				|

		52014PC0221

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA a be nem jelentett munkavégzés megakadályozására, valamint az ilyen típusú munkavégzéstől való elrettentésre irányuló együttműködés erősítését célzó európai platform létrehozásáról /* COM/2014/0221 final - 2014/0124 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
Uniós szinten be nem jelentett munkavégzésnek
minősül „bármely olyan fizetett tevékenység, amely természetét tekintve
törvényes, azonban nincs bejelentve a hatóságoknál, figyelembe véve a
tagállamok szabályozó rendszerében meglévő különbségeket”[1].
Az a tény, hogy a be nem jelentett
munkavégzést nem kísérik figyelemmel, nem veszik nyilvántartásba, valamint,
hogy a nemzeti jogszabályok eltérően definiálhatják, megnehezíti a
tagállamokban való elterjedtségének megbízható becslését. Ennek következtében a
be nem jelentett munkavégzésre vonatkozó becslések meglehetősen
eltérőek[2].
A 2013-ban végzett legutóbbi Eurobarométer
felmérés[3]
[4]szerint csupán a
válaszolók 4%-a ismerte el, hogy be nem jelentett munkát végez. Ugyanakkor
11%-uk elismerte, hogy az előző évben vásárolt olyan árukat vagy
szolgáltatásokat, amelyekről alapos indokkal feltételezhette, hogy be nem
jelentett munkavégzéshez kötődtek. Az EU-ban jelentős eltérések
mutatkoznak e téren. A be nem jelentett munkavégzés elterjedtségét és a
visszaszorítására irányuló szakpolitikákat a Foglalkoztatási és szociális
fejlemények Európában[5]
című 2013. évi áttekintés „Be nem jelentett munkavégzés: legújabb
fejlemények” című fejezete elemzi.
A társadalombiztosítási és adóbevételek csökkenése
következtében a be nem jelentett munkavégzésnek jelentős költségvetési
vonzatai vannak. Emellett hátrányosan hat a foglalkoztatásra, a
termelékenységre és a munkakörülményekre, a munkavállalók készségeinek
fejlődésére és az egész életen át tartó tanulásra. A jelenség miatt
csökkenek a nyugdíjjogosultságok is, és az egészségügyi ellátáshoz való
hozzáférés is nehezebbé válik. Végül a vállalkozások között is tisztességtelen
versenyt teremt. A nem hivatalosan végzett vagy be nem jelentett munkavégzésről
a bejelentett foglalkoztatásra való áttérés hozzájárulhatna az Európa 2020
stratégia foglalkoztatási célkitűzéseinek[6]
megvalósításához.
A be nem jelentett munkavégzéshez szorosan
kapcsolódó jelenség a megtévesztő módon bejelentett munka vagy színlelt
önfoglalkoztatás, amikor is a munkavállaló hivatalosan önfoglalkoztatóként van
bejelentve és szolgáltatási szerződés keretében dolgozik, ugyanakkor a
munka, amit végez, a nemzeti jog és gyakorlat alapján a munkaviszonyra
jellemző valamennyi kritériumnak megfelel. A színlelt önfoglalkoztatásnak
negatív következményei vannak az érintett munkavállalók egészség- és
biztonságvédelme, szociális biztonsága, valamint az adóbevételek szempontjából,
noha a munkavégzés e módja rendszerint kevésbé ártalmas, mint a be nem jelentett
munkavégzés.
„Út a munkahelyteremtő fellendülés felé”
című közleményében[7]
a Bizottság hangsúlyozta, hogy a munkahelyteremtő növekedés
előmozdításához olyan foglalkoztatási politikákra van szükség, amelyek
kedvező feltételeket teremtenek a munkahelyek létrehozásához, valamint
hogy az informális vagy be nem jelentett munkavégzés bejelentett
foglalkoztatássá történő átalakítása pozitív hatással lehetne a
munkaerő-keresletre.
Következésképpen „A munkaerő-piaci
részvétel növelése és a strukturális munkanélküliség csökkentése, valamint a
munkahelyek minőségének javítása” című, 7. számú foglalkoztatási
iránymutatás[8]
arra sürgeti a tagállamokat, hogy erősítsék a szociális párbeszédet, és a
munkaerő-piaci szegmentáció kezelése érdekében hozzanak intézkedéseket a
bizonytalan foglalkoztatás, az alulfoglalkoztatás és a be nem jelentett
munkavégzés megszüntetésére.
A 2012. és 2013. évi országspecifikus
ajánlásaiban[9]
a Bizottság több tagállam számára is ajánlásokat fogalmazott meg a be nem
jelentett munkavégzés, az árnyékgazdaság és az adócsalás és/vagy az
adójogszabályok be nem tartása elleni fellépésre vonatkozóan.
2014. január 14-i állásfoglalásában az Európai
Parlament fokozottabb együttműködésre és a munkaügyi felügyeletek
megerősítésére szólított fel a be nem jelentett munkavégzés elleni
hatékonyabb fellépés érdekében[10].

A munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében
történő kiküldetéséről szóló irányelv érvényesítését célzó új
irányelv hozzá fog járulni a csalások és visszaélések, valamint a be nem
jelentett munkavégzés bizonyos formái elleni fellépéshez.
A be nem jelentett munkavégzés elleni fellépés
azonban elsősorban a tagállamok feladata. Főként három végrehajtó
szerv felel a be nem jelentett munkavégzés visszaszorításáért: a) a munkaügyi
felügyeletek, amelyek a munkakörülmények és/vagy az egészségügyi és biztonsági
normák terén fennálló visszaélésekkel foglalkoznak, b) a szociális biztonsági
felügyeletek, amelyek a társadalombiztosítási hozzájárulásokkal kapcsolatos
csalásokkal szemben lépnek fel, valamint c) az adóhatóságok, amelyek az
adócsalásokat hivatottak felderíteni. Egyes tagállamokban a szociális partnerek[11] is részt vesznek
ezekben a feladatokban. Néhány tagállamban továbbá a vámhatóság, a bevándorlási
hivatal, a rendőrség és az államügyészség is szerepet vállal a be nem
jelentett munkavégzés elleni fellépésben. Ugyanakkor előfordul, hogy a
különböző szervek közötti nemzeti szintű együttműködés bizonyos
esetekben nem kellőképpen strukturált és hatékony.
Mivel a be nem jelentett munkavégzés
elterjedtségének felmérése továbbra is óriási kihívásnak számít,
meglehetősen nehéz célzott szakpolitikákat kidolgozni, illetve
hatékonyabbá tenni a be nem jelentett munkavégzés megakadályozását,
visszaszorítását, vagy legalább is elterjedtségének az ellenőrzését célzó
felügyeleti tevékenységeket. A kormányok közös kihívással állnak szemben a be
nem jelentett munkavégzés visszaszorítását és a be nem jelentett munkavállalók
tisztességes munkakörülményeinek biztosítását illetően, így mind
részükről, mind a közintézmények részéről összehangoltabb
intézkedésekre van szükség. Olyan szakpolitikai intézkedéseket kell hozni,
amelyek egyszerre csökkentik azokat a lehetőségeket, amelyek a munkáltatók
számára vonzóvá teszik a be nem jelentett munkavégzés keretében történő
foglalkoztatást, illetve azokat, amelyek a munkavállalókat a be nem jelentett
munkavégzésre ösztönzik.
Be nem jelentett munkavégzés több ágazatban is
előfordulhat. Azonban az építőipar az az ágazat, amelyben
aránytalanul magas az ilyen munkát végzők aránya[12]. A leginkább érintett
ágazatok közé tartozik még a háztartási szolgáltatások ágazata – ideértve a
lakástakarítást, a gyermekfelügyeletet vagy az idős személyek ápolását –,
valamint a személyes szolgáltatások, a személybiztonsági szolgáltatások, az
ipari takarítás, a mezőgazdaság, a szállodaipar vagy a vendéglátóipar.
A jelenség a munkahelyek széles skálájában
előfordul, és különböző profilú, különböző háttérrel
rendelkező munkavállalókat érint. Ez a heterogenitás megnehezíti a be nem
jelentett munkavégzéssel szembeni fellépés megközelítését, és különleges
stratégiákat tesz szükségessé.
A be nem jelentett munkavégzés megakadályozása
és az ilyen típusú munkavégzéstől való elrettentés hozzájárul az uniós és
nemzeti jogszabályok jobb érvényesítéséhez, különösen a foglalkoztatás, a
munkajog, az egészség és biztonság, valamint a nemzeti szociális biztonsági
rendszerek koordinálása terén. Mivel a kihívások minden tagállam számára
ugyanazok, és a be nem jelentett munkavégzés gyakran több tagállamot is érint,
egy uniós szintű cselekvési terv lényeges szerepet játszhatna a
bűnüldöző hatóságok tagállamon belüli, illetve tagállamok közötti, a
be nem jelentett munkavégzés megakadályozását és az ilyen típusú
munkavégzéstől való elrettentésre irányuló együttműködése
megerősítésében. Jelenleg nem létezik hivatalos mechanizmus a tagállamok
valamennyi illetékes hatósága számára a be nem jelentett munkavégzés határokon
átnyúló aspektusaival kapcsolatos problémák kezelésére.
Egy uniós szintű fellépés tehát
segítséget nyújtana a tagállamoknak abban, hogy hatékonyabban és hatásosabban
tudjanak fellépni a be nem jelentett munkavégzés ellen. Ezen túlmenően
hozzájárulna ahhoz, hogy uniós szinten, pozitív és konstruktív módon lehessen
foglalkozni a munkavállalói mobilitással járó kihívásokkal, megőrizve
ugyanakkor a munkavállalók szabad mozgáshoz való jogát, amely egyike az alapvető
szabadságoknak.
A nemzeti végrehajtó hatóságok uniós szinten
már együttműködnek, több bizottság és munkacsoport is foglalkozik a be nem
jelentett munkavégzéssel. Ugyanakkor ez az együttműködés csak alkalmi
jellegű és korlátozott: a vezető munkaügyi felügyeleti tisztviselők
bizottsága (SLIC) a munkahelyi biztonság és egészségvédelem szemszögéből
vizsgálja a be nem jelentett munkavégzést; a munkavállalók kiküldetésével
foglalkozó szakértői bizottság a munkavállalók kiküldetésére vonatkozó
szabályok kijátszásával kapcsolatban foglalkozik az ilyen típusú
munkavégzéssel; a Foglalkoztatási Bizottság (EMCO) a foglalkoztatási
politikának a be nem jelentett munkavégzésre gyakorolt hatását vitatja meg; a
szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság
a szociális biztonsági rendszerek koordinációjában előforduló hibákat és
csalásokat vizsgálja; az adóügyi közigazgatási együttműködéssel foglalkozó
munkacsoport célja, hogy megkönnyítse az információk, valamint a tapasztalatok
és a bevált gyakorlatok cseréjét ezen a területen.
Ezen túlmenően az európai foglalkoztatási
stratégia keretében megvalósuló kölcsönös tanulási programmal összefüggésben,
illetőleg többoldalú projektek[13]
részeként hasznos tapasztalatcserékre is sor kerül, amelyekből
kitűnik, hogy a tagállamok érdekeltek a be nem jelentett munkavégzéssel
kapcsolatos együttműködésben. A be nem jelentett munkavégzés bizonyos
aspektusai vonatkozásában a tagállamok többoldalú projekteket hajtottak végre
és kétoldalú megállapodásokat is kötöttek. E kétoldalú megállapodások vagy az
adminisztratív együttműködést érintő egyezmények alkalmazását a
platform nem fogja akadályozni.
Ugyanakkor a tapasztalatok azt mutatják, hogy
nem minden tagállam vesz részt e tevékenységekben. Az önkéntes többoldalú
együttműködésekben nem kötelező részt venniük a tagállamoknak, és nem
létezik olyan mechanizmus sem, amely kötelezővé tenné a részvételt abban
az esetben, ha a többi tagállam azt szükségesnek tartja. Az uniós szintű
együttműködés ezért továbbra is hiányos mind a tagállami részvételt, mind
pedig azokat a kérdéseket illetően, amelyekre az együttműködés
kiterjed.
Azok a közös kihívások, amelyekkel az
illetékes végrehajtó hatóságok valamennyi tagállamban szemben találják magukat,
tovább ösztönzik a tagállamokat arra, hogy együttműködjenek ezen a téren.
A felügyeleti hatóságok a több országot is érintő ügyeknél nehézségekbe
ütköznek, különösen abban az esetben, ha a be nem jelentett munkavégzés
felderítéséről vagy szankcionálásáról van szó, mivel hagyományos
mechanizmusaik főként az ilyen munkavégzés belföldet érintő
aspektusainak kezelésére szolgálnak. Egy migráns munkavállaló munkaviszonyának
jellege és/vagy körülményei vizsgálatakor nehézségek merülhetnek fel a
kommunikációs problémák, a szabályok ismeretének hiánya vagy a legalitás szélén
működő szervezett hálózatok miatt, amelyek gyakran bonyolult jogi
konstrukciókat alkalmaznak több tagállam ügynökségeinek és közvetítőinek a
részvételével, és a be nem jelentett munkavégzést néha színlelt
önfoglalkoztatásként álcázzák. Számos tagállam nehézségekbe ütközik a
végrehajtó hatóságok közötti megfelelő kommunikáció és együttműködés
biztosítása során úgy a tagállamokon belüli, mint a határokon átnyúló
esetekben. Továbbá az általános felfogás szerint a túlzott mértékű
megadóztatás és szabályozás fokozhatja a be nem jelentett munkavállalást, és
hatékonyabb lehet a munkáltatókat szankciómentesen arra ösztönözni, hogy
bejelentsék a munkavégzést és megfeleljenek a törvényeknek.
Végül, míg elviekben valamennyi tagállam
egyetért abban, hogy lépésekre van szükség a be nem jelentett munkavégzés megakadályozása
és az ilyen típusú munkavégzéstől való elrettentés érdekében, a
gyakorlatban eltérések lehetnek e cél megvalósításának módját és a tagállamok
elkötelezettségét illetően, s ez végül oda vezethet, hogy a be nem
jelentett munkavégzés elleni fellépés nem élvez megfelelő politikai
prioritást és nem tekintik sürgősen kezelendő problémának.
„Út a munkahelyteremtő fellendülés felé”
című közleményében a Bizottság ezért hangsúlyozta a tagállamok szorosabb
együttműködésének a szükségességét, és bejelentette, hogy konzultációkat
fog indítani egy, a munkaügyi felügyeletek és más végrehajtó szervek közötti
uniós szintű platform létrehozásáról a be nem jelentett munkavégzés elleni
fellépés érdekében. E platform célja az együttműködés javítása, a bevált
gyakorlatok cseréje és a felügyeletre vonatkozó közös elvek meghatározása.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
E javaslat különböző, nemrégiben végzett
tanulmányokra és konzultációkra támaszkodik.
2010-ben külső megvalósíthatósági
tanulmány[14]
készült a munkaügyi felügyeletek és más érintett felügyeleti és végrehajtó
szervek közötti európai együttműködési platform létrehozásáról a be nem
jelentett munkavégzés megakadályozása és az ilyen típusú munkavégzés elleni
fellépés érdekében. A tanulmány elemezte a meglévő nemzeti intézményi
kereteket és szakpolitikai intézkedéseket, a végrehajtó hatóságok által nemzeti
és nemzetközi szinten tapasztalt nehézségeket, a tagállamok közötti, határokon
átnyúló együttműködéseket, valamint a bevált gyakorlatokat. Emellett
meghatározta, milyen lehetséges opciók léteznek a be nem jelentett munkavégzés
megakadályozását és visszaszorítását elősegítő európai platform
létrehozására.
A be nem jelentett munkavégzésről szóló
tematikus Eurobarométer felmérés[15]
és az Eurofound legfrissebb, a be nem jelentett munkavégzés visszaszorítását
célzó tagállami fellépésekről szóló jelentése[16] szintén alapul
szolgált e kezdeményezés előkészítéséhez. Az Eurofound jelentést a
2008–2013 közötti időszakban hozott intézkedések frissített adatbázisa[17] is kísérte. Az
adatbázis 186, valamennyi tagállamból, valamint tagjelölt országból származó
esettanulmányt tartalmaz. Az adatbázisban ország, intézkedéstípus, célcsoport,
illetve célágazat szerint lehet a különböző intézkedések között keresni.
Az érdekelt felekkel folytatott konzultációra
a Munkaügyi kapcsolatokkal foglalkozó főigazgatói csoport (DG IR), a
vezető munkaügyi felügyeleti tisztviselők bizottsága (SLIC) és a
szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási
bizottság keretében került sor. A tagállamok képviselői általában
elismerték, hogy a be nem jelentett munkavégzés megakadályozása és az ilyen
típusú munkavégzéstől való elrettentés szempontjából az uniós szintű
fellépés hozzáadott értéket képvisel, és üdvözölték a Bizottság azon szándékát,
hogy nagyobb szerepet vállaljon e szakpolitikai területen.
Az európai szociális partnerek véleményét a
konzultációs folyamat 1. szakaszában[18]
(2013. július 4. és 2013. október 4. között) kérték ki. A Bizottság
meghatározta a be nem jelentett munkavégzés megakadályozásával és az ilyen
típusú munkavégzéstől való elrettentéssel kapcsolatos főbb
problémákat, emlékeztetett a legújabb bizottsági fellépésekre és ismertetette a
célkitűzéseket, valamint azt, hogy miben állhatna a kezdeményezés. A
konzultáció célja a szociális partnerek véleményének kikérése volt az uniós
fellépés lehetséges irányáról. A Bizottsághoz 15 válasz érkezett a szociális
partnerektől (2 közös válasz, 3 a munkavállalók képviselőinek részéről,
10 pedig a munkáltatói szervezetektől). A szociális partnerek
egyetértettek a probléma meghatározásával és jelezték, hogy egy uniós fellépés
abban az esetben indokolt, ha annak fő célja, hogy támogatást nyújtson a
nemzeti hatóságoknak – például a munkaügyi felügyeleteknek vagy a szociális
biztonsági és adóügyi hatóságoknak – a be nem jelentett munkavégzés
megakadályozására és az ilyen típusú munkavégzéstől való elrettentésre
irányuló erőfeszítéseikhez. A szociális partnerek általában egyetértettek
abban, hogy egy európai platform megfelelő eszköz lenne a tagállamok
közötti együttműködés megerősítéséhez. A szociális partnerek véleménye
ugyanakkor nem volt egységes.
A munkáltatók képviselőinek a többsége
úgy vélte, hogy a platformot létre kell ugyan hozni, azonban nincs szükség
külön új szerkezetre. Ehelyett más lehetőségeket kell mérlegelni, így
például létrehozni egy alcsoportot egy-egy meglévő csoporthoz
kapcsolódóan, vagy a meglévő csoportok munkáját kellene jobban
összehangolni. Valamennyi szakszervezet és egyes munkáltatói szervezetek
képviselői támogatták egy új, független szerv létrehozását annak
biztosítása érdekében, hogy a be nem jelentett munkavégzés valamennyi
szempontjaival foglalkozni lehessen; ez a jelenlegi struktúrák alkalmazása
mellett nem történhetne meg. A platformban való részvételt illetően a
szakszervezetek és néhány munkáltatói szervezet képviselői a valamennyi
tagállam számára kötelező megközelítés mellett érvelt, míg más munkáltatói
szervezetek az önkéntes megközelítést támogatták. A szociális partnerek
támogatták a Bizottság azon célkitűzését, hogy kezdeményezést terjesszen
elő, azonban nem kívántak tárgyalásokba kezdeni e témáról.
A szociális partnerekkel folytatott
konzultáció 2. szakaszára 2014. január 30. és március 13. között került sor[19]. E konzultáció során a
Bizottság röviden ismertette a konzultáció 1. szakaszának eredményeit és
felvázolta a tervezett kezdeményezés tartalmát. E konzultáció során a Bizottság
arra volt kíváncsi, hogyan vélekednek a szociális partnerek a be nem jelentett
munkavégzés megakadályozására és az ilyen típusú munkavégzéstől való
elrettentésre irányuló tagállami együttműködés erősítését szolgáló
tervezett kezdeményezés tartalmát illetően. A Bizottsághoz 16 válasz
érkezett a szociális partnerektől (1 közös válasz, 4 válasz a
munkavállalók képviselőinek részéről, 11 pedig a munkáltatói
szervezetektől). A szociális partnerek általában támogatásukat fejezték ki
egy uniós szintű, a be nem jelentett munkavégzés megakadályozására és az
ilyen típusú munkavégzéstől való elrettentésre irányuló fellépés mellett,
és újból megismételték a konzultáció 1. szakaszában ismertetett véleményüket a
platform célkitűzését, alkalmazási körét, feladatait/kezdeményezéseit,
formáját és az abban való részvételt illetően. A szociális partnerek
platformban való részvétét illetően új elemek kerültek szóba. A
szakszervezetek és a munkáltatói szervezetek képviselői egyetértettek
abban, hogy az uniós szintű szociális partnerek – mind a több ágazatot
átfogóan működők, mind pedig az olyan ágazatok szociális partnerei,
amelyekben kiemelkedően magas a be nem jelentett munkavégzés aránya –
megfigyelőként vegyenek részt a platformban. Néhány szakszervezet és
munkáltatói szervezet képviselői javasolták, hogy a szociális partnerek
tagsági státuszt kapjanak[20].

A
hatásvizsgálat több lehetőséget is tartalmazott a be nem jelentett
munkavégzés megakadályozására és az ilyen típusú munkavégzéstől való
elrettentésre irányuló EU-szintű együttműködés erősítésére
vonatkozóan. Az első lehetőség nem tartalmazott semmiféle új
fellépést az eddig működő munkacsoportokon és kezdeményezéseken túl.
Második lehetőségként megvizsgálták azt is, miként lehetne jobban
összehangolni a különböző, már létező munkacsoportok és bizottságok
munkáját. A harmadik lehetőség egy európai platform létrehozása volt a be
nem jelentett munkavégzés megakadályozására és az ilyen típusú
munkavégzéstől való elrettentésre irányuló uniós együttműködés
erősítése érdekében. A platform létrehozásával kapcsolatban több kiegészítő
lehetőséget is mérlegeltek, így például az önkéntes vagy kötelező
részvétellel működő platformot, amelynek keretében az Eurofound lenne
felelős a be nem jelentett munkavégzéssel szemben hozott tagállami
intézkedések összehangolásáért. Megvizsgálták továbbá egy, az uniós jog
érvényesítéséért és a be nem jelentett munkavégzés elleni fellépésért
felelős decentralizált ügynökség létrehozásának a lehetőségét is.
Az elemzés arra a következtetésre jutott, hogy
a legtöbb előnyt a kötelező tagsággal működő európai
platform létrehozása jelentené. A platform biztosítaná, hogy valamennyi
tagállam illetékes hatóságai részt vegyenek az uniós szintű
intézkedésekben, emellett pedig rendszeres és operatív együttműködésre
nyújtana lehetőséget ezen a téren. Az önkéntes többoldalú
együttműködést mérlegelő kiegészítő lehetőséget az
optimálistól elmaradónak ítélték, mivel ha néhány tagállam visszautasítaná az
együttműködést, az az ambiciózusabb tagállamokra nézve jelentősen
csorbítaná az uniós szintű együttműködés értékét. A kötelező
részvételt különösen szükségesnek ítélték, mivel a be nem jelentett munkavégzés
határokon átnyúló aspektusainak megoldására irányuló együttműködést nem
lehetne maradéktalanul megvalósítani, ha egyes tagállamok (azok, amelyek
különös prioritásként kezelik ezeket az aspektusokat, főként tehát a
célországok) részt vennének az együttműködésben, mások azonban nem. A be
nem jelentett munkavégzés határokon átnyúló aspektusai az egységes piac
működésére is negatív hatásai lennének, mivel a be nem jelentett munkavállalókat
foglalkoztató, más tagállamokban szolgáltatást nyújtó munkáltatók
tisztességtelen versenyt teremtenének. Ezek a munkáltatók olcsóbban kínálhatják
szolgáltatásaikat, mivel nem fizetnek adókat és nem tesznek eleget a többek
között az egészség és biztonság védelmére vagy a munkakörülményekre vonatkozó
szabályokból következő előírásoknak.
A fentieket figyelembe véve, vagyis
tekintettel az uniós együttműködés fokozásának szükségességére, a be nem
jelentett munkavégzés határokon átnyúló aspektusaira és az egységes piac
működésére gyakorolt hatásaira, valamennyi tagállamnak kötelező
alapon részt kell vennie a megerősített együttműködésben annak
érdekében, hogy e jelenség valamennyi aspektusával szemben fel lehessen lépni.
Más lehetőségek nem garantálnák, hogy
valamennyi tagállam összes érintett hatósága részt vállaljon az
együttműködésben, emellett csupán a bevált gyakorlatok cseréjére
korlátoznák az együttműködést, illetve nem tennék lehetővé a
megfelelő jogérvényesítést, s ezáltal nem támogatnák azt a holisztikus
megközelítést, amelyre a probléma leküzdéséhez szükség lenne. Ezen
túlmenően az egyéb lehetőségek kevésbé járulnának hozzá a probléma
uniós szintű láthatóságához és prioritásként való kezeléséhez.
A platformon belül valamennyi tagállam
végrehajtó hatóságai tagként fognak részt venni az együttműködésben. Más
érdekeltek, különösen az uniós szintű szociális partnerek, az illetékes
decentralizált uniós ügynökségek – például az Eurofound és az Európai
Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA) –, a nemzetközi
szervezetek, mint például a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) és az EGT
államainak képviselői megfigyelői státusszal fognak rendelkezni.
A platform számos feladatot fog ellátni,
amelyeket közösen megállapított munkaprogramok alapján fognak meghatározni és
végrehajtani. Az együttműködés első gyakorlati lépése a bevált
gyakorlatok cseréje lesz. Ezáltal többet tudhatunk meg a jelenségről, és
azt is jobban megérthetjük, miként kell megközelíteni a be nem jelentett
munkavégzés problémáját, s kik a legfontosabb szereplők a tagállamokban. E
tapasztalatcseréből kiindulva az Eurofound adatbázisára épülve létre
lehetne hozni egy tudásbankot, amelyet többek között a végrehajtással
kapcsolatos kérdésekre vonatkozóan továbbfejlesztenének és amely közös iránymutatások
és elvek kidolgozásához járulna hozzá. Az elképzelések szerint a platform
fokozatosan fejlődne: az információk és bevált gyakorlatok cseréjét
elősegítő fórumként indulna el, majd a kölcsönös bizalom kialakulását
és a tapasztalatok összegyűjtését követően változatosabb formákat
öltő együttműködési platformmá alakulna át. Végül pedig el kell érni,
hogy a platformon keresztül közös képzéseket és személyzetcseréket lehessen
szervezni, illetve operatív fellépéseket lehessen koordinálni, ideértve a közös
felügyeleteket és az adatcserét is.
A javaslat javítani fogja az uniós eszközök és
politikák, valamint a kapcsolódó jogszabályok kidolgozását, végrehajtását,
ellenőrzését és értékelését (előmozdítja a minőségi és
fenntartható foglalkoztatás magas szintjét, megfelelő és méltányos
szociális védelmet biztosít, segít küzdeni a társadalmi kirekesztés és a
szegénység ellen, valamint javítja a munkakörülményeket), elő fogja
mozdítani a tényeken alapuló döntéshozatalt és a társadalmi fejlődést, a
különböző érdekelt felekkel fenntartott partnerség keretében.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
3.1.        Jogalap
Az EUMSZ-ben foglalt szociálpolitikai cikkek
alapján az EU hatáskörrel rendelkezik ahhoz, hogy fellépjen a be nem jelentett
munkavégzés terén. Egészen pontosan az EUMSZ 151. cikke rendelkezik
arról, hogy az Unió és a tagállamok „célkitűzése a foglalkoztatás, az
élet- és munkakörülmények javítása, […] a megfelelő szociális védelem, […]
a tartósan magas foglalkoztatás és a kirekesztés elleni küzdelem érdekében.” Az
EUMSZ 153. cikke felsorolja azokat a területeket, ahol az Unió
támogatja és kiegészíti a tagállamok tevékenységeit; ide tartoznak többek
között a következők: a munkafeltételek, a munkaerőpiacról
kirekesztett személyek beilleszkedésének lehetővé tétele és a társadalmi
kirekesztés elleni küzdelem.
A be nem jelentett munkavégzés
megakadályozására és az ilyen típusú munkavégzéstől való elrettentésre
irányuló uniós együttműködés erősítéséről szóló javaslat alapját
az EUMSZ 153. cikke (2) bekezdésének a) pontja képezi, amely az Európai
Parlament és a Tanács számára lehetővé teszi olyan intézkedések
elfogadását, amelyek arra szolgálnak, hogy ösztönözzék az együttműködést a
tagállamok között olyan kezdeményezések révén, amelyek célja az ismeretek
gyarapítása, az információk és a bevált gyakorlatok cseréjének fejlesztése, az
innovatív megközelítések támogatása és a tapasztalatok kiértékelése anélkül,
hogy összehangolnák a tagállamok jogszabályait és rendelkezéseit.
E kezdeményezés fő célkitűzései közé
tartozik a foglalkoztatás előmozdítása és a munkakörülmények javítása
(EUMSZ 151. cikk). Figyelembe véve azt a tényt, hogy a különböző
tagállamokban a be nem jelentett munkavégzés elleni fellépés különböző
típusú végrehajtó szervek feladata (ahogyan azt az 1. fejezet ismerteti), ezt a
kezdeményezést valamennyi nemzeti hatóságra ki kell terjeszteni, beleértve
azokat is, amelyek tevékenysége ugyan nem a foglalkoztatáspolitika és a
társadalompolitika területéhez tartozik – például az adóügyi, a bevándorlási
vagy a vámügyi hatóságok –, ugyanakkor szintén felelősek a be nem
jelentett munkavégzés megakadályozását vagy az ilyen típusú munkavégzéstől
való elrettentést célzó intézkedésekért, illetve szerepet vállalnak azokban.
3.2.        A
szubszidiaritás és az arányosság elve
A legmegfelelőbb jogi eszköz egy európai
parlamenti és tanácsi határozat, tekintettel arra, hogy a cikk rendes
jogalkotási eljárást ír elő a kezdeményezés elfogadására.
Míg a be nem jelentett munkavégzés elleni
fellépés elsődlegesen a tagállamok hatáskörébe tartozik, az olyan kihívások,
mint például a be nem jelentett munkavégzés gazdaságra és társadalomra
gyakorolt negatív hatása, a be nem jelentett munkavégzés határokon átnyúló
formái, a megfelelő adózási szintek / szabályozás közötti egyensúly, annak
a szükségessége, hogy a munkáltatókat visszatartsák attól, hogy be nem
jelentett munkavállalókat foglalkoztassanak, valamint a különböző
végrehajtó hatóságok közötti együttműködés hiánya, valamennyi tagállamban
közösek. Az uniós szintű együttműködés erősítését szolgáló uniós
fellépés támogatni fogja a tagállamoknak a be nem jelentett munkavégzés
megakadályozására és az ilyen típusú munkavégzéstől való elrettentésre
irányuló tagállami erőfeszítéseket azáltal, hogy hatékonyabbá és
hatásosabbá teszi azokat. A fellépés tehát hozzáadott értéket képvisel a
tagállamok intézkedéseihez képest. A be nem jelentett munkavégzéssel
kapcsolatos kihívások megoldására valóban a nemzeti végrehajtó hatóságok a
legalkalmasabb szervek. Ezenkívül a határokon átnyúló aspektusokat uniós
szinten jobban lehet kezelni. A javaslat ezért teljes mértékben összhangban áll
a szubszidiaritás elvével.
A javaslat megfelel az arányosság elvének,
mivel az intézkedés célja a tagállamok közötti együttműködés
előmozdítása a tagállamok jogszabályainak és rendelkezéseinek
összehangolása nélkül. Mérlegelték egy új, decentralizált uniós ügynökség létrehozásának
a lehetőségét is, az ezzel járó igazgatási költségek miatt azonban ezt
végül elvetették.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
Az 1269/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[21] létrehozza a
foglalkoztatás és a szociális innováció európai programját a 2014–2020-as
időszakra. A platform finanszírozása a PROGRESS területe keretében
történik majd. Évente 2,1 millió EUR indikatív összeget irányoznak elő az
olyan feladatok elvégzésére, mint például gyakorlati eszközök létrehozása,
szolgáltatók általi támogatások, közös iránymutatások és elvek, valamint
kézikönyvek közzététele, állandó képzési kapacitás kifejlesztése és egy közös
keret létrehozása a közös képzések lebonyolítására, valamint szakmai
vizsgálatok és európai kampányok szervezése. Ezen túlmenően a platform
célkitűzéseinek elérését elősegítő projektek is pénzügyi
támogatásban részesülnek majd. Évente 224 000 EUR-t fognak felhasználni a
platform keretében megrendezett találkozókon való részvétellel kapcsolatos
költségek visszatérítésére.
Emlékeztetni kell továbbá arra, hogy az Európai Szociális Alap (ESZA) támogatja
a közigazgatás és kormányzás minőségének a javítását célzó tagállami
erőfeszítéseket, így a strukturális reformok végrehajtását is. A
finanszírozás a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi
kereten belül történik. A Bizottság bátorítja a tagállamokat arra, hogy a be
nem jelentett munkavégzéssel foglalkozó nemzeti hatóságaik kapacitásának
megerősítése érdekében használják az ESZA-t.
E jogalkotási javaslat költségvetési szempontból semleges, és nem igényli
további személyzet bevonását. A Bizottság személyzete – 2,5 teljes
munkaidőben foglalkoztatott alkalmazott, akik jelenleg a Foglalkoztatás, a
Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatóságán dolgoznak – fog
a platform titkárságaként működni. A részletes adatokat a jogalkotási
javaslathoz mellékelt pénzügyi kimutatás tartalmazza.
Az Európai Unió decentralizált ügynökségeinek, az Eurofoundnak és az
Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökségnek a platform
keretében megfigyelőként való részvétele nem jár megbízatásuk
kiterjesztésével. Az ügynökségekre nézve a javaslat a költségvetés
szempontjából semleges.

2014/0124 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
HATÁROZATA
a be nem jelentett munkavégzés megakadályozására,
valamint az ilyen típusú munkavégzéstől való elrettentésre irányuló
együttműködés erősítését célzó európai platform létrehozásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 153. cikke (2)
bekezdésének a) pontjára,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti
parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[22],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[23],
az európai adatvédelmi biztossal folytatott
konzultációt követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       „Út a munkahelyteremtő
fellendülés felé” című, 2012. április 18-i közleményében[24] a Bizottság
hangsúlyozta a tagállamok szorosabb együttműködésének a szükségességét, és
bejelentette, hogy konzultációkat fog indítani egy uniós szintű, a be nem
jelentett munkavégzés elleni küzdelmet elősegítő platform
létrehozásáról a munkaügyi felügyeletek és más végrehajtó szervek között. E
platform célja az együttműködés javítása, a bevált gyakorlatok cseréje és
a felügyeletre vonatkozó közös elvek meghatározása.
(2)       A Szerződés 148. cikke
(4) bekezdésének megfelelően a Tanács a 2010/707/EU határozattal[25] iránymutatásokat[26] fogadott el a
tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozóan. A
szóban forgó integrált iránymutatások útmutatást nyújtanak a tagállamok számára
saját nemzeti reformprogramjaik meghatározását és a reformok bevezetését
illetően. A foglalkoztatási iránymutatások képezik a Tanács által az
említett cikk értelmében a tagállamok számára megfogalmazott országspecifikus
ajánlások alapját. Az elmúlt években ezek az ajánlások a be nem
jelentett munkavégzés elleni fellépésre vonatkozó országspecifikus ajánlásokat
is tartalmaztak.
(3)       A Szerződés 151. cikke a
szociálpolitika terén célkitűzésként fogalmazza meg a foglalkoztatás,
valamint az élet- és munkakörülmények javítását. E célkitűzések elérése
érdekében az Unió támogathatja és kiegészítheti az egészség és a biztonság
védelme, a munkakörülmények, a munkaerőpiacról kizárt személyek
integrálása és a társadalmi kirekesztés terén hozott tagállami intézkedéseket.
(4)       Az Európai Parlament „A
hathatós munkaügyi ellenőrzésekről: az európai munkakörülmények
javítására irányuló stratégia” című állásfoglalásában[27] üdvözölte a platform
létrehozására irányuló bizottsági kezdeményezést, és az uniós szintű
együttműködés megerősítésére szólított fel a be nem jelentett munkavégzés
elleni fellépés terén.
(5)       Uniós szinten be nem
jelentett munkavégzésnek minősül „bármely olyan fizetett tevékenység,
amely természetét tekintve törvényes, azonban nincs bejelentve a hatóságoknál,
figyelembe véve a tagállamok szabályozó rendszerében meglévő
különbségeket”[28].
Az illegális tevékenységek tehát nem tartoznak ide.
(6)       Az önfoglalkoztató státusszal
való visszaélést – legyen szó akár nemzeti, akár határokon átnyúló
esetekről – gyakran társítják a be nem jelentett munkavégzéssel. Színlelt
önfoglalkoztatásról akkor beszélünk, amikor egy személy – bizonyos jogi vagy adózási
kötelezettségek elkerülése végett – önfoglalkoztatóként van bejelentve,
miközben teljesít minden olyan feltételt, amely egy bejelentett munkaviszonyra
jellemző. A színlelt önfoglalkoztatás ezért megtévesztő módon
bejelentett munkavégzésnek számít, így a platform alkalmazási körébe kell, hogy
tartozzon.
(7)       A társadalombiztosítási és
adóbevételek csökkenése következtében a be nem jelentett munkavégzésnek
jelentős költségvetési vonzatai vannak. Emellett hátrányosan hat a
foglalkoztatásra, a termelékenységre, a munkakörülményekkel kapcsolatos
alapvető előírásoknak való megfelelésre, a munkavállalók készségeinek
fejlődésére és az egész életen át tartó tanulásra. Aláássa továbbá a
szociális védelmi rendszerek pénzügyi fenntarthatóságát, megfosztja a munkavállalókat
a megfelelő szociális ellátásoktól, emellett pedig csökkennek az ilyen
munkavállalók nyugdíjjogosultságai és az egészségügyi ellátáshoz való
hozzáférésük is nehezebbé válik.
(8)       A tagállamokban
különböző szakpolitikai megközelítéseket és intézkedéseket alkalmaznak a
be nem jelentett munkavégzésből adódó problémák megoldására. A tagállamok
továbbá kétoldalú megállapodásokat is kötöttek, és a be nem jelentett
munkavégzés egyes aspektusaira vonatkozóan többoldalú projekteket hajtottak
végre. E kétoldalú megállapodások vagy az adminisztratív együttműködést
érintő egyezmények alkalmazását a platform nem fogja akadályozni.
(9)       Az uniós szintű
együttműködés ugyanakkor továbbra sem átfogó mind a tagállami részvételt,
mind pedig azokat a kérdéseket illetően, amelyekre az együttműködés
kiterjed. A tagállamok illetékes hatóságai közötti együttműködés
tekintetében létezik egy nem formális mechanizmus a be nem jelentett
munkavégzéssel kapcsolatos kérdések kezelésére.
(10)     A tagállamok közötti uniós
szintű együttműködés erősítésére van szükség ahhoz, hogy a
tagállamok hatékonyabban és eredményesebben tudjanak fellépni a be nem
jelentett munkavégzés megakadályozása és az ilyen típusú munkavégzéstől
való elrettentés érdekében.
(11)     A platform célja lesz, hogy
megkönnyítse a bevált gyakorlatok és az információk cseréjét, uniós szintű
keretet biztosítson a témával kapcsolatos ismeretek bővítéséhez és
elemzések készítéséhez, valamint javítsa az intézkedések operatív
koordinációját a tagállamok különböző nemzeti végrehajtó hatóságai között.
(12)     A platformnak valamennyi
információforrást használnia kell, ideértve különösen a tanulmányokat, a
tagállamok között létrejött kétoldalú megállapodásokat és a többoldalú
együttműködési projekteket is, és szinergiákat kell teremtenie a
meglévő uniós eszközök és struktúrák között annak érdekében, hogy
maximalizálni lehessen az intézkedések elrettentő vagy megelőző
hatását. A tagállami fellépések operatív koordinációjára közös képzések,
szakmai vizsgálatok és az adatcserére vonatkozó megoldások formájában kell sort
keríteni. Európai kampányok vagy közös stratégiák növelhetnék a be nem
jelentett munkavégzés problémájával kapcsolatos tudatosságot.
(13)     A be nem jelentett munkavégzés
elleni fellépésekben három különböző nemzeti végrehajtó hatóságnak van a
legnagyobb szerepe: a munkaügyi felügyeleteknek, a szociális biztonsági
felügyeleteknek és az adóhatóságoknak. Bizonyos esetekben a bevándorlási
hivatalok és a foglalkoztatási szolgálatok, illetőleg a vámhatóságok, a
rendőrség, az államügyészség és a szociális partnerek is érintve vannak.
(14)     A be nem jelentett munkavégzés
elleni átfogó és sikeres fellépés érdekében a tagállamoknak a különböző
szakpolitikák kombinációját kell alkalmazniuk, ezt pedig megkönnyíti az
érintett hatóságok közötti strukturált együttműködés. Az
együttműködésben a be nem jelentett munkavégzés megakadályozásában és/vagy
az ilyen típusú munkavégzéstől való elrettentésben vezető szerepet
játszó és/ vagy aktívan részt vevő összes nemzeti hatóságnak közre kell
működnie.
(15)     E célkitűzések elérése
érdekében a platformot minden tagállamban egy egyedüli kapcsolattartónak kell
támogatnia, akinek szükséges felhatalmazással kell rendelkeznie a be nem
jelentett munkavégzés sokoldalú aspektusaival foglalkozó nemzeti hatóságokkal
való kapcsolattartásra.
(16)     A platformban az uniós
szintű szociális partnereknek – mind az ágazatközi, mind pedig a be nem
jelentett munkavégzés által súlyosabban érintett ágazatokbeli képviseleteknek –
is részt kell venniük és együtt kell működniük a releváns nemzetközi
szervezetekkel, például a Nemzetközi Munkaügy Szervezettel (ILO) és a
decentralizált uniós ügynökségekkel, különösen az Eurofounddal és az Európai
Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökséggel. Az Eurofoundnak és az
Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökségnek a platform
munkájában megfigyelőként való részvétele nem fog együtt járni
megbízatásuk kiterjesztésével.
(17)     A platformnak el kell fogadnia
eljárási szabályzatát és munkaprogramjait, valamint rendszeres jelentéseket
kell előirányoznia.
(18)     A személyes adatok
feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok
szabad áramlásáról szóló 95/46/EK irányelv[29],
valamint annak nemzeti végrehajtási intézkedései alkalmazandók a személyes
adatoknak a tagállamok által az e határozat keretében történő
feldolgozására. Mivel a Bizottság az Európai Platform része, a személyes adatok
közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében
az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló
45/2001/EK rendeletet[30]
szintén alkalmazni kell a személyes adatoknak az e határozat keretében
történő feldolgozására.
(19)     A platform munkacsoportokat
hozhat létre konkrét kérdések megvizsgálására, és munkáját speciális
szaktudással rendelkező szakértők segítik majd.
(20)     A platform uniós szinten
együtt fog működni azokkal az szakértői csoportokkal és
bizottságokkal, amelyek munkája kapcsolódik a be nem jelentett munkavégzés
kérdéséhez.
(21)     A platformot és feladatait a
költségvetési hatóság által kijelölt előirányzatokon belül a foglalkoztatás
és a szociális innováció program PROGRESS területén keresztül kell
finanszírozni.
(22)     A Bizottság megteszi a hálózat
létrehozásához szükséges adminisztratív intézkedéseket,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
I. fejezet
Általános
rendelkezések
1. cikk
A platform
létrehozása
(1)
E határozattal létrejön a be nem jelentett
munkavégzés megakadályozására és az ilyen típusú munkavégzéstől való
elrettentésre irányuló uniós együttműködés erősítését célzó platform,
a továbbiakban „a platform”.
(2)
A platformot az alábbiak alkotják:
a)      a tagállamok által kijelölt nemzeti
végrehajtó hatóságok és
b)      a Bizottság.
(3)
Az alábbiak vehetnek részt megfigyelőként a
platform értekezletein a platform eljárási szabályzatában meghatározott
feltételek mellett:
a)      az uniós szintű ágazatközi szociális
partnerek képviselői, valamint azon ágazatok képviselői, amelyekben
jelentős a be nem jelentett munkavégzés előfordulása,
b)      az Európai Alapítvány az Élet- és
Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) képviselője és az Európai
Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség (EU-OSHA) képviselője,
c)      a Nemzetközi Munkaügy Szervezet (ILO)
képviselője,
d)      az EGT-államok képviselői.
2. cikk
Célkitűzések
Az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott
platform hozzájárul az uniós és nemzeti jogszabályok jobb érvényesítéséhez, a
be nem jelentett munkavégzés előfordulásának csökkentéséhez és a formális
munkahelyek kialakulásához, s így a munkaminőség romlásának elkerüléséhez,
valamint segíti a munkaerő-piaci beilleszkedést és a társadalmi
integrációt azáltal, hogy:
a)      javítja a tagállamok különböző
végrehajtó hatóságai közötti, a be nem jelentett munkavégzés hatékonyabb és
hatásosabb megakadályozására és az ilyen típusú munkavégzéstől való
elrettentésre – beleértve a színlelt önfoglalkoztatást is – irányuló uniós szintű
együttműködést,
b)      javítja a tagállamok különböző
végrehajtó hatóságainak a be nem jelentett munkavégzés határokon átnyúló
aspektusainak kezelését szolgáló technikai kapacitását,
c)      növeli a nyilvánosság tudatosságát az
ilyen típusú fellépések sürgősségével kapcsolatban, valamint bátorítja a
tagállamokat arra, hogy még több erőfeszítést tegyenek a be nem jelentett
munkavégzés visszaszorítására.
II. Fejezet
Küldetés és
feladatok
3. cikk
Küldetés
A 2. cikkben felsorolt célkitűzések
megvalósítása érdekében a platform:
a)      lehetővé teszi a bevált gyakorlatok
és információk cseréjét,
b)      keretet biztosíts a témával kapcsolatos
ismeretek bővítéséhez és elemzések készítéséhez,
c)      koordinálja a határokon átnyúló operatív
fellépéseket.
4. cikk
Feladatok
(1)
Küldetése végrehajtása céljából a platform
elsősorban a következő feladatokat látja el:
a)      közös koncepciók, mérési eszközök,
valamint közös összehasonlító elemzések és a kapcsolódó releváns mutatók révén
javítja a be nem jelentett munkavégzésre vonatkozó ismereteket,
b)      elemzési módszert dolgoz ki a be nem
jelentett munkavégzés előfordulásának a visszaszorítására irányuló
különböző szakpolitikai intézkedések – ezen belül a megelőzést célzó
vagy büntető, valamint általánosságban az elrettentő intézkedések –
hatékonyságának mérésére,
c)      eszközöket, így például tudásbankot hoz
létre a különböző gyakorlatokból és intézkedésekből, ideértve a
tagállamok által a be nem jelentett munkavégzés megakadályozását és az ilyen
típusú munkavégzéstől való elrettentést célzó, a tagállamokban alkalmazott
kétoldalú megállapodásokat is,
d)      nem kötelező erejű iránymutatásokat
fogad el be nem jelentett munkavégzés elleni fellépésben részt vevő
felügyeletek ellenőrei számára, és kézikönyveket dolgoz ki a felügyelet
során figyelembe veendő közös elvekről és bevált gyakorlatokról,
e)      együttműködési formákat dolgoz ki a
be nem jelentett munkavégzés határokon átnyúló aspektusainak kezelésére
szolgáló technikai kapacitás növelésére oly módon, hogy közös keretet fogad el
a felügyeletet és a személyzet cseréjét érintő közös műveletekre
vonatkozóan,
f)       megvizsgálja, hogy az adatvédelemre
vonatkozó uniós szabályok betartása mellett miként lehetne javítani az adatok
cseréjét, és feltárja a belső piaci információs rendszer (IMI) és a
szociális biztonságra vonatkozó információk elektronikus adatcseréjének
alkalmazási lehetőségeit.
g)      állandó képzési kapacitást fejleszt ki a
végrehajtó hatóságok számára és közös keretet fogad el a közös képzések
megvalósítására,
h)      szakértői értékeléseket szervez
annak megállapítására, hogy milyen előrehaladásokat értek el a tagállamok
a be nem jelentett munkavégzés elleni fellépéseik során, ezen belül támogatást
nyújt a be nem jelentett munkavégzés megakadályozásával és az ilyen munkavégzés
elleni fellépésekkel kapcsolatban a Tanács által kibocsátott országspecifikus
ajánlások végrehajtásához,
i)       közös fellépéseket, így például európai
kampányokat szervez, valamint regionális vagy az EU egészére kiterjedő
stratégiákat, ezen belül ágazati megközelítéseket fogad el, és ezek révén
növeli a problémával kapcsolatos tudatosságot,
(2)
Feladatai elvégzése során a platform valamennyi
információforrást használni fog, beleértve a tanulmányokat és a többoldalú
együttműködésű projekteket is, és figyelembe fogja venni az összes
uniós eszközt és struktúrát, valamint a vonatkozó bilaterális megállapodások
keretében szerzett tapasztalatokat. Megfelelő együttműködést fog
kialakítani az Eurofounddal és az EU-OSHA-val.
III. fejezet
A platform
működése
5. cikk
Egyedüli
kapcsolattartó
(1)
Minden egyes tagállam kinevez egy kapcsolattartót,
aki egyben a platform tagja is lesz. A tagállamok egy póttagot is
kinevezhetnek.
(2)
A képviselőik kinevezésébe a tagállamoknak
valamennyi olyan hatóságot be kell vonniuk, amelyek szerepet játszanak a be nem
jelentett munkavégzés megakadályozásában és az ilyen típusú munkavégzéstől
való elrettentésben; ilyenek például a munkaügyi felügyeletek, a szociális
biztonsági hatóságok, az adóhatóságok, a foglalkoztatási szolgálatok és a
bevándorlási hivatalok, a továbbiakban „végrehajtó hatóságok”. A nemzeti
jogszabályokkal vagy gyakorlattal összhangban a szociális partnereket is
bevonhatják.
(3)
A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátják a
be nem jelentett munkavégzés megakadályozásában és az ilyen típusú
munkavégzéstől való elrettentésben szerepet játszó összes végrehajtó
hatóságuk elérhetőségeit.
(4)
A kapcsolattartó a platform tevékenységét
illetően a be nem jelentett munkavégzés megakadályozásában és az ilyen
típusú munkavégzéstől való elrettentésben részt vevő összes
végrehajtó hatósággal összeköttetésben áll és gondoskodik arról, hogy azok
részt vegyenek az értekezleteken és/vagy hozzájáruljanak a platform vagy a
platform munkacsoportjainak a tevékenységeihez, amennyiben a hatáskörükbe
tartozó kérdésekről zajlanak megbeszélések.
6. cikk
A szociális
partnerek képviselői
(1)
Az ágazatközi, illetve az olyan ágazatokbeli
szociális partnerek képviselői, amelyekben magas arányban fordul elő
be nem jelentett munkavégzés, megfigyelőként részt vehetnek a platform
értekezletein a szervezeteik által meghatározott eljárásoknak megfelelően.
(2)
Az uniós szintű ágazatközi és ágazati
szociális partnerek javaslatára e megfigyelői csoport az alábbiakból áll:
a)      maximum 8, a szociális partnereket
ágazatközi szinten képviselő megfigyelő (egyenlően megosztva a
munkáltatói és munkavállalói szervezetek között),
b)      maximum 10, az olyan ágazatokban
működő szociális partnereket képviselő megfigyelő,
amelyekben magas a be nem jelentett munkavégzés aránya (egyenlően
megosztva a munkáltatói és munkavállalói szervezetek között).
7. cikk
Működés
(1)
A Bizottság koordinálja a platform működését
és elnököl a platform értekezletein.
(2)
Küldetése végrehajtása céljából a platform többségi
döntéssel fogadja el az alábbiakat:
a)      az eljárási szabályzat, ideértve többek
között a platform döntéshozatali eljárásait,
b)      a platform kétéves programja, amely
többek között részletesen meghatározza a platform feladatait, valamint
kétévenkénti rendszeres jelentéstételi kötelezettségét,
c)      munkacsoportok létrehozása a platform
munkaprogramjaiban meghatározott kérdések megvizsgálására. A szóban forgó
munkacsoportok megbízatásuk teljesítése után azonnal feloszlanak.
(3)
Eseti elbírálás alapján a vita tárgyát képező
témában jártas szakembereket is fel lehet kérni, hogy vegyenek részt a platform
vagy munkacsoport tanácskozásain, amennyiben ezt hasznosnak és/vagy
szükségesnek tűnik.
(4)
A platform munkáját a Bizottság által biztosított
titkárság támogatja. A titkárság készíti elő a platform értekezleteit,
munkaprogramjait és jelentéseit.
(5)
A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai
parlamentet és a Tanácsot a platform tevékenységeiről.
8. cikk
Együttműködés
Amennyiben szükséges, a platform
együttműködik olyan más releváns uniós szintű szakértői
csoportokkal és bizottságokkal, amelyek munkája a be nem jelentett munkavégzéshez
kötődik; ezek között említendő elsősorban a vezető
munkaügyi felügyeleti tisztviselők bizottsága (SLIC), a munkavállalók
kiküldetésével foglalkozó szakértői bizottság, a szociális biztonsági
rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság, a Foglalkoztatási
Bizottság, a szociális védelemmel foglalkozó bizottság és az adóügyi
közigazgatási együttműködéssel foglalkozó munkacsoport. Közös értekezletek
is szervezhetők.
9. cikk
Költségtérítés
A Bizottság a platform tevékenységével összefüggésben
megtéríti a tagok, a megfigyelők és a meghívott szakértők utazási
költségekeit, valamint adott esetben ellátási költségeit.
A tagok, megfigyelők és meghívott
szakértők szolgálataikért nem részesülnek díjazásban.
10. cikk
Pénzügyi
támogatás
Az ennek a határozatnak a végrehajtásához
szükséges alapvető források a foglalkoztatás és a szociális innováció
európai programja keretén belül kerülnek létrehozásra; éves előirányzatait
a Pénzügyi Keret határain belül a költségvetési hatóság engedélyezi.
IV. fejezet
Záró
rendelkezések
11. cikk
Felülvizsgálat
A Bizottság a határozat hatályba lépését
követő négy év elteltével jelentést nyújt be a határozat alkalmazásáról az
Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottságnak és a Régiók Bizottságának. A jelentés különösen azt vizsgálja,
hogy milyen mértékben járult hozzá a platform a 2. cikkben meghatározott
célkitűzések eléréséhez, illetve hajtotta végre a 3. cikkben és a platform
munkaprogramjában meghatározott feladatokat.
12. cikk
Címzettek
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
13. cikk
Hatálybalépés
Ez a határozat
az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon
lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
FŐBB ADATAI
              1.1.    A javaslat/kezdeményezés címe
              1.2.    A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
              1.3.    A javaslat/kezdeményezés típusa
              1.4.    Célkitűzés(ek)
              1.5.    A javaslat/kezdeményezés indoklása
              1.6.    Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
              1.7.    Tervezett irányítási módszer(ek)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.    A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

              2.2.    Irányítási és kontrollrendszer
              2.3.    A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére
vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.    A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit
és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?
              3.2.    A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.1. A kiadásokra
gyakorolt becsült hatás összegzése
              3.2.2. Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.3. Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.4. A jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség
              3.2.5. Harmadik felek
részvétele a finanszírozásban
              3.3.    A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás
PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
FŐBB ADATAI
1.1.        A javaslat/kezdeményezés címe

 Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a be nem jelentett munkavégzés megakadályozására, valamint az ilyen típusú munkavégzéstől való elrettentésre irányuló együttműködés erősítését célzó európai platform létrehozásáról
1.2.        A tevékenységalapú irányítás
/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai
terület(ek)[31]

 Foglalkoztatás, szociális ügyek és társadalmi befogadás
1.3.        A javaslat/kezdeményezés
típusa
n A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre
irányul
¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő
intézkedést követő új intézkedésre[32]
irányul
¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására
irányul
¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően
módosított intézkedésre irányul
1.4.        Célkitűzés(ek)
1.4.1.     A javaslat/kezdeményezés által
érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek)
 Hozzájárulás az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek teljesítéséhez: - Nagyobb arányú munkaerő-piaci részvétel elősegítése - Biztonságos, rugalmas és mobilis európai munkaerőpiac kialakítása - A társadalmi befogadás előmozdítása - A társadalmi és gazdasági kohézió elősegítése
1.4.2.     Konkrét célkitűzés(ek) és
a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett tevékenység(ek)
1. sz. konkrét célkitűzés
Az
uniós eszközök és politikák, valamint a kapcsolódó jogszabályok kidolgozásának,
végrehajtásának, ellenőrzésének és értékelésének támogatása
(előmozdítja a minőségi és fenntartható foglalkoztatás magas
szintjét, megfelelő és méltányos szociális védelmet biztosít, segít
küzdeni a társadalmi kirekesztés és a szegénység ellen, valamint javítja a
munkakörülményeket), a tényeken alapuló döntéshozatal, a szociális innováció és
a társadalmi fejlődés előmozdítása, a szociális partnerekkel, a civil
társadalmi szervezetekkel, valamint az állami és magánszervekkel fenntartott
partnerség keretében.
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett tevékenység(ek) Foglalkoztatás,
szociális ügyek és társadalmi befogadás
1.4.3.     Várható eredmény(ek) és
hatás(ok)
Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a
kedvezményezettekre/célcsoportokra.
 A javaslat célja az olyan végrehajtó szervek közötti uniós szintű együttműködés javítása, mint például a munkaügyi felügyeletek, a szociális biztonsági, adóügyi vagy más releváns hatóságok, azzal a céllal, hogy hatékonyabban és hatásosabban lehessen fellépni a be nem jelentett munkavégzés megakadályozása és az ilyen típusú munkavégzéstől való elrettentés terén.
1.4.4.     Eredmény- és hatásmutatók
Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé
tevő mutatókat.
 Az elérendő output-mutatókat a platform kétéves programja határozza majd meg. A Bizottság ezenkívül évente jelentést tesz a Tanácsnak a platform munkájáról. Ezek a jelentések tájékoztatást nyújtanának a platform részletes munkaprogramjairól, a platform által tett kezdeményezésekről, valamint az értekezletek gyakoriságáról. Négy évvel a határozat hatálybalépése után a platform tevékenységei értékelésre kerülnek.
1.5.        A javaslat/kezdeményezés
indoklása
1.5.1.     Rövid vagy hosszú távon
kielégítendő szükséglet(ek)
 E határozat célja, hogy hozzájáruljon az uniós jogszabályok jobb érvényesítéséhez, a formális munkahelyek létrejöttéhez, a munkakörülmények javításához, a munkaerő-piaci beilleszkedéshez és az általános társadalmi integrációhoz az alábbiak révén: a)           a tagállamok különböző végrehajtó hatóságai közötti, a be nem jelentett munkavégzés hatékonyabb és hatásosabb megelőzésére és az ilyen típusú munkavégzéstől való elrettentésre irányuló uniós szintű együttműködést, b)           a tagállamok különböző végrehajtó hatóságai technikai kapacitásának a javítása a be nem jelentett munkavégzés határokon átnyúló aspektusainak kezelésére, c)           a tagállamok tudatosságának fokozása a fellépések sürgősségét illetően, illetve a be nem jelentett munkavégzés elleni fellépések terén tett tagállami erőfeszítések előmozdítása.
1.5.2.     Az uniós részvételből
adódó többletérték
 A be nem jelentett munkavégzés megakadályozása és az ilyen munkavégzéstől való elrettentés hozzájárul az uniós és nemzeti jogszabályok jobb érvényesítéséhez, különösen a foglalkoztatás, a munkajog, az egészség és biztonság, valamint a szociális biztonsági rendszerek koordinálása terén. Az EUMSZ 151. cikkében meghatározott célkitűzéseknek megfelelően a be nem jelentett munkavégzés elleni uniós szintű fellépés hozzájárulna a formális munkahelyek létrejöttéhez, növelné a munkakörülmények minőségét és segítené fokozni a munkaerő-piaci beilleszkedést, valamint a társadalmi integrációt általában. Tekintettel az EUMSZ 153. cikkére, abban az esetben, ha a tagállamok és az Unió megosztott hatáskörrel rendelkeznek, az uniós intézkedés a be nem jelentett munkavégzés megakadályozására és az ilyen típusú munkavégzéstől való elrettentésre irányuló uniós együttműködés erősítése révén támogatná a tagállamok erőfeszítéseit, és hozzáadott értéket képviselne a tagállami intézkedésekhez képest, mivel hatékonyabbá és hatásosabbá tenné azokat.
1.5.3.     Hasonló korábbi tapasztalatok
tanulsága
 Ezidáig nem létezett olyan átfogó megközelítés, amely a tagállamok valamennyi érintett hatóságát bevonta volna a be nem jelentett munkavégzés elleni uniós szintű fellépésekbe.
1.5.4.     Összhang és lehetséges
szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel
 Alapvető jogok: A javaslat összhangban van az EU alapjogi stratégiájával (COM(2010) 573 végleges). Európa 2020 stratégia: A kezdeményezés hozzá fog járulni a munkahelyteremtéshez az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló stratégia keretében. COM (2010) 2020
1.6.        Az intézkedés és a pénzügyi
hatás időtartama
¨ A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik
–
¨  A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től
ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig
–
¨  Pénzügyi hatás ÉÉÉÉ-től ÉÉÉÉ-ig
n A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
–
A végrehajtás a határozat elfogadásának
időpontját követően egy kezdeti szakasszal indul,
–
azt követően: rendes ütem.
1.7.        Tervezett irányítási
módszer(ek)[33]
n Irányítás közvetlenül a Bizottság által
–
n a Bizottság szervezeti egységein keresztül, ideértve az uniós
küldöttségek személyzetét;
–
¨ végrehajtó ügynökségen keresztül;
¨ Megosztott irányítás
a tagállamokkal
¨ Közvetett irányítás, a végrehajtási feladatokat az alábbiaknak delegálva:
–
¨ harmadik országok vagy az általuk kijelölt szervek;
–
¨ nemzetközi szervezetek és ügynökségeik (nevezze meg);
–
¨ az EBB és az Európai Beruházási Alap;
–
¨ a költségvetési rendelet 208. és 209. cikkében említett szervek;
–
¨ közjogi szervek
–
¨ magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervek, olyan
mértékben, amennyiben megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtanak;
–
¨ a valamely tagállam magánjoga alapján működő, köz- és
magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott és megfelelő
pénzügyi garanciákat nyújtó szervek;
–
¨ az EUSZ V. címének értelmében a KKBP terén konkrét fellépések
végrehajtásával megbízott, és a vonatkozó alap-jogiaktusban meghatározott
személyek.
–       Egynél több irányítási módszer feltüntetése
esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban.
Megjegyzések
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.        A nyomon követésre és a
jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
Ismertesse a
rendelkezések gyakoriságát és feltételeit.
 Négy évvel a határozat hatálybalépése után a platform tevékenységei értékelésre kerülnek. Az értékelés az eredménymutatók, így például a más tagállamokkal való együttműködés minőségére, a rendszeres jelentésre és a további kutatásokra vonatkozó mutatók alapján készül. Az értékelés azt vizsgálja majd, hogy a platform milyen mértékben járult hozzá célkitűzéseinek megvalósításához. Ezt a jelentést az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának is elküldik.
2.2.        Irányítási és
kontrollrendszer
2.2.1.     Felismert kockázat(ok)
 A foglalkoztatás és a szociális innováció európai programja keretében végrehajtott kísérő intézkedéseket illetően: e program keretében a közvetlen irányítás különböző tevékenységek vonatkozásában szerződések és támogatások odaítélését, valamint támogatások kifizetését vonná maga után kormányzati és nem kormányzati szervezetek részére. A fő kockázatot az jelenti, hogy (különösen) a kisebb szervezetek képesek-e eredményesen ellenőrizni a költségeket és biztosítani a végrehajtott műveletek átláthatóságát.
2.2.2.     A működő belső
kontrollrendszerrel kapcsolatos információk
 A foglalkoztatás és a szociális innováció európai programja keretében végrehajtott kísérő intézkedéseket illetően: az 1296/2013/EU rendeletben szereplő ellenőrzési intézkedések kerülnek alkalmazásra.
2.2.3.     Az ellenőrzések költsége
és haszna, a várt hibaarány értékelése
2.3.        A csalások és a
szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
Tüntesse fel a
meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.
 A foglalkoztatás és a szociális innováció európai programja keretében végrehajtott kísérő intézkedéseket illetően: az 1296/2013/EU rendeletben szereplő, csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések kerülnek alkalmazásra.
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.        A kiadások a többéves
pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási
tételét/tételeit érintik?
·      Jelenlegi költségvetési tételek
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám […]Fejezet………………………………………...……….] || diff./nem diff. ([34])   || EFTA országokból[35]   || tagjelölt országokból[36]   || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikk (2) bekezdés b) pontja értelmében
 1 || 04.03.02.01 EaSI || diff. || IGEN || IGEN || NEM || NEM
 1 || 04.01.04.02 EaSI || nem diff. || IGEN || NEM || NEM || NEM
3.2.        A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.1.     A kiadásokra gyakorolt becsült
hatás összegzése
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Többéves pénzügyi keret fejezete || 1 || Intelligens és inkluzív növekedés
 FŐIGAZGATÓSÁG: EMPL ||   ||   || Tárgyév 2014[37]   || Tárgyév 2015 || Tárgyév 2016 || Tárgyév 2017 || Tárgyév 2018 || Tárgyév 2019 || Tárgyév 2020 || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 04.03.02.01 (EaSI) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 0,150 || 2,100 || 1,200 || 1,800 || 1,100 || 1,800 || 1,000 || 9,150
 Kifizetési előirányzatok || (2) || 0 || 2,100 || 1,200 || 1,800 || 1,100 || 1,800 || 1,000 || 9,000
 Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1 a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (2 a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[38]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 04.01.04.02 (EaSI) ||   || (3) || 0,115 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 1,459
 előirányzatok ÖSSZESEN FOGLALKOZTATÁSI FŐIGAZGATÓSÁG || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 0,265 || 2,324 || 1,424 || 2,024 || 1,324 || 2,024 || 1,224 || 10,609
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 0,115 || 2,324 || 1,424 || 2,024 || 1,324 || 2,024 || 1,224 || 10,459
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 0,150 || 2,100 || 1,200 || 1,800 || 1,100 || 1,800 || 1,000 || 9,150
 Kifizetési előirányzatok || (5) || 0 || 2,100 || 1,200 || 1,800 || 1,100 || 1,800 || 1,000 || 9,000
  Konkrét programok csomagjából finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || 0,115 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 1,459
 A többéves pénzügyi keret <….> FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 0,265 || 2,324 || 1,424 || 2,024 || 1,324 || 2,024 || 1,224 || 10,609
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 0,115 || 2,324 || 1,424 || 2,024 || 1,324 || 2,024 || 1,224 || 10,459
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Többéves pénzügyi keret fejezete || 5 || „Igazgatási kiadások”
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || Tárgyév 2014 || Tárgyév 2015 || Tárgyév 2016 || Tárgyév 2017 || Tárgyév 2018 || Tárgyév 2019 || Tárgyév 2020 || ÖSSZESEN
 FŐIGAZGATÓSÁG: EMPL ||   ||
  Humánerőforrás || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 2,310
  Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 EMPL Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 2,310
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 0,330 || 2,310
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || Tárgyév 2014   || Tárgyév 2015 || Tárgyév 2016 || Tárgyév 2017 || Tárgyév 2018 || Tárgyév 2019 || Tárgyév 2020 || ÖSSZESEN
 a többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 0,595 || 2,654 || 1,754 || 2,354 || 1,654 || 2,354 || 1,554 || 12,919
 Kifizetési előirányzatok || 0,445 || 2,654 || 1,754 || 2,354 || 1,654 || 2,354 || 1,554 || 12,769
3.2.2.     Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív
előirányzatok felhasználását
–
n  A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || Tárgyév 2014 || Tárgyév 2015 || Tárgyév 2016 || Tárgyév 2017 || Tárgyév 2018 || Tárgyév 2019 || Tárgyév 2020 || ÖSSZESEN
 TELJESÍTÉSEK
 Típus[39]   || Átlagos költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Összes szám || Összköltség
 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[40]: Az uniós eszközök és politikák, valamint a kapcsolódó jogszabályok kidolgozásának, végrehajtásának, ellenőrzésének és értékelésének a támogatása, a tényeken alapuló döntéshozatal és a társadalmi fejlődés előmozdítása a szociális partnerekkel, a civil társadalmi szervezetekkel, valamint az állami és magánszervekkel fenntartott partnerség keretében.
 A bevált gyakorlatok és információk cseréje, képzés, a technikai kapacitások kiépítése az együttműködés javítása érdekében, a tudatosság növelése || Tudásbank, közös iránymutatások, stb., közös műveletek, a személyzet cseréje, képzési tevékenységek, kampányok, stratégiák, értékelés || 0,366 || 1 || 0,15 || 4 || 2,100 || 4 || 1,200 || 4 || 1,800 || 4 || 1,100 || 4 || 1,800 || 4 || 1,000 || 25 || 9,150
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1. konkrét célkitűzés részösszege || 1 || 0,150 || 4 || 2,100 || 4 || 1,200 || 4 || 1,800 || 4 || 1,100 || 4 || 1,800 || 4 || 1,000 || 25 || 9,150
 ÖSSZKÖLTSÉG || 1 || 0 150 || 4 || 2,100 || 4 || 1,200 || 4 || 1,800 || 4 || 1,100 || 4 || 1,800 || 4 || 1,000 || 25 || 9,150
3.2.3.     Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
3.2.3.1.  Összegzés
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási
előirányzatok felhasználását
–
n  A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
millió EUR (három
tizedesjegyig)
   || Tárgyév 2104[41]   || Tárgyév 2015 || Tárgyév 2016 || Tárgyév 2017 || Tárgyév 2018 || Tárgyév 2019 || Tárgyév 2020 || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás || 0,33 || 0,33 || 0,33 || 0,33 || 0,33 || 0,33 || 0,33 || 2,31
 Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZTÉBE[42] bele nem tartozó előirányzatok   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási kiadások || 0,115 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 0,224 || 1,459
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN || 0,445 || 0,554 || 0,554 || 0,554 || 0,554 || 0,554 || 0,554 || 3,769
A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló,
az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül
átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a
meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az
éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt
további juttatásokkal.
3.2.3.2.   Becsült
humánerőforrás-szükségletek
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.
–
n  A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár:
A becsléseket teljes munkaidős
egyenértékben kell kifejezni
 ||   || Tárgyév 2014 || Tárgyév 2015 || Tárgyév 2016 || Tárgyév 2017 || Tárgyév 2018 || Tárgyév 2019 || Tárgyév 2020
 ||  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak) ||   ||
 || XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) (+0 AD) || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5
 || XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Külső munkatársak (teljes munkaidős egyenértékben (FTE)[43]   ||
 || XX 01 02 01 (AC, END, INT a teljes keretből) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT és JED a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[44]   || – a központban   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – a küldöttségeknél ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (AC, INT, END közvetlen kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
XX: az érintett
szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.
A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló,
az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül
átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a
meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az
éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt
további juttatásokkal.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (2AD + 0,5 AST) || AD1: A be nem jelentett munkavégzéssel kapcsolatos tevékenységek áttekintése, a platform titkársági munkájának a szervezése, a platform értekezleteinek a lebonyolítása, ideértve a napirendtervezet, a vitaanyagok előkészítését, valamint az értekezlet jegyzőkönyveinek a vezetését. Koordináció és együttműködés. A pályázatok/tenderek koordinálása. AD2: A platform operatív tevékenységeinek az áttekintése, ilyen például a tudásbank, a közös képzések, a felügyeletek és a személyzet cseréjének az irányítása, közös dokumentumok közzététele, stb. Az együttműködés koordinálásának a támogatása. A pályázatok/tenderek támogatása. 0,5AST: A titkárság adminisztratív támogatása, ideértve az iratkezelést, az értekezletek megszervezését (teremfoglalások, meghívók, költség-visszatérítési dokumentumok, stb.), az értekezlet dokumentumainak a kiosztása, általános levelezés.
 Külső munkatársak ||
3.2.4.     A jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel való összeegyeztethetőség
–
n  A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret
vonatkozó fejezetének átprogramozása.
Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi
keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő
összegeket.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[45].
Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.
3.2.5.     Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

–
n A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi
társfinanszírozást.
–
¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást
irányozza elő:
Előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)
   || Tárgyév N || Tárgyév N+1. év || Tárgyév N+2. év || Tárgyév N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen
 Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
–
n  A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.
–
¨  A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
–
¨         a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást
–
¨         a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[46]
 Tárgyév N || Tárgyév N+1. év || Tárgyév N+2. év || Tárgyév N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető
 … jogcímcsoport ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Az egyéb címzett
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t.
Ismertesse a bevételre
gyakorolt hatás számításának módszerét.

[1]               A Bizottság közleménye: „Határozottabb fellépés a be nem
jelentett munkavégzés ellen” (COM(2007)628)
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52007DC0628:HU:HTML

[2]               Lásd a II. mellékletben található hatásvizsgálatot a be
nem jelentett munkavégzés megakadályozására, valamint az ilyen típusú
munkavégzéstől való elrettentésre irányuló együttműködés
erősítését célzó európai platform létrehozásáról.
[3]               Valamennyi adat uniós polgárokkal folytatott közvetlen,
személyes interjúkon alapuló felmérésekből származik. Ebből az is
következik, hogy a be nem jelentett munkavégzés problémájával kapcsolatos
tudatosság, a tagállamok fogalommeghatározásai, az átláthatóság és az interjút
lefolytató személybe vetett bizalom olyan fontos tényezők, amelyek
befolyásolják, hogy az érintett polgárok elismerik-e, hogy be nem jelentett
munkát végeztek vagy ilyen munkavégzésből valamiféle előnyük
származott.
[4]               402. sz. Eurobarométer tematikus felmérés: „Be nem
jelentett munkavégzés az Európai Unióban, 2013 http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_402_en.pdf
[5]               Európai bizottság, Foglalkoztatási és szociális
fejlemények Európában – 2013, Luxemburg, 2014.
[6]               A Bizottság közleménye: „Európa 2020 – Az intelligens,
fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája”, COM (2010)2020,
2010. március 3.
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:2020:FIN:HU:PDF
A Bizottság közleménye: „Új készségek és munkahelyek programja: Európa
hozzájárulása a teljes foglalkoztatottsághoz” COM 2010(682), 2010. november 23.

[7]               A Bizottság közleménye: „Út a munkahelyteremtő
fellendülés felé”, COM(2012) 173 final, 2012. április 18.
[8]               A Tanács 2010. október 21-i 2010/707/EU határozata a
tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról.
[9]               http://ec.europa.eu/europe2020/making-it-happen/country-specific-recommendations/index_hu.htm;
[10]             http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P7-TA-2014-0012
[11]             Németországban a Szövetségi Pénzügyminisztérium és az
építési, a festő, valamint az ipari textil szolgáltatási ágazatban
működő szociális partnerek között megállapodások vannak érvényben,
Bulgáriában létrehozták a nemzeti „Üzleti szabályok” központot, Luxemburgban
pedig bevezették, hogy az építkezéseken dolgozó munkavállalóknak
személyazonosító kártyával kell rendelkezniük.
[12]             Jelentés a 402. sz. Eurobarométer tematikus
felmérésről: Be nem jelentett munkavégzés az Európai Unióban, 2013.
[13]             Lásd a hatásvizsgálatot a be nem jelentett munkavégzés
megakadályozására, valamint az ilyen típusú foglalkoztatástól való
elrettentésre irányuló együttműködés erősítését célzó európai
platform létrehozásáról, 3.2.2. fejezet, 1. táblázat.
[14]             „Összefogás
a be nem jelentett munkavégzés elleni küzdelemben Európában: Megvalósíthatósági
tanulmány a be nem jelentett munkavégzés megakadályozása és a be nem jelentett
munkavégzés elleni fellépés érdekében a munkaügyi felügyelőségek és más
érintett felügyeleti és végrehajtó szervek közötti európai együttműködési
platform létrehozásáról”, Regioplan 2010. http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=6676&langId=en

[15]             Jelentés a 402. sz. Eurobarométer tematikus
felmérésről: Be nem jelentett munkavégzés az Európai Unióban, 2013.
http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_402_en.pdf
[16]             „A
be nem jelentett munkavégzés visszaszorítása az Európai Unió 27 tagállamában és
Norvégiában. Megközelítések és intézkedések 2008 óta”, Eurofound 2013 http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef13243.htm
[17]             http://www.eurofound.europa.eu/areas/labourmarket/tackling/search.php
[18]             „Az
EUMSZ 154. cikke szerinti konzultáció a szociális partnerekkel a be nem
jelentett munkavégzés kialakulásának megelőzésére és az ilyen típusú munkavégzéstől
való elrettentésre irányuló uniós együttműködés erősítéséről”,
konzultációs dokumentum C(2013)4145 http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=10345&langId=en
[19]             „A szociális partnerekkel a be nem jelentett munkavégzés
kialakulásának megelőzésére és az ilyen típusú munkavégzéstől való
elrettentésre irányuló uniós együttműködés erősítéséről az EUMSZ
154. cikke szerint folytatott konzultáció második szakasza”, C(2014)452 final.
http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=11424&langId=en
[20]             További részletekért lásd a be nem jelentett munkavégzés
megakadályozására, valamint az ilyen típusú foglalkoztatástól való
elrettentésre irányuló együttműködés erősítését célzó európai
platform létrehozásáról szóló hatásvizsgálat I. mellékletét.
[21]             Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i
1296/2013/EU rendelete az Európai Unió foglalkoztatás és társadalmi innováció
programjáról és a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai
Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról szóló 283/2010/EU európai
parlamenti és tanácsi határozat módosításáról.
[22]             HL C… , , . .o.
[23]             HL C… , , . .o.
[24]             A Bizottság közleménye: Út a munkahelyteremtő
fellendülés felé, COM(2012) 173, 2012. április 18. http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=101&newsId=1270&furtherNews=yes
[25]             A Tanács 2010. október 21-i 2010/707/EK határozata a
tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról (HL L 308.,
2010. 11. 24., 46. o.).
[26]             Az iránymutatások a 2011., 2012. és 2013. évre is
érvényben maradtak.
[27]             Az
Európai Parlament 2014. január 14-i állásfoglalása a hathatós munkaügyi
ellenőrzésekről: az európai munkakörülmények javítására irányuló
stratégiáról (2013/2112/INI) http://www.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?lang=en&reference=2013/2112(INI)

[28]             A Bizottság 2007. október 24-i COM (2007)628 közleménye:
„Határozottabb fellépés a be nem jelentett munkavégzés ellen”.
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52007DC0628:HU:HTML
[29]             Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i
95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének
védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23.,
31. o.).
[30]             Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18 i
45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által
történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az
ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.01.12., 1. o.).
[31]             Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based
Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting).
[32]             A költségvetési rendelet 54. cikke
(2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.
[33]             Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a
költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások
megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[34]             Diff. = Differenciált előirányzatok / nem diff. = Nem
differenciált előirányzatok.
[35]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[36]             Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok.
[37]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának
első éve.
[38]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[39]             A teljesítések a nyújtandó termékeket és szolgáltatásokat
jelentik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben
stb.).
[40]             Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések...”)
feltüntetett célkitűzés. „Konkrét célkitűzés(ek)…”:
[41]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának
első éve.
[42]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[43]             AC = szerződéses alkalmazott; AL = helyi alkalmazott;
END = kirendelt nemzeti szakértő; INT = kölcsönmunkaerő (átmeneti
alkalmazott); JED = küldöttségi pályakezdő szakértő.
[44]             Az operatív előirányzatokból finanszírozott
külső személyzetre vonatkozó részleges felső határérték (korábban:
BA-tételek).
[45]             Lásd a 2007–2013-as időszakra szóló intézményközi
megállapodás 19. és 24. pontját.
[46]             A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek)
tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek)
csökkentett bruttó összegeket kell megadni.