               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.2.16.
            COM(2016) 68 final
            2016/0040(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodással létrehozott, vámügyekkel foglalkozó albizottságban az említett megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló II. jegyzőkönyvnek egy új, a származási szabályok tekintetében a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel történő felváltásával összefüggésben az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény
                  1
                (a továbbiakban: az egyezmény) olyan áruk származásával kapcsolatban állapít meg rendelkezéseket, amelyek a szerződő felek közötti vonatkozó megállapodások hatálya alá tartozó kereskedelem tárgyát képezik. Az EU 2011. június 15-én írta alá az egyezményt. A Moldovai Köztársaság 2013. július 17-én kérelmezte, hogy csatlakozhasson az egyezményhez; ennek nyomán az egyezménnyel létrehozott vegyes bizottság 2014. május 21-i 2. számú határozatában
                  2
                úgy döntött, hogy a Moldovai Köztársaságot fel kell kérni az egyezményhez való csatlakozásra.

               Az EU és a Moldovai Köztársaság 2012. március 26-án, illetve 2015. július 31-én helyezte letétbe elfogadási okiratát az egyezmény letéteményesénél. Következésképpen az egyezmény 10. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában az egyezmény az EU és a Moldovai Köztársaság tekintetében 2012. május 1-jén, illetve 2015. szeptember 1-jén lépett hatályba.

               Az egyezmény 6. cikke értelmében a szerződő felek az egyezmény hatékony alkalmazását biztosító megfelelő intézkedéseket hoznak. Ezért az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodással
                  3
                létrehozott, vámügyekkel foglalkozó albizottságnak határozatot kell elfogadnia a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló II. jegyzőkönyvnek egy új, a származási szabályok tekintetében az egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel történő felváltásáról. Az Európai Unió által a vámügyekkel foglalkozó albizottságban képviselendő álláspontot a Tanácsnak kell meghatároznia.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               A tanácsi határozat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetében)

               A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Javasolt aktus: tanácsi határozat.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               Az uniós tagállamokat a Vámkódexbizottság (Származási Szekció) 2015. szeptember 30-i ülésén tájékoztatták a tanácsi határozattervezetről.

               •Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

                  Külső szakértő bevonására nem volt szükség.

               •Hatásvizsgálat

               Hatásvizsgálatra szintén nem volt szükség, mivel a javasolt módosítások technikai jellegűek, és nem érintik a származási szabályokkal kapcsolatos jelenleg hatályos jegyzőkönyv tartalmát.

               2016/0040 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodással létrehozott, vámügyekkel foglalkozó albizottságban az említett megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló II. jegyzőkönyvnek egy új, a származási szabályok tekintetében a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel történő felváltásával összefüggésben az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodáshoz
                  4
                (a továbbiakban: a megállapodás) csatolt II. jegyzőkönyv (a továbbiakban: a II. jegyzőkönyv) a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről rendelkezik.

               (2)A társulási megállapodásban – annak II. jegyzőkönyvét is ideértve – foglalt, a kereskedelmet és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyeket érintő rendelkezések többsége 2014. szeptember 1-je óta ideiglenesen alkalmazandó.

               (3)A pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény
                  5
                (a továbbiakban: az egyezmény) olyan áruk származásával kapcsolatban állapít meg rendelkezéseket, amelyek a szerződő felek közötti vonatkozó megállapodások hatálya alá tartozó kereskedelem tárgyát képezik.

               (4)Az Unió 2011. június 15-én írta alá az egyezményt. Az egyezménnyel létrehozott vegyes bizottság 2014. május 21-i 2. számú határozatában
                  6
                úgy döntött, hogy a Moldovai Köztársaságot fel kell kérni az egyezményhez való csatlakozásra.

               (5)Az Unió és a Moldovai Köztársaság 2012. március 26-án, illetve 2015. július 31-én helyezte letétbe elfogadási okiratát az egyezmény letéteményesénél. Következésképpen az egyezmény 10. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában az egyezmény az Unió és a Moldovai Köztársaság tekintetében 2012. május 1-jén, illetve 2015. szeptember 1-jén lépett hatályba.

               (6)Az egyezmény 6. cikke értelmében a szerződő felek az egyezmény hatékony alkalmazását biztosító megfelelő intézkedéseket hoznak. Ezért a megállapodással létrehozott, vámügyekkel foglalkozó albizottságnak határozatot kell elfogadnia a II. jegyzőkönyvnek egy új, a származási szabályok tekintetében az egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel történő felváltásáról.

               (7)Ezért az Unió által a vámügyekkel foglalkozó albizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodással létrehozott, vámügyekkel foglalkozó albizottságban az említett megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló II. jegyzőkönyvnek egy új, a származási szabályok tekintetében a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel történő felváltásával összefüggésben az Európai Unió által képviselendő álláspontnak a vámügyekkel foglalkozó albizottság e határozathoz mellékelt határozattervezetén kell alapulnia.

               A vámügyekkel foglalkozó albizottság határozattervezetének kisebb módosításait az említett albizottság uniós képviselői a Tanács újabb határozata nélkül is jóváhagyhatják.

               2. cikk

               A vámügyekkel foglalkozó albizottság határozatát ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 54., 2013.2.26., 4. o.

                     (2)
                  HL L 217., 2014.7.23., 88. o.

                     (3)
                  HL L 260., 2014.8.30., 4. o.

                     (4)
                  HL L 260., 2014.8.30., 4. o.

                     (5)
                  HL L 54., 2013.2.26., 4. o.

                     (6)
                  HL L 217., 2014.7.23., 88. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.2.16.
            COM(2016) 68 final
            MELLÉKLET
            Csatolmány
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodással létrehozott, vámügyekkel foglalkozó albizottságban az említett megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló II. jegyzőkönyvnek egy új, a származási szabályok tekintetében a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel történő felváltásával összefüggésben az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               Tervezet
               AZ EU–MOLDOVAI KÖZTÁRSASÁG VÁMÜGYEKKEL FOGLALKOZÓ ALBIZOTTSÁG .... sz. HATÁROZATA

               (...)

               az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló II. jegyzőkönyv felváltásáról

               Az EU–Moldova vámügyekkel foglalkozó albizottság,

               tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodásra
                  1
                és különösen annak 144. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló II. jegyzőkönyvre,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 144. cikkének (2) bekezdése hivatkozik a megállapodás II. jegyzőkönyvére (a továbbiakban: a II. jegyzőkönyv), amely megállapítja a származási szabályokat, és származási kumuláció alkalmazását írja elő az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság viszonylatában.

               (2)A társulási megállapodásban – annak II. jegyzőkönyvét is ideértve – foglalt, a kereskedelmet és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyeket érintő rendelkezések többsége 2014. szeptember 1-je óta ideiglenesen alkalmazandó.

               (3)A II. jegyzőkönyv 38. cikke értelmében a szóban forgó jegyzőkönyv rendelkezéseinek módosításáról a megállapodás 200. cikkével létrehozott, vámügyekkel foglalkozó albizottság határozhat.

               (4)A pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény
                  2
                (a továbbiakban: az egyezmény) célja a pán-euromediterrán övezet országai között a származási szabályok tárgyában létrejött, jelenleg hatályos jegyzőkönyvek egyetlen egységes jogi aktussal történő helyettesítése.

               (5)Az Unió 2011. június 15-én írta alá az egyezményt. Az egyezménnyel létrehozott vegyes bizottság 2014. május 21-i 2. számú határozatában
                  3
                úgy döntött, hogy a Moldovai Köztársaságot fel kell kérni az egyezményhez való csatlakozásra.

               (6)Az Unió és a Moldovai Köztársaság 2012. március 26-án, illetve 2015. július 31-én helyezte letétbe elfogadási okiratát az egyezmény letéteményesénél. Következésképpen az egyezmény 10. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában az egyezmény az Unió és a Moldovai Köztársaság tekintetében 2012. május 1-jén, illetve 2015. szeptember 1-jén lépett hatályba.

               (7)A II. jegyzőkönyvet ezért egy új, az egyezményre hivatkozó jegyzőkönyvvel kell helyettesíteni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodáshoz csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló II. jegyzőkönyv helyébe az e határozat mellékletében foglalt szöveg lép.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Ezt a határozatot […]-tól/-től kell alkalmazni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  a vámügyekkel foglalkozó albizottság részéről

                  az elnök

               Melléklet

               II. jegyzőkönyv

               a „származó termékek” fogalmának meghatározásáról és az igazgatási együttműködés módszereiről

               1. cikk

               Az alkalmazandó származási szabályok

               1.
                     E megállapodás végrehajtása tekintetében a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény
                  4
                (a továbbiakban: az egyezmény) I. függeléke és II. függelékének vonatkozó rendelkezései alkalmazandók.

               2.
                     Az egyezmény I. függelékében és II. függelékének vonatkozó rendelkezéseiben szereplő „releváns megállapodás” kifejezés e megállapodásra történő hivatkozásként értelmezendő.

               2. cikk

               A viták rendezése

               1.
                     Amennyiben az egyezmény I. függelékének 32. cikke szerinti ellenőrzési eljárásokkal kapcsolatban olyan viták merülnek fel, amelyeket nem lehet rendezni az ellenőrzést kérő vámhatóságok és az ellenőrzés végrehajtásáért felelős vámhatóságok között, ezeket a vitákat a vámügyekkel foglalkozó albizottság elé kell terjeszteni. Az e megállapodás V. címének (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 14. fejezetében (Vitarendezés) szereplő, a vitarendezési mechanizmusra vonatkozó rendelkezések nem alkalmazandók.

               2.
                     Az importőr és az importáló ország vámhatóságai közötti viták rendezésére vonatkozóan minden esetben az említett ország jogszabályai az irányadók.

               3. cikk

               A jegyzőkönyv módosítása

               E jegyzőkönyv rendelkezéseinek módosításáról a vámügyekkel foglalkozó albizottság határozhat.

               4. cikk

               Az egyezmény felmondása

               1.
                     Amennyiben akár az Európai Unió, akár a Moldovai Köztársaság írásban értesíti az egyezmény letéteményesét arról, hogy az egyezmény 9. cikke értelmében fel kívánja mondani az egyezményt, az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság e megállapodás végrehajtása érdekében azonnal tárgyalásokat kezd a származási szabályokról.

               2.
                     Az e tárgyalások eredményeképpen megállapított új származási szabályok hatálybalépéséig e megállapodás tekintetében továbbra is az egyezmény I. függelékében és – adott esetben – II. függelékének vonatkozó rendelkezéseiben előírt, a felmondás időpontjában hatályos származási szabályok alkalmazandók. Mindazonáltal az egyezmény I. függelékében és – adott esetben – II. függelékének vonatkozó rendelkezéseiben előírt származási szabályok a felmondás időpontjától kezdve kizárólag az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti kétoldalú kumulációt lehetővé tevő rendelkezésekként értelmezendők.

               5. cikk

               Átmeneti rendelkezések – kumuláció

               Az egyezmény I. függeléke 16. cikkének (5) bekezdése és 21. cikkének (3) bekezdése ellenére amennyiben a kumuláció csak az EFTA-államokat, a Feröer-szigeteket, az Európai Uniót, Törökországot, a stabilizációs és társulási folyamat résztvevőit és a Moldovai Köztársaságot érinti, származási igazolásként EUR.1 szállítási bizonyítvány és származási nyilatkozat is elfogadható.

                     (1)
                  HL L 260., 2014.8.30., 4. o.

                     (2)
                  HL L 54., 2013.2.26., 4. o.

                     (3)
                  HL L 217., 2014.7.23., 88. o.

                     (4)
                  HL L 54., 2013.2.26., 4. o.


				|

		52011PC0340

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Ausztria „EGF/2010/007 AT/Steiermark and Niederösterreich” referenciaszámú kérelme) /* COM/2011/0340 végleges */

			   	INDOKOLÁS
A költségvetési fegyelemről és a
pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai
Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, 2006. május 17-i
intézményközi megállapodás[1] 28. pontja a
pénzügyi keret vonatkozó fejezeteinek felső korlátain felül, egy
rugalmassági mechanizmus révén, legfeljebb évi 500 millió EUR erejéig
lehetővé teszi az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a
továbbiakban: EGAA) igénybevételét.
Az EGAA-ból érkező hozzájárulásokra
vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap
létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet[2] tartalmazza.
2010. március 9-én Ausztria NUTS II.
szintű Steiermark (Stájerország, AT22) és Niederösterreich (Alsó-Ausztria,
AT12) régiójában a NACE Rev. 2 rendszer szerinti 24. ágazatban
(fémalapanyag gyártása)[3] működő
54 vállalatnál történt elbocsátásokat követően „EGF/2010/007
AT/Steiermark and Niederösterreich” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az
EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt.
A kérelem alapos vizsgálata után a Bizottság
az 1927/2006/EK rendelet 10. cikke alapján megállapította, hogy a
pénzügyi hozzájárulásnak a rendeletben megállapított feltételei teljesülnek.
A KÉRELEM ÖSSZEFOGLALÁSA ÉS ELEMZÉS
 Főbb adatok: ||
 EGAA-referenciaszám || EGF/2010/007
 Tagállam || Ausztria
 2. cikk || b)
 Érintett vállalatok || 54
 NUTS II. régiók || Steiermark (AT22) Niederösterreich(AT12)
 NACE Rev. 2. ágazat || 24 (fémalapanyag gyártása)
 Referencia-időszak || 2009.4.1–2009.12.31.
 A személyre szabott szolgáltatások kezdetének időpontja || 2009.4.1.
 A kérelem benyújtásának időpontja || 2010.3.9.
 A referencia-időszakban történt elbocsátások száma || 1 180
 A támogatásra jogosult elbocsátott munkavállalók száma || 356
 A személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó kiadások (EUR) || 12 266 158
 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások[4] (EUR) || 479 855
 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások (%) || 3,8
 Teljes költségvetés (EUR) || 12 746 013
 EGAA-hozzájárulás EUR-ban (65 %) || 8 284 908
1.
A kérelmet 2010. március 9-én nyújtották be a
Bizottságnak, és 2011. február 22-ig további információkkal egészítették ki.
2.
A kérelem megfelel az 1927/2006/EK rendelet
2. cikkének b) pontjában az EGAA-ra vonatkozóan meghatározott
beavatkozási kritériumoknak, és benyújtására a rendelet 5. cikkében
említett 10 hetes határidőn belül került sor.
Az elbocsátások és a
világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett fő strukturális
változások, illetve a globális pénzügyi és gazdasági válság közötti kapcsolat
3.
Az elbocsátások és a globális pénzügyi-gazdasági
válság közötti kapcsolat indokolásaként Ausztria azzal érvel, hogy a válság
következtében a fém iránti kereslet világszerte visszaesett, különösen súlyos
hatást gyakorolva Ausztria fém- (vas- és színesfém-) kivitelére és ezáltal az
ország fémtermelésére és a foglalkoztatásra. Az Eurostat és az osztrák
statisztikai hivatal (Statistik Austria) kérelemben szereplő adatai
szerint az osztrák fémtermelés közel 80 %-át exportálják, és a fémkivitel Ausztria
teljes exportjának csaknem 9 %-át teszi ki. Ez az arány magasabb, mint az
EU-27 átlaga (6,1 %).
4.
A válságot megelőzően az osztrák fémipar
működése dinamikus volt, az erős exporttevékenységnek
köszönhetően egyértelmű kereskedelmi többletet ért el, különösen a vas
és acél termékcsoportban. Ennek segítségével sikerült ellensúlyozni a
globalizáció hatásait, például a harmadik országokból történő fémbehozatal
növekedését.
Az ágazat korábbi
növekedése 2008 negyedik negyedévében megtorpant, ami a 2009 január és július
közötti időszakban a fémkivitel 38,6 %-os csökkenését okozta az
előző évhez képest. Az exporttevékenység visszaesése Ausztria egyéb
termékei esetében kevésbé volt hangsúlyos (a teljes kiviteli mennyiség 24%-kal
csökkent). Az Eurostat input-output tábláira hivatkozva Ausztria azt is
hangsúlyozza, hogy a fémipari vállalkozások nagymértékben függnek egymástól és
néhány, a válság által leginkább érintett iparágtól, mint az építőipar,
gépipar és autóipar.
5.
Az Európai Bizottság szolgálatainak 2009
áprilisában és 2009 októberében közzétett munkadokumentuma[5]
megállapította, hogy a válság súlyos hatást gyakorolt az Unió legnagyobb
acéltermelő országai mindegyikére. A 2009. év első negyedévét
megelőző év során az EU-27 nyersacéltermelése 43,8 %-kal esett
vissza, míg a világ acéltermelése ugyanebben az időszakban 22,8 %-kal
csökkent. Számos európai acélipari vállalat csökkentette a termelési napok
számát vagy felfüggesztette a termelését, és a nagy acélipari csoportok közel
32 800 fő elbocsátását jelentettek be az EUROFER, az Európai Vas- és
Acélipari Szövetség adatai szerint. Mindez jól illusztrálja, hogy a válság
milyen súlyos hatást gyakorolt az európai fémiparra.
Az elbocsátások számának igazolása és a 2. cikk b) pontjában
foglalt kritériumok teljesítése
6.
Ausztria e kérelmet az 1927/2006/EK rendelet
2. cikkének b) pontjában említett beavatkozási kritérium alapján
nyújtotta be, amely szerint az alapból akkor lehet támogatást nyújtani, ha egy
kilenchónapos időszak alatt egy tagállamnak egyetlen vagy két egymással
határos NUTS II. szintű régiójában, ugyanabban a NACE Rev. 2.
rendszer szerinti ágazatban működő vállalatoktól legalább
500 munkavállalót elbocsátanak.
7.
A kérelem arra hivatkozik, hogy a
2009. április 1-jétől 2009. december 31-ig
terjedő referencia-időszakban 1 180 személyt bocsátottak el 54,
a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 24. ágazatba („Fémalapanyag gyártása”)
sorolt vállalattól, a NUTS II. szintű Steiermark (Stájerország, AT22) és Niederösterreich
(Alsó-Ausztria, AT12) régiókban. Valamennyi elbocsátást az 1927/2006/EK
rendelet 2. cikke második bekezdésének második francia bekezdése alapján vették
számításba.
Az elbocsátások előre nem látható
jellegének bizonyítása
8.
Az osztrák hatóságok azt állítják, hogy a globális
válságot és annak fémalapanyag-ágazatra gyakorolt hatását nem lehetett
előre látni; érvelésükben arra hivatkoznak, hogy a nemzetközi és nemzeti
szervezetek, mint az Európai Bizottság, az OECD és az osztrák gazdaságkutató intézetek,
a WIFO (Österreichisches Institut für Wirtschaftsforschung) és az IHS (Institut
für höhere Studien) 2007 végétől kezdve radikálisan lefelé módosították a
reál-GDP-növekedésre vonatkozó előrejelzéseket. Miután 2008
őszén a két országos intézet 0,9 %-os, illetve 1,2 %-os csekély
növekedést jelzett előre, a 2009-re vonatkozó előrejelzéseiket 2009
szeptemberében –3,4 %-ra, illetve –3,8 %-ra kellett kiigazítaniuk.
Bár a fémipart általában ciklikus ingadozások jellemzik, a válság által
előidézett visszaesés gyorsasága és intenzitása nem volt előre
látható, és az ágazatot meglepetésként érte.
9.
A WIFO felmérésének eredményei a stájerországi és
alsó-ausztriai fémipari vállalatok bizalmának 2009 első hónapjaiban
bekövetkezett zuhanásáról is beszámoltak: a megkérdezett vállalatok a 2008-at
megelőző években átlagosan 21 %-ban, 2009 júliusára azonban már
83 %-ban minősítették exportmegrendeléseik volumenét elégtelennek.
Az elbocsátó vállalatok és a támogatásra
jogosult munkavállalók meghatározása
10.
A kérelem szerint a kilenc hónapos
referencia-időszak során 54 vállalattól összesen 1 180 főt
bocsátottak el, melyből 356 munkavállaló (30,2 %) jogosult
támogatásra. Mind a 356 munkavállaló belépett a Voest-Alpine acélipari alapba
(„Voest-Alpine-Stahlstiftung”), amely egy, az AMF/18-2010 szövetségi irányelv[6]
meghatározása szerinti vállalkozás típusú munkaerőalap
(„Unternehmensstiftung”). Azon fennmaradó munkavállalók közül, akik nem léptek
be az alapba, mintegy 76,2 % talált új munkát, 17,8 % vett részt az
alaptól független AMS-képzésben, és mintegy 6 % nyugdíjba ment vagy
tervezi, hogy nyugdíjba vonul.
 A vállalatok és az elbocsátott személyek száma
 Alufix-Folienverarbeitungsgesellschaft m.b.H. || 6 || Icon Anlagenbau GmbH || 3
 Augusta Metalltechnik GmbH || 11 || IPA Produktions- & Vertriebsgesellschaft m.b.H. || 9
 Becker & Co Ges.m.b.H. & Co KG || 1 || Isoplus Fernwärmetechnik Gesellschaft m.b.H. || 32
 Benda-Lutz Werke GmbH || 11 || Johann Nemetz & Co Gesellschaft m.b.H. || 13
 Biedermann || 1 || Karl Fink Ges.m.b.H. || 30
 Böhler Bleche GmbH & Co KG || 47 || Kunstguss Wagner Gesellschaft m.b.H. || 1
 Böhler Edelstahl GmbH & Co KG || 37 || Martin Miller GmbH || 9
 Böhler Schweisstechnik Austria || 10 || Metallguss Katz GmbH || 3
 Böhler-Uddeholm Precision Strip GmbH & Co KG || 133 || Neuman Aluminium Strangpresswerk GmbH || 99
 Böhler-Ybbstal Profil GmbH || 45 || O. St. Feinguss- Gesellschaft m.b.H. || 12
 Breitenfeld Edelstahl AG Stahlwerk und Schmiede || 32 || Schlieper Gesellschaft m.b.H. || 20
 Buntmetall Amstetten Gesellschaft m.b.H. || 10 || Schoeller-Bleckmann Edelstahlrohr GmbH || 24
 Dynacast Österreich Gesellschaft m.b.H. || 14 || Sonderstahlwerk Breitenfeld GmbH || 1
 EGM-Industrieguss GmbH || 5 || Stahl Judenburg Gesellschaft m.b.H. || 16
 ELSA Edelmetall-Legier-und Scheideanstalt Gesellschaft m.b.H. || 1 || Stahl- und Walzwerk Marienhuette Ges. m.b.H. || 5
 Enzesfeld-Caro Metallwerke Aktiengesellschaft || 21 || Teich Aktiengesellschaft || 10
 FM Flanschenwerk Ges.m.b.H. || 3 || Ternitz Druckguss Gesellschaft m.b.H. || 1
 Franz Steininger Gesellschaft m.b.H. || 4 || TIP Formenbau GmbH || 3
 Georg Fischer Eisenguss GmbH || 6 || VAEE Eisenbahnsysteme GmbH || 11
 Georg Fischer Fittings GmbH || 15 || Voestalpine Austria Draht GmbH || 29
 Georg Fischer GmbH & Co KG || 4 || Voestalpine Giesserei Traisen GmbH || 32
 Georg Fischer Kokillenguss GmbH || 59 || Voestalpine Krems GmbH || 56
 Georg Fischer Moessner GmbH Nfg & Co KG || 10 || Voestalpine Schienen GmbH || 2
 GF Druckguss GmbH || 14 || Voestalpine Stahl Donawitz GmbH & Co KG || 14
 GLS Tanks International GmbH || 28 || Voestalpine Tubulars GmbH & Co KG || 166
 G-MAG Europe GmbH || 12 || Welser Profile AG || 14
 Hammerschied Ernstbrunner Eisengiesserei GmbH & Co KG || 4 || Wuppermann Austria Gesellschaft m.b.H || 21
 Vállalatok összesen: 54 || Elbocsátott munkavállalók száma összesen 1 180 ||
11.
A 356 támogatásra jogosult munkavállaló felosztása:
 Kategória || Szám || Százalék
 Férfiak || 343 || 96,3
 Nők || 13 || 3,7
 EU-állampolgárok || 354 || 99,4
 Nem EU-állampolgárok || 2 || 0,6
 15 és 24 év közöttiek || 96 || 27,0
 25 és 54 év közöttiek || 246 || 69,1
 55 és 64 év közöttiek || 14 || 3,9
 64 évesnél idősebbek || 0 || 0,0
12.
A fenti kategóriákban 11 olyan munkavállaló
szerepel (3,1 %), akik tartós egészségügyi problémával küzdenek vagy
fogyatékkal élnek.
13.
A foglalkozási csoportok szerinti megoszlás a
következő:
 Kategória || Szám || Százalék
 Vezetők || 2 || 0,6
 Technikusok || 31 || 8,7
 Irodai foglalkozások || 22 || 6,2
 Szakképzettséget igénylő ipari foglalkozások || 75 || 21,1
 Gépkezelők, összeszerelők és járművezetők || 42 || 11,8
 Alacsonyabb szakképesítést igénylő foglalkozások || 184 || 51,7
14.
Az 1927/2006/EK rendelet 7. cikkének
megfelelően Ausztria megerősíti, hogy az EGAA végrehajtásának
különböző szakaszaiban és különösen az EGAA-hoz való hozzáférésben mind
jelenleg, mind a jövőben a nők és a férfiak egyenlőségét szem
előtt tartó és diszkriminációellenes politikát alkalmaz és fog is
alkalmazni.
Az érintett terület, valamint az ott
működő hatóságok és érdekelt felek bemutatása
15.
A elbocsátások a kilenc osztrák szövetségi
tartomány közül kettőt, Stájerországot (AT22) és Alsó-Ausztriát (AT12)
érintették. Mindkét tartomány Ausztria ipari régióihoz tartozik,
Felső-Ausztriával és Vorarlberggel együtt. Alsó-Ausztria Ausztria
legnagyobb szövetségi tartománya, Bécs, az osztrák főváros körül fekszik, amely
maga is tartományi státusszal rendelkezik. A Cseh Köztársasággal és
Szlovákiával határos, tartományi fővárosa Szent Pölten. Stájerország
Szlovéniával határos, tartományi fővárosa Graz, mely Ausztria második
legnagyobb városa Bécs után.
16.
Az osztrák hatóságok kifejtették, hogy a két
tartományt továbbra strukturális hiányosságok jellemzik, a bruttó regionális
termék (regionális GDP) az országos átlag alatt van (a 2006-os adatok alapján).
A munkanélküliségi ráta Stájerországban általában meghaladja az országos átlagot,
különösen Graz környékén, valamint a tartomány nyugati és keleti részén, míg
Alsó-Ausztriában a munkanélküliség nagyjából ugyanolyan szintű, mint
Ausztria egészében. A tartós (egy évet meghaladó) munkanélküliség mindkét
tartományban meghaladja az országos átlagot, és mindkét tartományban
jelentős jövedelmi különbségek tapasztalhatók a régiókon belül, ami a
területek földrajzi, jellegbeli és gazdasági szerkezeti sokszínűségét
tükrözi. A viszonylag kedvezőtlen helyzet kialakulásának oka
Stájerországban az 1980-as évek végét jellemző strukturális válság
késői hatása, amely korai nyugdíjazási rendszerek bevezetéséhez és a nők
alacsony foglalkoztatási rátájához vezetett, különösen a vidéki területeken.
Alsó-Ausztria strukturális változásokon megy keresztül, a képesítések és a
munkahelyek megfeleltetésének kihívásaival kell szembenéznie.
17.
A fő érdekelt felek a stájerországi és az
alsó-ausztriai regionális állami foglalkoztatási szolgálatok (regionale
Geschäftsstellen des Arbeitsmarktservice/AMS), az Osztrák Gazdasági Kamara
Mérnöki és Fémmegmunkáló Egyesülete (Fachverband der maschinen- und
metallverarbeitenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), az Osztrák
Gazdasági Kamara Bányászati és Vastermelő Iparegyesülete, (Fachverband der
Bergwerke und eisenerzeugenden Industrie der Wirtschaftskammer Österreich), a
fém-textil-élelmiszeripari szakszervezet (Gewerkschaft Metall-Textil-Nahrung),
valamint a Magánszektorban, Nyomdaiparban, Újságírásban és Papíriparban
Dolgozók Szakszervezete (Gewerkschaft der Privatangestellten, Druck,
Journalismus, Papier), mely szakszervezetek egyaránt az Osztrák Szakszervezetek
Szövetsége (Österreichische Gewerkschaftsbund/ÖGB) fedőszervezete alatt
működnek.
Az elbocsátások várható hatása a helyi,
a regionális és az országos foglalkoztatásra
18.
A kérelemben szereplő adatok azt mutatják,
hogy a fémipar mindkét tartomány foglalkoztatási helyzetében jelentős: az
ágazat 2008-ban Stájerországban a foglalkoztatás 2,1 %-át képviselte
(Ausztriában ez volt a legmagasabb arány, szemben az ország egészére vonatkozó
1 %-kal). Alsó-Ausztriában ez az arány 1,5 % volt (Ausztriában a
harmadik legmagasabb).
19.
Az Osztrák Statisztikai Hivatal és az osztrák
kutatóintézetek adatait idézve az osztrák hatóságok kifejtették, hogy 2009-ben
a munkanélküliség összességében meredeken nőtt: Stájerországban
39,9 %-kal, Alsó-Ausztriában pedig 31,3 %-kal az Ausztria egészére
vonatkozó alacsonyabb mértékű 29,3 %-os növekedéshez képest (2009. 2.
negyedév). A fém iránti kereslet csökkenése erősen negatív hatást
gyakorolt a stájerországi és az alsó-ausztriai munkaerőpiacra, ezekben a
tartományokban több munkahely szűnt meg a fémipari vállalatoknál, mint
Ausztriában másutt. Ezenkívül emelkedett a rövidített munkaidőben
(Kurzarbeit) dolgozó munkavállalók száma: 2009 novemberében az összes osztrák
tartomány közül Alsó-Ausztriában foglalkoztatták ilyen rendszerben a legtöbb
munkavállalót, Stájerországban pedig ez az adat országosan a harmadik
legmagasabb volt.
20.
A kérelemben szereplő elbocsátások közel
60 %-ára Alsó-Ausztriában került sor (704 munkavállaló, 33 vállalat), több
mint 40 %-ára (476 munkavállaló, 21 vállalat) pedig Stájerországban.
Stájerország már részesült EGAA-támogatásban az „EGF/2009/009 AT/Steiermark”
kérelem kapcsán, amikor az autóiparban kilenc hónapos időszakban 744
elbocsátás történt.
A finanszírozásra javasolt, személyre
szabott szolgáltatások összehangolt csomagja és annak tételes bontásban
meghatározott, becsült költségei, valamint a strukturális alapok által
támogatott intézkedésekkel mutatott kiegészítő jelleg
21.
Az alábbiakban a javasolt intézkedéstípusok
felsorolása következik; ezek az intézkedéstípusok összehangolt csomagot
képeznek, amely a 356 támogatásra jogosult munkavállaló foglalkoztatásba
történő visszailleszkedését célzó, személyre szabott szolgáltatásokból
áll.
A munkavállalók az intézkedésekben a Voest-Alpine
acélipari alapon („Voest-Alpine-Stahlstiftung”) keresztül részesülnek, amely az
acélipari szerkezetátalakítás káros hatásainak enyhítésére 1987-88-ban
létrehozott, vállalkozás típusú munkaerőalap. Az alap 2010-ben már több
mint 80, a fémipariban tevékenykedő vállalati tagot számlált. A
tagvállalatok mintegy kétharmada a voestalpine csoporthoz[7]
tartozik, a harmadik harmadot csoporton kívül álló vállalatok alkotják. A
válság következtében az alapban, azaz a képzésben, oktatásban és
újra-beilleszkedési programokban részt vevő munkanélküliek száma
megkétszereződött (2010 márciusában az előző évhez képest). A
kérelemben szereplő 356 fő a voestalpine csoporthoz tartozó
vállalatok korábbi munkavállalói, akik a munkaerőalapba 2009. április 1.
és 2009. december 31. között léptek be.
22.
Az alapba belépett, támogatásra jogosult 356
munkavállaló számára nyújtott intézkedéseket Stájerország és Alsó-Ausztria
állami foglalkoztatási szolgálatai (AMS, Arbeitsmarktservice) hagyták jóvá és
ellenőrzik. Értékelik az egyes intézkedések munkaerő-piaci
jelentőségét, és biztosítják az alap szabályainak (Stiftungsordnung) és az
egyéb alkalmazandó jogszabályoknak való megfelelést. Az egyes munkavállalók
fejlődését nyomon követik annak érdekében, hogy a program kezdeti
szakaszában jóváhagyott tervek megvalósuljanak. A munkanélküliség-biztosításról
szóló törvény (Arbeitslosenversicherungsgesetz) 18. §-ának
megfelelően, illetve az egyes résztvevők korábbi
munkaidőbeosztásától függően a munkavállalóknak teljes időben
kell részt venniük a programokban.
–
Előzetes konzultáció: ebben a programban mind a 356 elbocsátott munkavállaló részt vesz a
munkaerőalapba történt belépést követően, és karriertervek
kidolgozását, valamint célkitűzések meghatározását foglalja magában.
–
Pályaorientáció: ebben
a programban mind a 356 elbocsátott munkavállaló részt vesz a
munkaerőalapba történt belépést követően. Időtartama legfeljebb
hat hét, különleges esetekben legfeljebb 12 hétre meghosszabbítható.
Kidolgoznak egy egyéni karriertervet és egy alternatív tervet, amelyet aláír a
munkavállaló, valamint az acélipari alap és az illetékes regionális foglalkoztatási
szolgálat (AMS) képviselői. Ez képezi a munkavállaló által a
munkaerőalapban végzett további tevékenységek alapját.
–
Egyéni képzés: 174
munkavállaló számára tervezik a képzéseket, amelyek a munkavállaló korábbi
szakterületein történő klasszikus továbbképzést (pl. művezető,
hegesztő és egyéb műszaki képzés), valamint például a szociális,
egészségügyi és szolgáltatási területekre történő pályamódosítást
előkészítő szakmai alapképzést foglalnak magukban (ezt a 174
munkavállaló mintegy felének ajánlják fel). Az alacsonyabban képzett
munkavállalók (nagyjából a résztvevők egynegyede) szakképesítés
megszerzéséhez szükséges szakképzésben részesülhetnek. A szakképzés egy része
esetében nincs szükség EGAA-társfinanszírozásra, mivel az osztrák oktatási rendszer
ingyenesen biztosítja. Abban az esetben, ha egy jóváhagyott képzési program
hosszabb időt vesz igénybe, mint az EGAA végrehajtási időszaka, a
kiegészítő finanszírozást az alap biztosítja[8].
–
A saját üzleti vállalkozás indítása iránt
érdeklődők számára legfeljebb három hónapos vállalati gyakornoki
lehetőséget és vállalkozói képzést is kínálnak az intézkedések között.
Azoknak, akik befejezték az alap keretében lebonyolított vállalkozói képzést,
később lehetőségük nyílik csatlakozni a foglalkoztatási szolgálat
vállalkozásalapítási programjához, amelynek finanszírozása az EGAA-tól
független. Mielőtt a foglalkoztatási szolgálat e konkrét programjába
bekapcsolódna, a munkavállaló kilép a munkaerőalapból.
–
Folyamatos konzultáció és aktív álláskeresés: az alap a 356 munkavállaló rendelkezésére bocsátja a szükséges
infrastruktúrát, valamint tanácsot ás támogatást nyújt nekik az
álláskereséshez. Ez tanácsadóval folytatott megbeszéléseket, állások
megpályázására irányuló képzést, illetve a hálózatépítési képességek fejlesztése
érdekében hasonló helyzetben lévő munkavállalókkal szervezett
csoportfoglalkozásokat foglal magában. Az aktív
álláskeresés kezdődhet akár azonnal a pályaorientáció szakaszát
követően, illetve az egyéni képzési út befejezése után is. Ennek az intézkedésnek
a szokásos időtartama legfeljebb 14 hét, különleges esetekben (pl. 50 év
feletti résztvevők, megváltozott munkaképességűek) 22 hétre
meghosszabbítható. A foglalkoztatási szolgálat által tett reális állásajánlatot
az aktív álláskeresés szakaszában a résztvevőknek el kell fogadniuk.
–
Képzési és álláskeresési támogatás[9]: ebben a támogatásban mind a 356 munkavállaló részesül, de csak a
munkaerőalap keretében lebonyolított képzési és aktív újra-beilleszkedési
programokban való részvételük időtartama alatt. A támogatás összege
fejenként havonta 150 és 450 EUR közötti (14 hónap/év), ami 75 EUR. illetve 40
EUR támogatással egészül ki a gyermeket nevelő, illetve a gyermektelen
egyedüli keresők esetében (12 hónap/év). A támogatás összege a napidíjjal
együtt nem haladhatja meg a munkavállaló munkanélküli segélyének számítási alapját.
A munkanélküli segélyeket a képzési támogatás folyósítása időszakában
felfüggesztik.
–
Napidíj a képzési és az álláskeresési
programokban való részvétel ideje alatt[10]: ebben a támogatásban mind a 353 elbocsátott munkavállaló részesül, de
csak a munkaerőalap keretében lebonyolított képzési és aktív
újra-beilleszkedési programokban való részvételük időtartama során. A
támogatás lehetővé teszi, hogy valamennyi elbocsátott munkavállaló teljes
időben, elkötelezetten részt vegyen részt intézkedésekben. A hatóságok
becslése szerint a képzési és újra-beilleszkedési programokban 60 fő részt
vesz 6,1 hónapon keresztül, 138 fő 15 hónapon keresztül, 51 fő 30
hónapon keresztül és 104 fő 33,2 hónapon keresztül. A költség
munkavállalónként havonta 1 031 EUR. A támogatás összege a képzési és
álláskeresési támogatással együtt nem haladhatja meg a munkavállaló
munkanélküli segélyének számítási alapját. A munkanélküli segélyeket a
napidíjak folyósítása időszakában felfüggesztik.
–
Kiegészítő költségek a képzésben való
részvétel ideje alatt: ebben csak az a 174 fő
részesül, aki belépett az alapba, és akik képzési programokban vesznek részt,
az utazási költségek és a tananyagok költségeinek fedezésére.
23.
Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó, a kérelemben az
1927/2006/EK rendelet 3. cikke szerint feltüntetett kiadások
előkészítő, tájékoztatási, népszerűsítési és ellenőrzési
tevékenységeket, valamint a Voest-Alpine acélipari alap irányítási
tevékenységeit takarják. Az intézkedésekben részt vevő összes partner
kötelezettséget vállal arra, hogy közzéteszi az EGAA által nyújtott támogatást.
Az alap irányítási költségeit a ténylegesen ellenőrzött személyek számával
arányosan számítják ki, és nem haladhatják meg a fejenkénti 954 EUR összeget.
24.
Az osztrák hatóságok által ismertetett, személyre
szabott szolgáltatások az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkében meghatározott
támogatható tevékenységek közé sorolható aktív munkaerő-piaci
intézkedéseknek minősülnek. Az osztrák hatóságok e szolgáltatások
összköltségét 12 266 158 EUR-ra, az EGAA végrehajtásához kapcsolódó
kiadásokat pedig 479 855 EUR-ra (az összköltség 3,80 %-ára)
becsülik. Az EGAA-ból igényelt teljes hozzájárulás összege
8 284 908 EUR (az összköltségek 65 %-a).
 Intézkedések || A támogatásra jogosult munkavállalók becsült száma || Becsült költségek (egy támogatásra jogosult munkavállalóra) (EUR) || Összköltség (EGAA és nemzeti társfinanszírozás) (EUR)
 Személyre szabott szolgáltatások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének első bekezdése)
 Előzetes konzultáció („Erstberatung”) || 356 || 49 || 17 444
 Pályaorientáció („Berufsorientierung”) || 356 || 1 022 || 363 832
 Egyéni képzés, ideértve a szakmai gyakorlatot és a vállalkozói képzést („Individuelle Qualifizierung”) || 174 || 3 052 || 531 048
 Folyamatos konzultáció és aktív álláskeresés („laufende Beratung und aktive Jobsuche”) || 356 || 1 056 || 375 936
 Képzési és álláskeresési támogatás („Zuschussleistung/Stipendium bei aktiver Beratung, Jobsuche oder Ausbildung”) || 356 || 9 307 || 3 313 292
 Napidíj a képzési és az álláskeresési programokban való részvétel ideje alatt – 6,1 hónap („Schulungsarbeitslosengeld”) || 60 || 6 308 || 378 480
 Napidíj a képzési és az álláskeresési programokban való részvétel ideje alatt – 15 hónap („Schulungsarbeitslosengeld”) || 138 || 15 456 || 2 132 928
 Napidíj a képzési és az álláskeresési programokban való részvétel ideje alatt – 30 hónap („Schulungsarbeitslosengeld”) || 51 || 30 886 || 1 575 186
 Napidíj a képzési és az álláskeresési programokban való részvétel ideje alatt – 33,2 hónap („Schulungsarbeitslosengeld”) || 104 || 34 240 || 3 560 960
 Kiegészítő költségek a képzésben való részvétel ideje alatt „Ausbildungsnebenkosten”) || 174 || 98 || 17 052
 Az összes személyre szabott szolgáltatás részösszege ||   || 12 266 158
 Az EGAA által támogatott intézkedések végrehajtásához kapcsolódó kiadások (az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdése)
 Előkészítő tevékenységek ||   || 57 500
 A Voest-Alpine acélipari alap irányítása (álláskeresést támogató alap) ||   || 339 355
 Tájékoztatás és népszerűsítés ||   || 18 000
 Ellenőrzési tevékenységek ||   || 65 000
 Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó kiadások részösszege ||   || 479 855
 Becsült költség összesen ||   || 12 746 013
 EGAA-hozzájárulás (az összköltségek 65 %-a) ||   || 8 284 908
25.
Ausztria megerősíti, hogy a fent ismertetett
intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott
intézkedéseket, és kizárja a kettős finanszírozást. Az osztrák ESZA
operatív programja 2. célkitűzésének középpontjában a hosszú távú
munkanélküliség áll, míg az EGAA célja, hogy a munkavállalók számára
közvetlenül az elbocsátás után nyújtson segítséget. Ezért nincs átfedés a két
alap között.
Az érintett munkavállalóknak nyújtott
személyre szabott szolgáltatások kezdetének tényleges vagy tervezett
időpontja(i)
26.
Ausztria 2009. április 1-jén kezdte meg
az EGAA általi társfinanszírozásra javasolt, összehangolt csomag keretében a
személyre szabott szolgáltatások nyújtását az érintett munkavállalóknak; ez
volt az az időpont, amikor az első munkavállalók beléptek a
munkaerőalapba. Ez az időpont tekintendő tehát az EGAA-ból
nyújtandó valamennyi támogatásra való jogosultság kezdetének.
A szociális partnerekkel folytatott
konzultáció során követett eljárások
27.
Az osztrák hatóságok kifejtették, hogy a szociális
partnerekkel folytatott, az elbocsátások munkavállalókra gyakorolt hatásainak
enyhítéséről szóló párbeszéd akkor indult, amikor a vállalat az osztrák
„Frühwarnsystem” (előrejelző rendszer) szerint
(Arbeitsmarkt-förderungsgesetz/AMFG 45a §) értesítette az osztrák hatóságokat a
tervezett elbocsátásokról.
28.
Ami a Voest-Alpine acélipari alap szerepét illeti,
a szociális partnerek között elvi megállapodás az 1980-as évek végén született,
amikor a munkaerőalapot létrehozták. 2009 augusztusáig a következő
szociális partnerek adták beleegyezésüket az EGAA-kérelemhez: az Osztrák
Gazdasági Kamara Mérnöki és Fémmegmunkáló Egyesülete (Fachverband der
maschinen- und metallverarbeitenden Industrie der Wirtschaftskammer
Österreich), az Osztrák Gazdasági Kamara Bányászati és Vastermelő
Iparegyesülete, (Fachverband der Bergwerke und eisenerzeugenden Industrie der
Wirtschaftskammer Österreich), a fém-textil-élelmiszeripari szakszervezet (Gewerkschaft
Metall-Textil-Nahrung), valamint a Magánszektorban, Nyomdaiparban, Újságírásban
és Papíriparban Dolgozók Szakszervezete (Gewerkschaft der Privatangestellten,
Druck, Journalismus, Papier), mely szakszervezetek egyaránt az Osztrák
Szakszervezetek Szövetsége (Österreichische Gewerkschaftsbund/ÖGB)
fedőszervezete alatt műküdnek.
29.
Ausztria kifejtette továbbá, hogy az osztrák
szociális partnerségi együttműködés többnyire informális jellegű
önkéntes megállapodás, amit nem szabályoz törvény[11].
A vállalatokra csak akkor vonatkoznak az állami foglalkoztatási szolgálat (AMS)
szabályai, ha úgy döntenek, hogy konkrét foglalkoztatáspolitikai
intézkedésekben vesznek részt. A kérelemben szereplő elbocsátásokat a
munkáltatók és az üzemi tanácsok közötti megállapodások („Betriebsvereinbarungen”),
nem pedig az egész fémiparra érvényes kollektív szerződések szabályozzák.
Tájékoztatás a nemzeti jog alapján vagy
kollektív szerződések értelmében kötelezően végrehajtandó
intézkedésekről
30.
Az 1927/2006/EK rendelet 6. cikkében foglalt kritériumok
tekintetében az osztrák hatóságok kérelmükben és a kiegészítő
információban:
·      megerősítették, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás
nem helyettesíti azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a nemzeti jog
vagy kollektív szerződések alapján a vállalatok felelőssége;
·      bizonyították, hogy az intézkedések az egyes munkavállalóknak nyújtanak
segítséget, és nem vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányulnak;
·      megerősítették, hogy a fent említett támogatható intézkedésekre
más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást.
Irányítási és ellenőrzési
rendszerek
31.
Ausztria értesítette a Bizottságot, hogy a
35 %-os nemzeti társfinanszírozást a Voest-Alpine acélipari alap fogja
biztosítani. Magát a munkaerőalapot a jelenlegi tagvállalatok munkáltatói
és munkavállalói által befizetett szolidaritási hozzájárulásokból
finanszírozzák. Ezek a hozzájárulások változó mértékűek, és a szociális
partnerek rendszeresen felülvizsgálják őket.
32.
Ausztria megerősítette, hogy a pénzügyi
hozzájárulást ugyanaz a szerv fogja irányítani, amely az Európai Szociális
Alapot irányítja: a Szövetségi Munkaügyi, Szociális és Fogyasztóvédelmi
Minisztérium (Bundesministerium für Arbeit, Soziales und Konsumentenschutz,
BMASK) VI/INT/9 csoportja lesz az irányító hatóság és a kifizető
szolgálat. A EGAA és az ESZA pénzügyi ellenőrző hatósága nem ugyanaz:
az EGAA esetében a feladatot a BMASK VI/S/5a csoportja fogja ellátni. Az
összehangolt, személyre szabott intézkedéscsomagot a Voest-Alpine acélipari alap
hajtja végre, és az állami foglalkoztatási szolgálat (AMS) ellenőrzi. A
BMASK számára technikai segítséget nyújt egy szolgáltató, amely egyúttal az
első szintű ellenőrzést is végzi. Az összes főbb szabályt
és kötelezettséget írásos megállapodásokban rögzítik.
Finanszírozás
33.
Ausztria kérelme alapján az összehangolt, személyre
szabott szolgáltatási csomagra javasolt EGAA-hozzájárulás
8 284 908 EUR, amely az összköltségek 65%-át teszi ki. A
Bizottság által az EGAA terhére javasolt forrásallokáció az Ausztria által
rendelkezésre bocsátott információkon alapul.
34.
Figyelembe véve az EGAA-ból folyósítható pénzügyi
hozzájárulásnak az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése
szerint meghatározott maximális összegét, továbbá az előirányzatok
átcsoportosításához megállapított mozgásteret, a Bizottság azt javasolja, hogy
a fent említett teljes összeget folyósítsák az EGAA-ból; az összeg a pénzügyi
keret 1a. fejezetében különítendő el.
35.
A javasolt pénzügyi hozzájárulás összege
lehetővé teszi, hogy – az 1927/2006/EK rendelet 12. cikkének
(6) bekezdésében szereplő előírás szerint – az év utolsó négy
hónapjában az EGAA-ra elkülönített éves maximális összeg több mint 25 %-a
továbbra is rendelkezésre álljon támogatások kifizetésére.
36.
Az EGAA-ból történő forrásallokációra tett
javaslat révén a Bizottság a 2006. május 17-i intézményközi
megállapodás 28. pontjának megfelelően kezdeményezi az
egyszerűsített háromoldalú eljárást, hogy az EGAA igénybevételének
szükségességét és az igényelt összegeket illetően biztosítsa a
költségvetési hatóság két ágának egyetértését. A Bizottság felkéri a
költségvetési hatóság két ága közül azt, amelyik a megfelelő politikai
szinten előbb jut egyetértésre az igénybevételre irányuló javaslattervezet
ügyében, hogy szándékáról értesítse a másik ágat és a Bizottságot. A
költségvetési hatóság bármelyik ágának elutasító véleménye esetén hivatalos
háromoldalú egyeztetést kell kezdeményezni.
37.
A Bizottság a 2011. évi költségvetés
kötelezettségvállalási előirányzataiba irányuló külön átcsoportosítási
kérelmet nyújt be a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás
28. pontjának megfelelően.
A kifizetési előirányzatok forrása
38.
Két, összesen 777 390 EUR összegről szóló
határozatnak a költségvetési hatóság mindkét ága általi jóváhagyása után, és a
költségvetési hatóság által jelenleg tárgyalt három, összesen
30 023 247 EUR összegű esetet is figyelembe véve, a 04.0501
költségvetési sorban (Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap)
16 808 313 EUR összeg továbbra is rendelkezésre áll. A kérelemben
igényelt 8 284 908 EUR összegre ez a rendelkezésre álló összeg fog
fedezetet biztosítani.
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
HATÁROZATA
az Európai Globalizációs Alkalmazkodási
Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési
fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről
szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján
történő igénybevételéről (Ausztria „EGF/2010/007 AT/Steiermark and
Niederösterreich” referenciaszámú kérelme)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és
a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a
pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló,
2006. május 17-i intézményközi megállapodásra[12]
és különösen annak 28. pontjára,
tekintettel az Európai Globalizációs
Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i
1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[13]
és különösen annak 12. cikkének (3) bekezdésére,
tekintettel a Bizottság javaslatára[14],
mivel:
(1)       Az Európai Globalizációs
Alkalmazkodási Alapot (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal hozták létre, hogy
kiegészítő támogatást nyújtson azoknak az elbocsátott munkavállalóknak,
akik a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő
strukturális változások következtében veszítették el munkájukat, és segítse
őket a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedésben.
(2)       A 2009. május 1-je
után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatálya kibővült az olyan
munkavállalók támogatásával, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági
világválság miatt veszítették el állásukat.
(3)       A 2006. május 17-i
intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR
felső korlátig engedélyezi.
(4)       Ausztria NUTS II. szintű
Steiermark (Stájerország, AT22) és Niederösterreich (Alsó-Ausztria, AT12)
régiójában a NACE Rev. 2 rendszer szerinti 24. ágazatban (fémalapanyag
gyártása) működő 54 vállalatnál történt elbocsátásokat követően
„EGF/2010/007 AT/Steiermark and Niederösterreich” referenciaszámmal 2010.
március 9-én az EGAA igénybevétele iránti kérelmet nyújtott be,
2011. január 27-ig pedig további információkkal egészítette ki azt. A
kérelem eleget tesz az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében a pénzügyi
hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek. A
Bizottság ezért 8 284 908 EUR rendelkezésre bocsátására tesz
javaslatot.
(5)       Az EGAA-t tehát igénybe kell
venni a Ausztria által benyújtott kérelem alapján történő pénzügyi hozzájárulás
folyósítása érdekében.
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
Az Európai Unió 2011. évi általános
költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból
(EGAA) 8 284 908 EUR összeget vesznek igénybe
kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.
2. cikk
Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos
Lapjában ki kell hirdetni.
Kelt [Brüsszelben/Strasbourgban], […]-án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               HL C 139., 2006.6.14., 1. o.
[2]               HL L 406., 2006.12.30., 1. o.
[3]               Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete
(2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE
Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint
egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek
módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).
[4]               Az 1927/2006/EK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdése
szerint.
[5]               Impact of the economic crisis on key sectors of the EU –
the case of the manufacturing and construction industries (A gazdasági válság
hatása az EU ipari kulcsszektoraira – a feldolgozó- és az építőipar): http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/_getdocument.cfm?doc_id=4040
(2009. április) és http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/_getdocument.cfm?doc_id=5509
(2009. október).
[6]               A munkaügyi alapok Ausztriában az aktív
munkaerő-piaci politika eszközei, céljuk az álláskeresők
munkaerő-piaci helyzetének javítása. A munkanélküliség-biztosításról szóló
törvényen (Arbeitslosenversicherungsgesetz, § 18) és a munkaerő-piaci
szolgálat (AMS) által kiadott végrehajtási irányelveken alapulnak. A legutóbbi
AMS-irányelv: http://www.ams.at/_docs/001_ast_RILI.pdf.
[7]               http://www.voestalpine.com/group/static/sites/default/downloads/en/share/share/Annual_Report_2009-10.pdf
[8]               A munkanélküliség-biztosításról szóló törvény
(Arbeitslosenversicherungsgesetz) 18. §-a szerint a munkavállaló
részvétele az alapban 156 hétre (három évre) korlátozódik, azonban különleges
esetekben (50 éven felüliek, illetve hosszabb képzési programokban részt
vevők) 209 hétre (négy évre) meghosszabbítható.
[9]               A munkanélküliség-biztosításról
szóló törvény (Arbeitslosenversicherungsgesetz) 18. §-a alapján.
[10]             A munkanélküliség-biztosításról szóló
törvény (Arbeitslosenversicherungsgesetz) 18. §-a alapján.
[11]             Az ÖGB weboldala: http://www.sozialpartner.at/sozialpartner/Sozialpartnerschaft_mission_en.pdf
[12]             HL C 139., 2006.6.14.,
1. o.
[13]             HL L 406., 2006.12.30.,
1. o.
[14]             HL C […], […], […]. o.