetén belüli átcsoportosítás révén.

               3.2.5.Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

               A javaslat/kezdeményezés

               –◻
                     nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást.

               3.3.A bevételre gyakorolt becsült hatás

               –◻
                     A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.

                     (1)

                        HL L 341., 2013.12.18., 4. o.

                     (2)

                        HL L 352., 2016.12.23., 18. o.

                     (3)

                        HL L 341., 2013.12.18., 4. o.

                     (4)

                        Az utólagos értékelés a következő címen érhető el:
                  https://ec.europa.eu/info/evaluation-reports-economic-and-financial-affairs-policies-and-spending-activities/ex-post-evaluation-mfa-operations-jordan_en

                     (5)

                        A következő többéves pénzügyi keretben új költségvetési nómenklatúra lesz érvényben, amelyet még nem fogadtak el. A feltöltés így a megfelelő, az érintett költségvetési utódsorról a 01 03 06-ra kerül át.

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2371 határozata (2016. december 14.) a Jordán Hásimita Királyságnak nyújtandó további makroszintű pénzügyi támogatásról (HL L 352., 2016.12.23., 18. o.).

                     (7)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

                     (8)

                        A Tanács 2010/427/EU határozata (2010. július 26.) az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és működésének megállapításáról (HL L 201., 2010.8.3., 30. o.).

                     (9)

                        A Tanács 480/2009/EK, Euratom rendelete (2009. május 25.) a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról (HL L 145., 2009.6.10., 10. o.).

                     (10)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

                     (11)

                        A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).

                     (12)

                        A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

                     (13)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

                     (14)

                        Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletre való megfelelő hivatkozások megtalálhatók a BudgWeb oldalon:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (15)

                        Diff. = Differenciált előirányzatok / Nem diff. = Nem differenciált előirányzatok.

                     (16)

                        EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.

                     (17)

                        Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelöltek.

                     (18)

                        A Tanács 480/2009/EK, Euratom rendelete (2009. május 25.) a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról (HL L 145., 2009.6.10., 10. o.).

                     (19)

                        A jelenlegi hivatalos költségvetési nómenklatúra szerint. 2021-től a költségvetési hatás a következő többéves pénzügyi keretben a következő költségvetési sorokra irányul majd.

                     (20)

                        Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

                     (21)

                        A kimenetek a nyújtandó termékek és szolgáltatások (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).

                     (22)

                        Az 1.4.2. pontban leírtak szerint. „Konkrét célkitűzés(ek)…”:

                     (23)

                        Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

                     (24)

                        AC = szerződéses alkalmazott; AL = helyi alkalmazott; END = kirendelt nemzeti szakértő; INT = kölcsönmunkaerő (átmeneti alkalmazott); JPD = küldöttségi pályakezdő szakértő.

                     (25)

                        Az operatív előirányzatokból finanszírozott külső munkatársakra vonatkozó részleges felső határérték (korábban: BA-tételek).