Fontos jogi nyilatkozat

|

52008PC0753

Javaslat: a Tanács határozata a Cseh Köztársaságnak és a Németországi Szövetségi Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK tanácsi irányelv 5. cikkétől eltérő intézkedések alkalmazására történő felhatalmazásáról  /* COM/2008/0753 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 17.11.2008COM(2008) 753 véglegesJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa Cseh Köztársaságnak és a Németországi Szövetségi Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK tanácsi irányelv 5. cikkétől eltérő intézkedések alkalmazására történő felhatalmazásáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTERE1.1. A javaslat indokai és célkitűzéseiA közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (a továbbiakban: héa-irányelv) 395. cikke értelmében a Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag eljárva bármelyik tagállamot felhatalmazhatja arra, hogy az említett irányelvben foglaltaktól eltérő különös intézkedéseket vezessen be a hozzáadottérték-adó (héa) beszedésének egyszerűsítésére vagy az adócsalások és adókikerülések egyes típusainak megakadályozására.A Cseh Köztársaság és a Németországi Szövetségi Köztársaság a Bizottság Főtitkárságán 2008. május 19-én iktatott leveleiben felhatalmazást kért arra, hogy a héa-irányelvben foglaltaktól eltérő intézkedéseket alkalmazhasson egyes, a két ország úthálózatának részét képező határhidak építésével és karbantartásával összefüggésben.A héa-irányelv 395. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság 2008. október 2-án kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot a Cseh Köztársaság és a Németországi Szövetségi Köztársaság kérelméről. A Bizottság 2008. október 7-én kelt levelében értesítette a Cseh Köztársaságot és a Németországi Szövetségi Köztársaságot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információnak.1.2. Általános háttérA Cseh Köztársaság és a Németországi Szövetségi Köztársaság a két ország közötti közúti forgalom megkönnyítése céljából elhatározta, hogy megállapodást fogad el egy határhíd építéséről (és majdani karbantartásáról), valamint további huszonkét, már meglévő határhíd karbantartásáról. E megállapodás olyan intézkedéseket is tartalmazna, amelyek a területiség elvét illetően eltérnek a héa-irányelvben foglaltaktól.A megállapodás értelmében az egyes hidak felépítéséért, illetve karbantartásáért vagy a Cseh Köztársaság, vagy a Németországi Szövetségi Köztársaság lenne felelős. A megállapodás előírja, hogy annak a tagállamnak a hozzáadottérték-adóját kell alkalmazni az egyes határhidak építéséhez vagy karbantartásához szükséges termékek értékesítésére és szolgáltatások nyújtására, valamint a szükséges termékek Közösségen belüli beszerzésére, amely tagállam felelős az adott híd építéséért vagy karbantartásáért.A hozzáadottérték-adó szempontjából ez azt jelenti, hogy a szóban forgó határhidak építéséhez vagy karbantartásához szükséges termékek értékesítése és szolgáltatások nyújtása, illetve a szükséges termékek Közösségen belüli beszerzése tekintetében a határhíd cseh részét német területen lévőnek kell tekinteni abban az esetben, ha az adott híd építéséért vagy karbantartásáért Németország a felelős, és fordítva.A megállapodás értelmében a Németországi Szövetségi Köztársaság egy új híd felépítéséért és karbantartásáért, továbbá tizennégy meglévő híd karbantartásáért lesz felelős. A Cseh Köztársaság nyolc meglévő híd karbantartásáért lesz felelős.A szokásos szabályok alapján a területiségnek a héa-irányelvben meghatározott elve megkövetelné, hogy a Német Szövetségi Köztársaság területén megvalósuló termékértékesítés, szolgáltatásnyújtás, illetve Közösségen belüli termékbeszerzés a német hozzáadottérték-adó hatálya alá tartozzon. Hasonlóképpen, a Cseh Köztársaság területén megvalósuló termékértékesítés, szolgáltatásnyújtás és Közösségen belüli termékbeszerzés a cseh hozzáadottérték-adó hatálya alá tartozna. A szokásos szabályok alkalmazása azzal járna, hogy az adóköteles ügyletek teljesítésének pontos helyét aszerint a terület szerint kellene megállapítani, ahol a munkálatok egyes részeit kivitelezték.A Cseh Köztársaság és a Németországi Szövetségi Köztársaság úgy ítéli meg, hogy e szabályok alkalmazása komoly adózási bonyodalmakat okozna a szóban forgó munkák elvégzéséért felelős vállalkozások számára. Az említett tagállamok úgy vélik, hogy a megállapodás adózásra vonatkozó rendelkezései indokoltak a vállalkozások adózással kapcsolatos kötelezettségeinek egyszerűsítése érdekében. A Bizottság elismeri, hogy ezekben az esetekben az építési és karbantartási munkák egységes adóztatása egyszerűsítést jelent, amely a szokásos adószabályok alkalmazásához képest könnyebbé teszi az érintett vállalkozások számára az adószabályok alkalmazását.1.3. Hatályos rendelkezések a javaslat által szabályozott területenA Tanács korábban már több alkalommal adott felhatalmazást tagállamoknak arra, hogy határterületeken megvalósuló projektek esetében eltérjenek a területiség elvétől.1.4. Összhang az Unió egyéb politikáival és célkitűzéseivelNem releváns.2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT2.1. Konzultáció az érdekelt felekkelNem releváns.2.2. Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaNem volt szükség külső szakértők bevonására.2.3. HatásvizsgálatA határozatra vonatkozó javaslat a határhidak építéséhez és karbantartásához kapcsolódó adókivetési eljárás egyszerűsítésére irányul, következésképpen pozitív hatást gyakorolhat a gazdaságra.A vonatkozó rendelkezéstől eltérő intézkedés behatárolt alkalmazási köre miatt mindenesetre csak korlátozott hatásra lehet számítani.3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI3.1. A javasolt intézkedés összefoglalásaA Cseh Köztársaság és a Németországi Szövetségi Köztársaság felhatalmazása arra, hogy a két ország közötti határhidak építése és karbantartása tekintetében eltérjenek a hozzáadottérték-adó területi alkalmazására vonatkozó szabályoktól.3.2. JogalapA közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK héa-irányelv 395. cikke.3.3. A szubszidiaritás elveA héa-irányelv 395. cikkével összhangban az említett irányelvtől eltérő intézkedéseket bevezetni kívánó tagállamoknak felhatalmazást kell kapniuk a Tanácstól, tanácsi határozat formájában. A javaslat tehát megfelel a szubszidiaritás elvének.3.4. Az arányosság elveA javaslat a következő okokból megfelel az arányosság elvének:-  A határozat tagállamok számára, azok saját kérelmére kiadott engedélyről rendelkezik, és nem jelent semminemű kötelezettséget.-  Mivel az eltérés alkalmazási területe nagyon korlátozott, a különleges intézkedés arányban áll a kitűzött céllal.3.5. EszközválasztásMás jogi eszköz a következő okból nem lenne megfelelő:A héa-irányelv 395. cikke értelmében a hozzáadottérték-adóra vonatkozó közös szabályoktól kizárólag abban az esetben lehet eltérni, ha arra a Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag felhatalmazást ad. A tanácsi határozat tehát a legmegfelelőbb eszköz, mivel a címzettjei az egyes tagállamok lehetnek.4. KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOKA javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére.Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa Cseh Köztársaságnak és a Németországi Szövetségi Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK tanácsi irányelv 5. cikkétől eltérő intézkedések alkalmazására történő felhatalmazásáról(csak a cseh és a német nyelvű szöveg hiteles)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre[1] és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[2],mivel:(1) A Cseh Köztársaság és a Németországi Szövetségi Köztársaság a Bizottság Főtitkárságán 2008. május 19-én iktatott leveleiben felhatalmazást kért arra, hogy különleges adóügyi intézkedéseket alkalmazhasson egyes, a két országot összekötő határhidak építésével és karbantartásával összefüggésben.(2) A 2006/112/EK irányelv 395. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság 2008. október 2-án kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot a Cseh Köztársaság és a Németországi Szövetségi Köztársaság kérelméről. A Bizottság 2008. október 7-én kelt levelében értesítette a Cseh Köztársaságot és a Németországi Szövetségi Köztársaságot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információnak.(3) A különleges intézkedés célja annak biztosítása, hogy a határhidak építésére és karbantartására irányuló termékértékesítésekre, szolgáltatásnyújtásokra és Közösségen belüli termékbeszerzésekre, amelyeket a hozzáadottérték-adóra vonatkozó szabályok értelmében abban az országban kell teljesíteni, amelyben a híd található, annak a tagállamnak a hozzáadottérték-adóját alkalmazzák, amely a két tagállam között a felelősség megosztásáról kötött megállapodással összhangban felelős az adott híd építéséért vagy karbantartásáért.(4) A területiség elvének értelmében ilyen különleges intézkedés hiányában minden egyes alkalommal, amikor termékértékesítésre, szolgáltatásnyújtásra, illetve Közösségen belüli termékbeszerzésre kerül sor, meg kellene állapítani, hogy a Cseh Köztársaság vagy a Németországi Szövetségi Köztársaság jogosult-e az adó beszedésére. A határhidat illetően cseh területen elvégzett munkák után a Cseh Köztársaságban szednék be a hozzáadottérték-adót, míg a német területen elvégzett munkák a németországi hozzáadottérték-adó hatálya alá tartoznának.(5) A vonatkozó szabályozástól való eltérés célja tehát az, hogy a szóban forgó hidak építésével és karbantartásával kapcsolatos adók beszedésére irányuló eljárást leegyszerűsítse, előírva, hogy az egyes hidakat kizárólag az építésükért vagy karbantartásukért felelős tagállam területén lévőnek kell tekinteni.(6) Az eltérésnek nem lesz kedvezőtlen hatása a Közösség hozzáadottérték-adóból származó saját forrásaira,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA Cseh Köztársaság és a Németországi Szövetségi Köztársaság a 2. és a 3. cikkben foglalt feltételek mellett felhatalmazást kap arra, hogy a 2006/112/EK irányelvtől eltérő intézkedéseket alkalmazzon egy határhíd felépítésére és majdani karbantartására, továbbá huszonkét meglévő határhíd karbantartására vonatkozóan; e hidak mindegyike részben a Cseh Köztársaság, részben pedig a Németországi Szövetségi Köztársaság területén található. A szóban forgó hidakra vonatkozó részleteket e határozat melléklete tartalmazza.2. cikkA 2006/112/EK irányelv 5. cikkétől eltérve, azon határhidak esetében, amelyek karbantartásáért a Cseh Köztársaság kizárólagos felelősséggel tartozik, a hidak karbantartásához szükséges termékek értékesítése és szolgáltatások nyújtása, valamint a szükséges termékek Közösségen belüli beszerzése szempontjából a szóban forgó hidakat cseh területen lévőnek kell tekinteni.3. cikkA 2006/112/EK irányelv 5. cikkétől eltérve, azon határhíd esetében, amelynek felépítéséért és karbantartásáért a Németországi Szövetségi Köztársaság a felelős, továbbá azon határhidak tekintetében, amelyek karbantartásáért a Németországi Szövetségi Köztársaság kizárólagos felelősséggel tartozik, a hidak felépítéséhez és karbantartásához szükséges termékek értékesítése és szolgáltatások nyújtása, valamint a szükséges termékek Közösségen belüli beszerzése szempontjából a szóban forgó hidakat német területen lévőnek kell tekinteni.4. cikkE határozatnak a Cseh Köztársaság és a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.Kelt Brüsszelben, …-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETAz 1. cikkben említett hidak:1. A Németországi Szövetségi Köztársaság felelős a következő határhíd felépítéséért és karbantartásáért:a) a Načetínský potok/Natzschung felett Brandov és Olbernhau között, a XIII. határszakaszon, a 10/5. és a 10/6. számú határkő között átívelő határhíd.2. A Németországi Szövetségi Köztársaság felelős a következő határhidak karbantartásáért:a) a Zlatý potok/Goldbach felett Český Mlýn és Rittersgrün között, a XVII. határszakaszon, a 10. és a 10/1. számú határkő között átívelő határhíd;b) a Polava/Pöhlbach felett Loučná és Oberwiesenthal között, a XVI. határszakaszon, a 9. és a 10. számú határkő között átívelő határhíd;c) a Polava/Pöhlbach felett České Hamry és Hammerunterwiesenthal között, a XVI. határszakaszon, az 5. és a 6. számú határkő között átívelő határhíd;d) a Načetínský potok/Natzschung felett Brandov és Olbernhau/Grünthal között, a XIII. határszakaszon, a 9. és a 10. számú határkő között átívelő határhíd;e) a Svídnice/Schweinitz felett Hora sv. Kateřiny és Deutschkatharinenberg között, a XIII. határszakaszon, a 2/8. és a 3. számú határkő között átívelő határhíd;f) a Svídnice/Schweinitz felett Nová Ves v Horách és Deutschneudorf között, a XII. határszakaszon, a 17. és a 18. számú határkő között átívelő határhíd;g) a Flájský potok/Flöha felett Český Jiřetín és Deutschgeorgenthal között, a XII. határszakaszon, az 1. és az 1/1. számú határkő között átívelő határhíd;h) a Mohelnice/Weiße Müglitz felett Fojtovice és Fürstenau között, a X. határszakaszon, az 5/29. és a 6. számú határkő között átívelő határhíd;i) a Křinice/Kirnitzsch felett Zadní Jetřichovice és Hinterhermsdorf/Raabensteine között, a VII. határszakaszon, az 1. és a 2. számú határkő között átívelő határhíd;j) a Křinice/Kirnitzsch felett Zadní Doubice és Hinterhermsdorf között, a VI. határszakaszon, a 23/21. és a 24. számú határkő között átívelő határhíd;k) a Čertova voda/Teufelsbach felett Bučina és Finsterau között, a XI. határszakaszon, a 9. és a 10. számú határkő között átívelő határhíd;l) az Údolský potok/Ruthenbächle felett Stožec-Nové Údolí és Haidmühle között, a XII. határszakaszon, a 9/1. és a 9/2. számú határkő között átívelő határhíd;m) a Černice/Bayerischer Schwarzbach felett Rybník-Švarcava és Stadlern között, a VII. határszakaszon, a 11. és a 12. számú határkő között átívelő határhíd;n) a Lomnička/Helmbach felett Zadní Chalupy és Helmhof között, a IX. határszakaszon, a 17/2. számú határkőnél átívelő határhíd.3. A Cseh Köztársaság felelős a következő határhidak karbantartásáért:a) a Komáří potok/Mückenbach felett Český Mlýn és Rittersgrün (Zollstraße) között, a XVII. határszakaszon, a 11. és a 12. számú határkő között átívelő határhíd;b) a Polava/Pöhlbach felett Vejprty és Bärenstein között, a XVI. határszakaszon, az 1. és a 2. számú határkő között átívelő határhíd;c) a Schweinitz/Svídnice felett Mníšek és Deutscheinsiedel között, a XII. határszakaszon, a 13. és a 14. számú határkő között átívelő határhíd;d) a II/267 és az S 154 jelű út részét képező, a Vilémovský potok/Sebnitz felett Dolní Poustevna és Sebnitz között, a 19. számú határkő (V. határszakasz) és az 1. számú határkő (VI. határszakasz) között átívelő határhíd;e) a gyalogutak részét képező, a Vilémovský potok/Sebnitz felett Dolní Poustevna és Sebnitz között, a 19. számú határkő (V. határszakasz) és az 1. számú határkő (VI. határszakasz) között átívelő határhíd;f) a Hraniční potok/Rehlingbach felett Rozvadov és Waidhaus között, a VI. határszakaszon, az 1. és a 2. számú határkő között átívelő határhíd;g) a Prášilský potok/Marchbach felett Prášily és Scheuereck között, a X. határszakaszon, a 11/26. és a 12. számú határkő között átívelő határhíd;h) a Mechový potok/Harlandbach felett České Žleby és Bischofsreut/Marchhäuser között, a XII. határszakaszon, az 5/4. és az 5/5. számú határkő között átívelő határhíd.[1] HL L 347., 2006.12.11., 1. o. A legutóbb a 2008/8/EK irányelvvel (HL L 44., 2008.2.20., 11. o.) módosított irányelv.[2] HL C […]., […], […]. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.5.27.
            COM(2015) 281 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            az EU Szolidaritási Alapjának a 2016. évi költségvetést érintő előlegkifizetések biztosítására történő igénybevételéről

               INDOKOLÁS

               A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  1
                és különösen annak 10. cikke a pénzügyi keret fejezethatárain felül (2011. évi árakon) évi 500 millió EUR-s felső határig engedélyezi az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételét.

               Az alap igénybevételének módját az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás
                  2
                11. pontja határozza meg.

               A támogathatósági feltételeket a 2012/2002/EK tanácsi rendelet
                  3
                tartalmazza, amely előlegkifizetések céljára legfeljebb 50 000 000 EUR összegű kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzat költségvetésbe való bevitelét írja elő.

               A Bizottságnak a 2016. évi költségvetési tervezetben fel kell tüntetnie ezeket az összegeket.

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               az EU Szolidaritási Alapjának a 2016. évi költségvetést érintő előlegkifizetések biztosítására történő igénybevételéről

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre
                  4
                és különösen annak 4a. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  5
                és különösen annak 11. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (a továbbiakban: az alap) célja, hogy az Unió gyors, hatékony és rugalmas módon legyen képes a vészhelyzetekre reagálni, és szolidáris legyen a katasztrófa sújtotta régiók lakosságával.

               (2)Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  6
                10. cikkének értelmében az alap éves maximális összege (2011-es árakon) 500 millió EUR.

               (3)A 2012/2002/EK rendelet 4a. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy az előlegek kifizetése céljából az Unió általános költségvetésében előirányzatként 50 000 000 EUR-t kell rendelkezésre bocsátani.

               (4)Következésképpen az előlegek kifizetéséhez szükséges 50 000 000 EUR-t az alap igénybevételével kell biztosítani,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az 50 000 000 EUR összegű kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatnak az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésébe való bevitele érdekében igénybe kell venni az Európai Unió Szolidaritási Alapját.

               2. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben,

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)
                  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (2)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (3)
                  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

                     (4)
                  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

                     (5)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (6)
                  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0611

Javaslat: az Európai parlament és a Tanács határozata A 76/768/EGK, a 88/378/EGK, az 1999/13/EK tanácsi irányelvek, a 2000/53//EK, a 2002/96/EK és a 2004/42/EK irányelvek módosításáról (azoknak) az anyagok és keverékek besorolására, címkézésére és csomagolására vonatkozó …/…/EK rendeletben való egységesítése céljából, valamint a 67/548/EGK irányelv és az 1907/2006/EK rendelet módosításáról [SEC(2007) 1334] [SEC(2007) 1335]  /* COM/2007/0611 végleges - COD 2007/0212 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 16.10.2007COM(2007) 611 végleges2007/0212 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAA 76/768/EGK, a 88/378/EGK, az 1999/13/EK tanácsi irányelvek, a 2000/53//EK, a 2002/96/EK és a 2004/42/EK irányelvek módosításáról (azoknak) az anyagok és keverékek besorolására, címkézésére és csomagolására vonatkozó …/…/EK rendeletben való egységesítése céljából, valamint a 67/548/EGK irányelv és az 1907/2006/EK rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)[SEC(2007) 1334][SEC(2007) 1335]TARTALOMJEGYZÉKINDOKOLÁS 3A javaslat háttere 3Okok és célok 3Összhang a többi szakpolitikával 3A nyilvános konzultációk és a hatásvizsgálat eredményei 4Az érintett felekkel folytatott nyilvános konzultáció 4Internetes konzultáció 4A felvetett kérdések és megoldásaik 4Hatásvizsgálat 4Szakvélemények összegyűjtése és felhasználása 5A javaslat jogi elemei 5Jogalap 5Szubszidiaritás és arányosság 6Szubszidiaritás 6Arányosság 6A jogi eszköz kiválasztása 6Bevezető a javaslathoz 71. Indokok és célok 72. Részletes előírások 7AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA A 76/768/EGK, a 88/378/EGK, az 1999/13/EK tanácsi irányelvek, a 2000/53//EK, a 2002/96/EK és a 2004/42/EK irányelvek módosításáról (azoknak) az anyagok és keverékek besorolására, címkézésére és csomagolására vonatkozó …/…/EK rendeletben való egységesítése céljából, valamint a 67/548/EGK irányelv és az 1907/2006/EK rendelet módosításáról 8PÉNZÜGYI KIMUTATÁS 15INDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTEREOkok és célokEz a javaslat az anyagok és keverékek besorolásáráról, címkézéséről és csomagolásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó bizottsági javaslatot[1] kíséri. Az utóbbi javaslat a vegyi anyagokra vonatkozó meglévő jogszabályokra épül, és a veszélyes anyagok és keverékek besorolásának és címkézésének új rendszerét állapítja meg az Egyesült Nemzetek Szervezetének Gazdasági és Szociális Tanácsa (UN ECOSOC) által a veszélyes anyagok és keverékek besorolására és címkézésére vonatkozóan elfogadott nemzetközi kritériumoknak – Vegyi anyagok besorolásának és címkézésének globálisan harmonizált rendszere (Globally Harmonised System of Classification and Labelling of Chemicals, GHS) – az Európai Unióban való alkalmazásával.Az anyagok és készítmények a jelenleg hatályos 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv szerinti besorolása további kötelezettségeket eredményez a közösségi jogalkotásra nézve (a továbbiakban: a kapcsolódó jogszabályok kidolgozása).A Bizottság szolgálatai felmérték a GHS-kritériumok alkalmazásának a kapcsolódó jogszabályokra gyakorolt lehetséges hatásait. Elemzésük azzal a következtetéssel zárult, hogy a hatások vagy minimálisak, vagy pedig minimálisra csökkenthetők az egyes kapcsolódó jogszabályok megfelelő módosításával. Az alábbi határozattervezet célja a kapcsolódó jogszabályok olyan módosításokkal történő megváltoztatása, amelyek figyelembe veszik a javaslatnak az anyagok és készítmények besorolására, címkézésére és csomagolására gyakorolt hatását. A Bizottság a határozattervezetet a rendeletre vonatkozó javaslattal együtt terjeszti be, hogy a változtatások révén reagáljon az besorolásról, címkézéséről és csomagolásáról szóló rendelet javaslatának a meglévő rendeletet érintő kihatásaira.Összhang a többi szakpolitikávalA GHS-kritériumok bevezetése által a kapcsolódó jogszabályokra gyakorolt potenciális kihatások elemzése ahhoz a megállapításhoz vezetett, hogy a kihatások vagy minimálisak vagy az egyes kapcsolódó jogszabályok megfelelően történő megváltoztatásával minimálisra csökkenthetők. Ez a határozattervezet pontosan ilyen változtatásokat javasol a 76/768/EGK, 88/378/EGK, 1999/13/EK, 2000/53/EK, 2002/96/EK és a 2004/42/EK irányelv rendelkezéseihez.Az érintettekkel az anyagok és keverékek besorolásáráról, címkézéséről és csomagolásáról szóló rendeletre vonatkozó javaslatról folytatott konzultációk során, amelyen szó volt az kapcsolódó jogszabályokra gyakorolt potenciális hatásokról is, a felek közül néhányan szóvátették az EU besorolási kritériumara hivatkozó nemzeti jogszabályok elemzésének elmaradását. A nemzeti jogszabályokra gyakorolt hatás értékelése azonban a tagállamok hatáskörébe tartozik. A Bizottság arra ösztönzi a tagállamokat, hogy az EU jogszabályainak tanulmányozásából levonható következtetések mentén elemezzék a kapcsolódó nemzeti jogszabályaikat.A NYILVÁNOS KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLAT EREDMÉNYEIAz érintett felekkel folytatott nyilvános konzultációInternetes konzultációA Bizottság 2006. augusztus 21-én indította el az interneten az október 21-én lezárult nyilvános konzultációt az érdekeltekkel az anyagok és keverékek besorolásáráról, címkézéséről és csomagolásáról szóló rendeletre vonatkozó javaslatról. Valamennyi választ közzétették az interneten. Mintegy 370 hozzászólás érkezett be. A válaszok 82%-át vállalatok vagy egyesülések küldték be, a 254 vállalati válasz 45%-a származott 250 munkavállalónál kevesebbet foglalkoztató vállalkozásoktól. Válaszok érkeztek tíz civil szervezettől is. Egy szakszervezet is válaszolt.18 tagállam kormánya és/vagy hatósága küldte el észrevételeit. Véleményt nyilvánítottak nem EU-tagállamok (Izland, Norvégia, Svájc, Románia) hatóságai is. Nemzetközi szervezetek nem küldték el észrevételeiket. A válaszok 97%-a támogatja a GHS EU-n belüli alkalmazását. A Bizottság szolgálatainak javaslattervezeteit a tagállamok hatóságai és az iparág általában kedvezően fogadta.A felvetett kérdések és megoldásaikHatály: A válaszolók többsége (59%) nem támogatta a jelenlegi EU-rendszerhez viszonyított védelmi szint kiterjesztését, de csökkentését sem, kivéve, amennyiben a szállításra vonatkozó jogszabályokkal, vagy a GHS-sel való összhang biztosításáról van szó. 5%-uknak – többségében a civil szervezeteknek – nem volt véleménye. 36% más megközelítést támogatott. Ezek közöl egy csoport (a dán, svéd, norvég és izlandi kormányzati testületek) kívánt túllépni a jelenlegi rendszer hatályán, a második csoport (egyesülések és vállalatok) valamennyi GHS-kategória átvételét javasolta, azonban az olyan „EU-maradékok” belefoglalása nélkül, amelyek még nem részei a GHS-nek.HatásvizsgálatA Bizottság átfogó hatásvizsgálata az anyagok és keverékek besorolásáráról, címkézéséről és csomagolásáról szóló rendeletre vonatkozó javaslatról és a hozzá kapcsolódó kapcsolódó jogszabályok ennek következtében előálló változásairól felhasználta az RPA és a London Economics által elkészített konzulensi jelentéseket, valamint az érdekeltek konzultációjára adott válaszokat. A vállalatoktól a költségekre vonatkozóan beérkezett válaszok a jelentős költségtényezők számszerűsítéséhez vezetett. Az átfogó elemzés azt mutatja, hogy a végrehajtás költségeit ellenőrzés alatt kell tartani annak érdekében, hogy a GHS nettó előnyei belátható időn belül megjelenjenek.Az ebben a javaslatban vázolt intézkedések rendelkeznek a hivatkozásoknak a most javasolt határozat tárgyi hatálya alá tartozó összes kapcsolódó jogszabály esetében az anyagok és keverékek besorolásáráról, címkézéséről és csomagolásáról szóló rendeletre vonatkozó javaslatnak megfelelő besorolási szabályokhoz és terminológiához való hozzáigazításáról. A 76/768/EGK, 88/378/EGK, 2000/53/EK és a 2002/96/EK irányelv esetében a potenciális hatásokat minimálisra csökkenti, ha az anyagok és keverékek besorolásáráról, címkézéséről és csomagolásáról szóló rendeletre vonatkozó javaslat szerinti veszélyes anyagokra és keverékekre való hivatkozáskor kitérnek azokra a végpontokra amelyekre már a besorolásra és címkézésre vonatkozó jelenlegi EU-rendszer alapján is hivatkoznak, további végpontok hozzáadása nélkül.Az 1999/13/EK irányelv esetében nem történt meg az besorolási kritériumokra való hivatkozás további hozzáigazítása, mivel a potenciális kihatások az irányelv tárgyi hatályára nézve lényegtelennek tekinthetők. A 2004/42/EK irányelv semmiféle további kötelezettséget nem alapoz az anyagok és keverékek besorolására.A jelenlegi határozati javaslatban módosításra javasolt egyik kapcsolódó EU-irányelv esetében sincs szükség ezért a fent említett átfogó hatásvizsgálaton túlmutató további elemzésre.Szakvélemények összegyűjtése és felhasználásaA GHS-t nemzetközi szervezetek dolgozták ki, az érdekelt felek legkülönfélébb képviselőinek részvételével. Hasonló módon az EU-ban is folyamatos technikai megbeszélések folytak a tagállamokkal és az egyéb érdekelt felekkel az elmúlt évek során. „A vegyianyag-politika jövőbeni stratégiája” című fehér könyv közzétételét követően a Bizottság széles körű szakértői konzultációt folytatott. A Bizottság által a REACH-rendelet[2] előkészítése során összehívott, a besorolással és címkézéssel foglalkozó technikai munkacsoport eredményeit figyelembe vették e javaslat elkészítése során. További vizsgálatokat is folytattak[3], és 2005. november 18-án sor került az érintett feleknek a GHS-nek az Európai Unióban való alkalmazásáról szóló informális megbeszélésére.A JAVASLAT JOGI ELEMEIJOGALAPA javaslatnak kettős jogi alapja van, mivel egyformán nyugszik az EK-Szerződés 95. cikkén és a 175. cikk (1) bekezdésén. A javasolt határozatnak ez a kettős jogi alap a legmegfelelőbb alapja, mivel a meglévő hat irányelv esetében a legkisebbre csökkenti azokat a hatásokat, amelyek az anyagok és keverékek besorolásáráról, címkézéséről és csomagolásáról szóló rendeletre vonatkozó javaslatból következnének. Az irányelvek közül három az EK-Szerződés 175. cikkének (1) bekezdésén, a másik három a 95. cikkén alapul. Mindkét jogi alap az EK-Szerződés 251. cikkében meghatározott együttdöntési eljáráson alapul és ezért eljárásjogi szemszögből összeegyeztethetők. Az előbb említett mindkét cikket magában foglaló jogi alapot alkalmazott nemrégiben az Európai Parlament és a Tanács az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokról szóló rendeletben[4] is.Szubszidiaritás és arányosságSzubszidiaritásA kozmetikai termékek, a játékok biztonságossága, az illékony szerves vegyületek kibocsátásai, az elhasználódott járművek, az elektromos és elektronikus berendezések hulladékai terén meglévő hat irányelv már tartalmaz lényegbevágó jogi előírásokat. A javasolt határozat úgy fogja módosítani a meglévő irányelveket, hogy hozzáigazodjanak az anyagok és keverékek besorolásáráról, címkézéséről és csomagolásáról szóló rendeletre vonatkozó javaslatban foglalt besorolási szabályokhoz. A módosításoknak valamennyi tagállamban pontosan ugyanolyannak kell lenniük, éppen ezért a kérdést közösségi szinten kell szabályozni.ArányosságAz anyagok és keverékek a veszélyes kategóriába sorolásának kritériumait az anyagok és keverékek besorolásáráról, címkézéséről és csomagolásáról szóló rendeletre vonatkozó javaslat tartalmazza. A javaslatban a jelenlegi EU-rendszer néhány veszélyességi osztállyal és kategóriával bővül, amelynek következtében osztályokba sorolnak olyan anyagokat és keverékeket, amelyeket korábban sehová sem soroltak be. Az arányosság biztosítása érdekében a kapcsolódó jogszabályok tárgyi hatályában nem lehetnek változások, hogy azok ne eredményezzenek újabb kötelezettségeket. A határozattervezet ennek biztosítására törekszik, amikor felvesz a hat irányelvbe egy hivatkozást a „veszélyes” azon fogalmára, ami az anyagok és keverékek besorolásáráról és címkézéséről szóló rendeletre vonatkozó javaslat 3. cikkének (2) bekezdésében található és összhangban van a jelenlegi EU-rendszerrel.Ezért a határozatra vonatkozó javaslat arányos.A jogi eszköz kiválasztásaIndokolt a határozat forma kiválasztása. Ez a javaslat egyrészt hat meglévő irányelvet módosít, amelyeket már átültettek a nemzeti jogszabályok körébe, és amelyek jogi természetét nem érinti az anyagok és keverékek besorolásáráról, címkézéséről és csomagolásáról szóló rendeletre vonatkozó javaslat. Az ebben a határozatban beterjesztett módosításokat ugyanakkor át kell ültetni a tagállamok jogszabályai közé. Emiatt megfelelőnek látszik olyan eszköz kiválasztása, amely nem közvetlenül alkalmazandó, viszont ehelyett a tagállamok a címzettjei. Másrészt viszont az ebben a javaslatban foglalt módosítások többsége terv szerint csak a módosító jogi aktus elfogadásától számított néhány év múlva – konkrétan 2010. december 1-től, illetve 2015. június 1-től – lesz alkalmazandó. Ez a vonatkozó időpontok függvényében vagy eltérő átültetési határidők előírását teszi szükségessé a különböző rendelkezések esetében, ami irányelv esetében jogi szemszögből nézve egyáltalán nem szokványos fogalmazás, vagy egyetlen határidőt, ami azt igényli, hogy a tagállamok a nemzeti jogszabályokat bizonyos rendelkezések tekintetében halasztott hatállyal fogadják el, ami viszont irányelv esetén nem megengedett. A határozat ebben a tekintetben hatékonyabb eszköz a tagállami kötelezettségek egyértelmű előírására és ezért ezt kell előnyben részesíteni.BEVEZETő A JAVASLATHOZA határozat hat meglévő irányelvet módosít úgy, hogy hozzáigazítja őket az anyagok és keverékek besorolásáráról, címkézéséről és csomagolásáról szóló rendeletre vonatkozó javaslatban foglalt besorolási és címkézési kritériumokhoz.1. INDOKOK ÉS CÉLOKA határozat fő célja az anyagok és keverékek új besorolási és címkézési kritériumai bevezetéséből eredő hatások kezelése annak a hat irányelvnek az esetében, amelyek az anyagok és keverékek oszztályozására vonatkoznak, hogy a tárgyi hatály és kötelezettségek terén is ki lehessen védeni a nem kívánatos változásokat. Amennyiben szükséges, a határozat hozzáigazítja a szóban forgó irányelvek rendelkezéseit az új kritériumokból eredő új terminológiához, amelyet a besorolásra, címkézésre és csomagolásra vonatkozó javaslatban előírt új figyelmeztető mondatokhoz. A „keverék” kifejezést a „készítmény” kifejezés felváltására vezették be, az anyagok és keverékek besorolására, címkézésére és csomagolására vonatkozó javaslattal összhangban.Amennyiben az irányelvek általánosságban említik a 67/548/EGK irányelvben előírt vizsgálati módszereket, ez a javaslat ezt az említést az 1907/2006/(REACH) rendelettel összhangban frissíti, amely rendelet előirányoz egy, az ezeket a módszereket tartalmazó bizottsági rendeletet.Az 1999/13/EK irányelv tekintetében a javaslat tartalmaz egy változást, amely a korábbi R40-mondatot két újabbal, az R40 és R68-mondattal váltja fel, amelyeket a 2001/59/EK irányelv léptetett életbe. Ezt a cserét az 1999/13/EGK irányelv szövege még nem tükrözi. Szükséges a változtatás elvégzése, hogy helyes legyen az anyagok és keverékek besorolására, címkézésére és csomagolására vonatkozó javaslatban szereplő megfelelő veszélyességi mondatokra való áttérés.2. RÉSZLETES ELőÍRÁSOKA szükséges változtatásokat az 1–6. cikk vezeti be a 76/768/EGK, 88/378/EGK, 1999/13/EK, 2000/53/EK, 2002/96/EK és a 2004/42/EK irányelvbe, az anyagok és keverékek besorolásáráról, címkézéséről és csomagolásáról szóló rendeletre vonatkozó javaslatnak a kapcsolódó EU-jogszabályok potenciális hatásainak elemzésének eredményeivel és a az előző szakaszban tárgyalt célokkal összhangban.A változtatások széthúzott ütemezése kifejezi a fentebb említett rendeletjavaslat fokozatos hatályba léptetését. Ez logikus, hiszen a határozat a rendelet elfogadásából következő változásokat vezet be.A 7. cikk a határozat jogi természete miatt szükséges szokványos cikk.2007/0212 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAA 76/768/EGK, a 88/378/EGK, az 1999/13/EK tanácsi irányelvek, a 2000/53//EK, a 2002/96/EK és a 2004/42/EK irányelvek módosításáról (azoknak) az anyagok és keverékek besorolására, címkézésére és csomagolására vonatkozó …/…/EK rendeletben való egységesítése céljából, valamint a 67/548/EGK irányelv és az 1907/2006/EK rendelet módosításáról(EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikkére és 175. cikkének (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[5],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[6],a Szerződés 251. cikkében[7] megállapított eljárásnak megfelelően,mivel:1.  Az anyagok és keverékek besorolásáráról, címkézéséről és csomagolásáról szóló, valamint a 67/548/EGK irányelvet és az 1907/2006/EK rendeletet módosító …/…/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[8] rendelkezik az anyagok és keverékek besorolásának, címkézésének és csomagolásának a Közösségen belüli harmonizálásáról. A rendelet a veszélyes anyagok besorolására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i 67/548/EGK irányelv[9], valamint a veszélyes készítmények besorolására, csomagolására és címkézésére vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1999. május 31-i 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[10] helyébe lép.2.  A …/…/EK rendelet a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv tapasztalataira épít és átveszi a vegyi anyagok besorolásának és címkézésének globálisan harmonizált rendszerében az anyagok és keverékek besorolására és címkézésére az Egyesült Nemzetek Szervezetében nemzetközi szinten elfogadott kritériumokat.3.  A 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelvben a besorolásra és a címkézésre vonatkozó előírások más közösségi jogszabályok alkalmazását is szolgálják, úgy mint a kozmetikai termékekre vonatkozó tagállami törvények közelítéséről szóló, 1976. július 27-i 76/768/EGK tanácsi irányelv[11], a játékok biztonságára vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1988. május 3-i 88/378/EGK tanácsi irányelv[12], a szerves oldószerek egyes tevékenységeknél és berendezésekben történő felhasználása során keletkező illékony szerves vegyületek kibocsátásának korlátozásáról szóló, 1999. március 11-i 1999/13/EK tanácsi irányelv[13], az elhasználódott járművekről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/53/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv[14], az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló, 2003. január 27-i 2002/96/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[15] és a szerves oldószerek egyes festékekben, lakkokban és jármű utánfényezésére szolgáló termékekben történő felhasználása során keletkező illékony szerves vegyületek kibocsátásának korlátozásáról és az 1999/13/EK irányelv módosításáról szóló, 2004. április 21-i 2004/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányel[16]v.4.  A GHS-kritériumoknak a közösségi jogszabályokba való átvétele olyan új veszélyességi osztályok és kategóriák bevezetésére ad okot, amelyek csupán részlegesen felelnek meg a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelvben előírt besorolási és címkézési megoldásoknak. A régiről az új besorolási és címkézési rendszerre való áttérés potenciális hatásainak elemzése ahhoz a következtetéshez vezetett, hogy a 76/768/EGK, 88/378/EGK, 2000/53/EK és a 2002/96/EK irányelv osztályozási kritériumaira való hivatkozásoknak a …/…/EK rendelettel bevezetett új rendszerhez való hozzáigazításával az érintett jogi aktusok tárgyi hatályát fenn kell tartani.5.  Szükség van a 76/768/EGK irányelvnek a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelethez[17] való hozzáigazítására is.6.  Indokolt, hogy az 1999/13/EK irányelvet összhangba hozzák az R40 mondatnak a 67/548/EGK irányelv szerinti két új R40 és R68 mondattal való felváltásával, hogy biztosítsák a …/…/EK rendeletben előírt figyelmeztető mondatra való helyes áttérést.7.  A 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelvben szereplő besorolási kritériumokról való áttérés 2015. június 1-éig teljes mértékben megtörténik. A kozmetikumok, játékok, festékek, lakkok, járműfelület-javító anyagok, járművek, villamossági és elektronikai termékek gyártói a …/…/EK rendelet értelmében vett gyártók, importőrök vagy szakmai felhasználók, csakúgy, mint azok a gazdasági szereplők, amelyek tevékenységét az 1999/13/EK irányelv szabályozza. Valamennyiük számára lehetővé kell tenni, hogy az e határozatból következő átmenetre vonatkozó stratégiájuk kidolgozásához a …/…/EK rendeletben előírttal azonos időtartam álljon rendelkezésükre.8.  Ezért a 76/768/EGK, a 88/178/EGK, az 1999/13/EK, a 2000/53/EK, a 2002/96/EK és a 2004/42/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikk A 76/768/EGK irányelv módosításaA 76/768/EGK irányelv a következőképpen módosul:(1) az 1907/2006/EK **rendelet 2006. december 30-i változatának 3. cikk (2) bekezdése értelmében vett „készítmény” vagy „készítmények” szó helyébe a „keverék”, illetve „keverékek” szavak lépnek az egész szövegben.(2) A 4a. cikk (1) bekezdésének d) pontja helyébe a következő szöveg lép:„d) területükön – az ezen irányelv követelményeinek való megfelelés érdekében – állatkísérletek végzését összetevőkön vagy összetevők kombinációin legkésőbb abban az időpontban, amelyre vonatkozóan a Bizottság […* vizsgálati módszerekről]** szóló rendeletében, vagy e rendelet IX. mellékletében felsorolt egy vagy több validált alternatív módszerrel történő helyettesítését megkövetelik.”____________________________________________________________________* HL L…”** HL L 396., 2006.12.30., 1. o.(3) 2010. december 1-jétől a 76/768/EGK irányelv 4b cikkének helyébe a következő szöveg lép:„4b. cikkAz anyagok és keverékek besorolásáról és címkézéséről szóló …/…/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet*** VI. mellékletének 3. része alapján az 1A., 1B. és 2. kategóriába tartozó karcinogénnek, csírasejt-mutagénnek vagy reproduktív toxicitással rendelkezőnek minősített anyagok kozmetikai termékekben való felhasználása tilos. A Bizottság e célból a 10. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően meghozza a szükséges intézkedéseket. Valamely, a 2. kategóriába sorolt anyag akkor használható fel kozmetikai termékekben, ha az anyagot az SCCNFP értékelte és azt a kozmetikai termékekben való felhasználásra elfogadhatónak találta.*** HL L…”(4) 2010. december 1-jével a 7a. cikk (1) bekezdésében a h) pont második albekezdésének utolsó mondata helyébe a következő szöveg lép:Az a) pont alatt megkövetelt, a nagyközönség számára hozzáférhetővé teendő mennyiségi információkat a …/…/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében vett veszélyes anyagokra korlátozzák.".(5) A IX. mellékletben az első mondat helyébe a következő lép:Ez a melléklet felsorolja azokat a rendelkezésre álló, a Közös Kutatóközpont Alternatív Módszerek Validálásával Foglalkozó Európai Központja (ECVAM) által jóváhagyott alternatív módszereket, amelyek megfelelnek ezen irányelv követelményeinek, és amelyek nincsenek felsorolva a […] rendeletben.”2. cikk A 88/378/EGK irányelv módosításaA 88/378/EGK irányelv a következőképpen módosul:(1) az 1907/2006/EK rendelet 2006. december 30-i változatának 3. cikk (2) bekezdése értelmében vett „készítmény” vagy „készítmények” szó helyébe a „keverék”, illetve „keverékek” szavak lépnek az egész szövegben.(2) 2015. június 1-től a II. melléklet II. része 2. szakaszának b) pontja helyébe az alábbi szöveg lép:Azok a játékok, amelyek működésükhez elengedhetetlen, az anyagok és keverékek besorolásáról és címkézéséről szóló, ............-i …/…/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelemben vett veszélyes anyagokat vagy keverékeket tartalmaznak, különösen kémiai kísérletekhez, modellezéshez, műanyag- vagy agyagformázáshoz, zománcozáshoz, fényképezéshez vagy hasonló tevékenységekhez szükséges anyagokat és felszerelést, nem tartalmazhatnak olyan anyagokat vagy készítményeket, amelyek nem gyúlékony komponenseik elpárolgása miatt gyúlékonnyá válhatnak.* HL L…”(3) 2015. június 1-től a II. melléklet II. részének 3. szakaszában a 3) pont első bekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:“3. A játékok nem tartalmazhatnak a …/…/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében vett veszélyes anyagokat vagy keverékeket a játékot használó gyermekek egészségét károsító mennyiségben. Minden esetben szigorúan tilos játékban olyan veszélyes anyagokat vagy keverékeket alkalmazni, amelyek a játék használata során ilyen minőségükben kerülnek felhasználásra.”(4) 2015. június 1-től a IV. melléklet 4. részének címe és a) pontja helyébe az alábbi szöveg lép:“4. Veszélyes anyagokat vagy keverékeket tartalmazó játékok. Kémiai játékok.Az …/…/EK rendeletben leírt rendelkezések alkalmazásának sérelme nélkül, a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében vett veszélyes anyagokat vagy keverékeket tartalmazó játékok használati utasítása figyelmeztet ezeknek az anyagoknak vagy keverékeknek a veszélyes jellegére, és azokra az óvintézkedésekre, amelyek segítségével a használó elkerülheti ezek káros hatásait, amelyeket játéktípusonként röviden összefoglalnak. Továbbá leírják, hogy az ilyen típusú játék használatakor bekövetkező súlyos baleset esetén milyen elsősegélyt kell nyújtani. Arra is fel kell hívni a figyelmet, hogy a játék kisgyermekek számára nem hozzáférhető helyen tartandó.3. cikk Az 1999/13/EK irányelv módosításaAz 1999/13/EK irányelv a következőképpen módosul:(1) az 1907/2006/EK rendelet 2006. december 30-i változatának 3. cikk (2) bekezdése értelmében vett „készítmény” vagy „készítmények” szó helyébe a „keverék”, illetve „keverékek” szavak lépnek az egész szövegben.(2) A 5. cikk a következőképpen módosul:a) 2015. június 1-jétől a 6. bekezdés helyébe a következő szöveg lép:“6. Az olyan anyagokat vagy keverékeket, amelyekhez a …/…/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet* szerint rákkeltőnek , mutagénnek vagy reprodukciós toxicitásúnak besorolt VOC-tartalmuk miatt az H340, H350, H350i, H360D vagy H360F mondatok vannak rendelve, vagy ezeket szükséges feltüntetni rajtuk, amennyire ez lehetséges és a 7. cikk (1) bekezdésében említett útmutatás figyelembevételével a lehető legrövidebb időn belül fel kell váltani kevésbé ártalmas anyagokkal vagy keverékekkel.”* HL L…”b) a (8) bekezdés a következőképpen módosul:(i) az „R40 mondatot” szavak helyébe az „R40 és R68 mondatot” szavak lépnek(ii) az „R40 megjelölésű” szavak helyébe az „R40 és R68 megjelölésű” szavak lépnek(iii) 2015. június 1-től a „R40 vagy R68 mondatot” szavak helyébe a „H341 és H351 figyelmeztető mondatot” szavak lépnek(iv) 2015. június 1-től a „R40 vagy R68 megjelölésű” szavak helyébe a „H341 vagy H351 figyelmeztető mondat” szavak lépnek(c) 2015. június 1-től a (9) bekezdésben a „mondatok” szó helyébe a „figyelmeztető mondat” lép.(d) a (13) bekezdés a következőképpen módosul:(i) az „R40, R60 vagy R61 megjelölésű” szavak helyébe az „R40, R68, R60 vagy R61 mondatok” szavak lépnek(ii) 2015. június 1-től az „R40, R68, R60 vagy R61 mondatot” szavak helyébe a „H341, H351, H360F vagy H360D figyelmeztető mondatot” szavak lépnek.4. cikk A 2000/53/EK irányelv módosítása2010. december 1-jétől a 2000/53/EK irányelv 2. cikkének helyébe a következő szöveg lép:“11. "veszélyes anyag": minden olyan anyag, amely a …/…/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet* 3. cikkének (2) bekezdése értelmében véve veszélyesnek tekintendő.* HL L…”5. cikk A 2002/96/EK irányelv módosításaA 2002/96/EK irányelv a következőképpen módosul:(1) 2015. június 1-től az 1907/2006/EK rendelet 2006. december 30-i változatának 3. cikk (2) bekezdése értelmében vett „készítmény” vagy „készítmények” szó helyébe a „keverék”, illetve „keverékek” szó lép az egész szövegben.(2) 2015. június 1-jétől a 3. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„l) „veszélyes anyag vagy keverék”: minden olyan anyag, vagy keverék amely a …/…/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet* 3. cikkének (2) bekezdése értelmében véve veszélyesnek tekintendő.* HL L…”(3) A II. melléklet 1. szakaszában a tizenharmadik francia bekezdés helyére az alábbi szöveg lép:„- a …/…/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet* VI. mellékletének 3. részében felsorolt tűzálló kerámiaszálakat tartalmazó alkatrészeket,* HL L…”6. cikk A 2004/42/EK irányelv módosításaA 2004/42/EK irányelv 2. cikke a következőképpen módosul.a) a (3) bekezdésben a „készítmény” szó helyébe a „keverék” lép;b) a (8) bekezdésben a „készítmény” szó helyébe a „keverék” lép;7. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök PÉNZÜGYI KIMUTATÁSSzakpolitikai terület(ek): 02 – VÁLLALKOZÁSPOLITIKA Tevékenység(ek): 04 – A BELSŐ PIAC FOKOZOTTABB KIAKNÁZÁSA |A FELLÉPÉS MEGNEVEZÉSE: JAVASLAT A VEGYI ANYAGOK OSZTÁLYOZÁSÁNAK ÉS CÍMKÉZÉSÉNEK GLOBÁLISAN HARMONIZÁLT RENDSZERÉRE |1. RÉSZ: KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEKKöltségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban: BA-tételek)), beleértve a következő megnevezéseket:Nem alkalmazható.A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:Nem alkalmazhatóAz e dokumentum 3.1. szakaszában kifejtett okoknál fogva a közösségi költségvetésben ezzel a jogszabályjavaslattal kapcsolatban nincsenek közvetlen járulékos költségek.A szakmai bizottságok e jogszabályhoz szükséges munkájával kapcsolatos költségeket az Európai Vegyianyag-ügynökség fedezi (02 03 03. költségvetési tétel), amelyet a COM (2003) 644 bizottsági javaslat állapít meg.Ezek a költségek azonban ugyanolyan mértékűek, mint az anyagok és készítmények osztályozására és címkézésére vonatkozó hatályos jogszabályok alkalmazásával kapcsolatos költségek. Ez a rendelet két másik jogszabály[18] helyébe lép a közösségi költségvetésre háruló többletköltségek nélkül.Költségvetési jellemzők (a táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető)Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | A tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |Nem alkalmazható |2. RÉSZ: FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSEPénzügyi forrásokA kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintésemillió EUR (három tizedesjegyig)Kiadás típusa | Szakasz száma | n. év | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 és később | Összesen |Működési kiadások |Kötelezettségvállalási előirányzatok | 6.1 | a | Nem alkalmazható |Kifizetési előirányzatok | b |A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások |Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 6.2.4 | c | Nem alkalmazható |TELJES REFERENCIAÖSSZEG |Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | Nem alkalmazható |Kifizetési előirányzatok | b+c |A referenciaösszegbe nem beletartozó igazgatási kiadások |Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 6.2.5 | d | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 2,106 |A referenciaösszegbe nem beletartozó, a személyi és kapcsolódó kiadásoktól eltérő kiadások (NDE) | 6.2.6 | e | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- |A fellépés indikatív összköltségeTELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 2,106 |TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- |A társfinanszírozás részletezéseHa a javaslat bizonyos (alább felsorolandó) tagállamok vagy más szervek általi társfinanszírozást ír elő, a társfinanszírozás becsült szintjét az alábbi táblázatban meg kell adni (ha a társfinanszírozásra több szervezetet irányoztak elő, a táblázat további sorokkal bővíthető):millió EUR (három tizedesjegyig)Társfinanszírozó szerv | n. év | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 és később | Összesen |f |TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással | a+c+d+e+f | Nem alkalmazható |A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőségX A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.( A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás rendelkezéseinek alkalmazására (azaz rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).A bevételre gyakorolt pénzügyi hatásX A javaslatnak nincs kihatása a bevételre.( A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:millió EUR (egy tizedesjegyig)A fellépést megelőzően [n-1. év] | A fellépés után |b) A bevétel változása | ( |(Minden érintett költségvetési tételt fel kell tüntetni; ha a kihatás több költségvetési tételt is érint, a táblázatot megfelelő számú sorral ki kell egészíteni.)Teljes munkaidős egyenértékben kifejezett személyi állomány (beleértve a tisztviselőket, az ideiglenes és a külső személyi állományt) – a részleteket lásd a 6.2.1. pontnálÉves szükségletek | n. év | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 és később |A személyi állomány teljes létszáma | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |A humán és igazgatási erőforrásra irányuló igényt az éves elosztási eljárás keretén belül az irányító főigazgatóságoknak (a Vállakozáspolitikai Főigazgatóság és a Környezetvédelmi Főigazgatóság közös felelőssége) megítélt keretösszeg fedezi.3. RÉSZ: JELLEMZőK ÉS CÉLKITűZÉSEKAz indokolásban részletesen ismertetni kell a javaslat keretét. A pénzügyi kimutatás e szakaszának a következő kiegészítő információkat kell tartalmaznia:A megvalósításra rövid vagy hosszú távon van-e szükségAz alábbi 3.2. pontban kifejtettek szerint ez a javaslat már meglévő, majdnem azonos hatáskörű jogszabályok helyébe lép.A veszélyes anyagok osztályozásáról szóló meglévő jogszabályokért, amellyel a Környezetvédelmi Főigazgatósággal kötött különleges megállapodás értelmében javarészt az isprai Vegyi Anyagok Európai Irodája foglalkozik, a Környezetvédelmi Főigazgatóság felelős, míg a veszélyes készítményekről szóló meglévő jogszabályokért a Vállalkozáspolitikai Főigazgatóság felelős. Míg az előkészítő munkáért felelős, legösszetettebb szakmai bizottságokat a Vegyi Anyagok Európai Irodája irányítja, a Bizottság feladata a szakmai bizottságok javaslatainak kezelése és a vele járó komitológiai eljárás lebonyolítása. Ennélfogva a Környezetvédelmi és Vállalkozáspolitikai Főigazgatóságban a személyzetet fenntartják.Az új javaslat értelmében a szakmai bizottságokkal folytatott munkát a Vegyi Anyagok Európai Irodája helyett Helsinkiben az új Európai Vegyianyag-ügynökség végzi. Az Ügynökség bizottságai által alkotott véleményeket továbbítják a Bizottságnak, amely ezután lebonyolítja a szükséges komitológiai eljárást.Becslések szerint a Bizottság személyzeti igényei az új jogszabály bevezetésével nem fognak változni. Következésképpen ez a jogszabályjavaslat (a meglévő jogszabályokhoz képest) nem idéz elő további forrásigényeket.A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiájaA vegyi anyagokra (anyagok és készítmények, GHS-terminus: keverékek) vonatkozóan a világ különféle tájain (pl. az Európai Unióban, az USÁ-ban, Kanadában, Japánban, Kínában, Koreában, Ausztráliában) működő igazságszolgáltatási rendszerekben jelenleg igen sokféle osztályozási és címkézési rendszer van érvényben. Ebből adódóan az osztályozási és címkézési rendszerek és ezzel együtt a különböző országokból származó, ugyanolyan típusú anyagra és keverékre vonatkozó egészségügyi és biztonsági információk különbözőek.A környezetre és a fejlődésre irányuló, 1992-ben Rio de Janeiróban megtartott ENSZ-konferencián (UNCED) a vegyi anyagok osztályozási és címkézési rendszereinek harmonizációját az egyik cselekvési program tárgyának jelölték ki.Ennek eredményeként különféle nemzetközi szervezetekkel együttműködve új rendszert dolgoztak ki. Az uniós tagállamok, a Bizottság és az érdekeltek a kidolgozási munkában komoly szerepet vállaltak.2002 decemberében Genfben ezt az új rendszert, a Vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének globálisan harmonizált rendszerét (Globally Harmonised System of Classification and Labelling of Chemicals, GHS) az ENSZ veszélyes áruk szállításával és a vegyi anyagok osztályozásának és címkézésének globálisan harmonizált rendszerével foglalkozó szakértői bizottsága (UN Committee of Experts on the Transport of Dangerous Goods and the Globally Harmonized System of Classification and Labelling of Chemicals Cetdg/GHS) jóváhagyta. A GHS-t ezt követően 2003 júliusában az UN ECOSOC[20] hivatalosan is elfogadta, így a rendszer készen állt a végrehajtásra.Noha a megállapodás nem kötelező érvényű, az új GHS-rendszer valójában nemzetközi szabványnak számít. Azon felül, hogy a Bizottság részt vett a GHS ENSZ-szintű kidolgozásában, több alkalommal is bejelentette, hogy a GHS-t be kívánja ültetni a közösségi jogszabályokba. 2003. október 29-én a Bizottság a következőt nyilatkozta a 67/548/EK irányelv a REACH-javaslattal egy időben elfogadott módosításához csatolt indokolásban:„a Bizottság szándékában áll javaslatot tenni arra, hogy a nemzetközileg elfogadott GHS-t a lehető legrövidebb időn belül beépítsék a közösségi jogba”és különösen az alábbiakat:„a Bizottság előterjeszti az ahhoz szükséges javaslatokat, hogy a REACH-joganyag végleges elfogadásával egy időben fogadják el .”A jelenlegi javaslat a két meglévő európai irányelv[21] helyébe lép, ideértve több mint 10 módosítást és 30 kiigazítást a műszaki fejlődéshez. Mivel ezen a területen már születtek európai szintű jogszabályok, és összefüggésben áll egy nemzetközi szabvány bevezetésével azzal a céllal, hogy nagy mértékű harmonizációt lehessen elérni, a Közösség bevonása indokolt.A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók a tevékenységalapú irányítás keretébenA javaslat célja nem csupán a belső piac harmonizációjához való hozzájárulás, hanem az emberi egészség és a környezet magasabb fokú védelme, ezzel egy időben a fenntartható fejlődés elősegítése és a nemzetközi kereskedelem megkönnyítése.Ezzel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy a jelenlegi helyzet – azaz amikor az ugyanazon anyaggal kapcsolatos veszélyeknek különböző leírásai vannak használatban – nem járul hozzá az emberi egészség védelméhez, és nem segíti elő a nemzetközi kereskedelmet sem, mivel az iparnak különböző címkéket kell alkalmaznia attól függően, hogy mely régióba kíván exportálni.A javaslat nyomán várt eredményeket illetően lásd a zárójelentést a javaslatról készült hatástanulmányról, amely nagy mértékben az RPA és a London Economics részletes tanulmányain alapult, valamint az érintettekkel folytatott konzultáció keretében érkezett reagálásokat. A vállalatoktól a költségekre vonatkozóan beérkezett válaszok a jelentős költségtényezők számszerűsítését célzó további kísérletekhez vezettek. Az átfogó elemzés azt bizonyítja, hogy a végrehajtás költségeit ellenőrzés alatt kell tartani annak érdekében, hogy a GHS nettó előnyei belátható időn belül megjelenjenek. Ehhez szükség van egy megfelelő hosszúságú átmeneti időszakra, azaz az anyagok tekintetében 3 évre, hogy megfeleljenek az osztályozási és címkézési jegyzék határidejének, a keverékek tekintetében pedig megközelítőleg 4 és fél évre, hogy elkerülhetők legyenek a megvalósíthatóság komoly nehézségeivel járó költségek és kockázatok, amelyek a nyilvánvalóan rövid és a túlzottan hosszú időszakok velejárói.Az alapforgatókönyv megállapítására vagy a javasolt jogszabály hatásának mérését szolgáló mutatók meghatározására irányuló minden további tanulmány nem tekinthető arányosnak, ennélfogva nem hajtható végre. Ennek oka a következő:-  E jogalkotási javaslat egy nemzetközi megállapodás végrehajtásához kapcsolódik. Még egy negatív előzetes értékelés sem eredményezné azt, hogy a Bizottság nem terjeszt elő ilyen jogalkotási javaslatot, mivel más szakpolitikai lehetőség nem létezik.-  Egy negatív előzetes értékelés nem késztetné a Bizottságot azon kötelezettségvállalásának visszavonására, hogy végrehajtsa az osztályozás és címkézés nemzetközileg elfogadott rendszerét.Végrehajtási módszer (indikatív)Jelölje meg a fellépés végrehajtásához választott módszert (módszereket).X Központosított irányításX közvetlenül a Bizottság által (az Európai Vegyianyag-ügynökséggel együttműködve, lásd alább)ٱ közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:ٱ végrehajtó hivatalokX a Bizottság által létrehozott szervezetek a költségvetési rendelet 185. cikkének értelmében (a COM(2003) 644 bizottsági javaslat értelmében létrehozandó Európai Vegyianyag-ügynökség)ٱ tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervekٱ Megosztott vagy decentralizált irányításٱ a tagállamokkalٱ harmadik országokkalٱ Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)Megjegyzés:4. RÉSZ: FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉSFelügyeleti rendszerA bizottsági szolgálatok a rendelettel kapcsolatos felügyeleti és értékelési tevékenységeket összehangolják az ENSZ és a REACH vonatkozó törekvéseivel.Az UNITAR és az OECD felül fogja vizsgálni, hogy a világszerte használatban lévő osztályozási és címkézési rendszerek milyen mértékben közeledtek egymáshoz, egyrészt annak megállapítására, hogy megvalósultak-e a harmonizáció várt előnyei, másrészt pedig a méginkább egységes osztályozási és címkézési követelmények létrehozásához vezető, megfelelő lépések felismerése céljából. A Bizottság szolgálatai a REACH-féle osztályozási és címkézési jegyzékbe felvett GHS szerinti osztályozás alapján szakértelmükkel hozzá fognak járulni a felülvizsgálathoz.ÉrtékelésElőzetes értékelésA tagállamok ötévente megírt beszámolói alapján (amint a rendelet 46. cikke előírja) a Bizottság értékelni fogja, hogy a rendeletet mennyire alkalmazzák helyesen, és tapasztalhatók-e nehézségek vele kapcsolatban.Az (öt év után végzett) első értékelésben annak megállapítására fogják fektetni a hangsúlyt, hogy – tekintettel a keverékek osztályozására való áttérésre, amelyet addigra már meg fognak kezdeni – mennyire valósult meg az anyagok GHS-rendszer szerinti osztályozására való áttérés. Az értékelés célja az is, hogy a REACH-rendelet életbe lépése után hét évvel esedékes felülvizsgálatához adatokkal szolgáljon.A (tíz év után végzett) második értékelésben már lehetőség nyílik a teljes átmeneti időszak felmérésére. Mindkét értékelés alkalmazhat vegyianyag-mintákat „új” és „régi” osztályozással, hogy fel lehessen mérni, történt-e jelentős változás a hatáskörükben, és értékelni lehessen az osztályozások és címkézés minőségét (minőségének változását).Az időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)Nem alkalmazható.A jövőbeni értékelések feltételei és gyakoriságaLásd a 4.2.1. pontot.5. RÉSZ: CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEKMivel e javaslat nem pénzügyi források kezelésére vonatkozik, illetve nem eredményezi pénzügyi források kezelését, e szakasz nem releváns.6. RÉSZ: A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSEA javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségeiKötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (három tizedesjegyig)- 1. teljesítés |- 2. teljesítés |2. fellépés |- 1. teljesítés |az 1. célkitűzés részösszege |2. sz. MŰKÖDÉSI CÉLKITŰZÉS1…. |1. fellépés |- 1. teljesítés |az 2. célkitűzés részösszege |n. számú MŰKÖDÉSI CÉLKITŰZÉS1 |n. célkitűzés részösszege |ÖSSZKÖLTSÉG |Igazgatási kiadásokA személyi állomány létszáma és típusaFoglalkoztatás jellege | A fellépés kezelésére a meglévő és/vagy pótlólagos állományból kirendelendő létszám (álláshelyek száma/teljes munkaidős egyenérték) |n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év |Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[23] (XX 01 01.) | A*/adminisztrátor | 3* | 3* | 3* | 3* | 3* | 3* |B*, C*/asszisztens | Nem alkalmazható |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[24] |A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[25] |ÖSSZESEN | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |* Jelenleg egy személy a Környezetvédelmi Főigazgatóságnál és két személy a Vállalkozáspolitikai Főigazgatóságnál.A fellépés keretében felmerülő feladatok leírásaAz új jogszabály értelmében az Ügynökség bizottságai által az osztályozásra és a címkézésre vonatkozóan kidolgozott véleményeket továbbítják a Bizottságnak. Ezután a kapcsolódó komitológiai munka lebonyolítása a Bizottság feladata lesz.Ezenkívül a Bizottság az ENSZ szintjén továbbra is részt vesz a GHS-rendszerrel kapcsolatos fejlesztési munkában.A – jogszabályban meghatározott – állomány eredete( A cserére vagy meghosszabbításra kerülő program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek( Az n. évi politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának keretében igénylendő álláshelyekX Az érintett szolgálaton belül meglévő állomány felhasználásával átcsoportosítandó álláshelyek (belső áthelyezés)( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben az adott évre nem előirányozott álláshelyekA referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)millió EUR (három tizedesjegyig)Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és később | ÖSSZESEN |Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |- belső |- külső |Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás |A referenciaösszegbe nem beletartozó személyi és kapcsolódó költségekmillió EUR (három tizedesjegyig)A személyi állomány fajtája | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és később |Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (adja meg a költségvetési tételt) | -- | -- | -- | -- | -- | -- |Személyi és kapcsolódó – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – költségek összesen | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 |Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak Adott esetben a 6.2.1. pontra kell hivatkozni. Minden egyes AD tisztviselőre vagy ideiglenes alkalmazotta feltehetően átlagosan évi 117 000 €-t számítanak. |Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány Adott esetben a 6.2.1. pontra kell hivatkozni. |A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) |n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és később | ÖSSZESEN |XX 01 02 11 01. – Kiküldetések | Nem alkalmazható |XX 01 02 11 02. – Ülések és konferenciák |XX 01 02 11 03. – Bizottságok* |XX 01 02 11 04. – Tanulmányok és konzultációk |XX 01 02 11 05. – Információs rendszerek |2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11) |3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – igazgatási kiadások összesen |* Az e jogalkotási javaslatban előírt szakmai bizottságok az új Európai Vegyianyag-ügynökség szintjén létrehozott bizottságokat jelentik. Feladatuk többek között az osztályozáshoz és címkézéshez kapcsolódó munkák elvégzése. E szakmai bizottságok minden költségét a Vegyianyag-ügynökség költségvetéséből kell fedezni.* Az új jogszabály irányításához szükséges komitológiai bizottság minden valószínűség szerint azonos lesz a REACH-joganyag tekintetében előírt bizottsággal. Ezért a bizottság munkája során nem merülnek fel további költségek.* A humán és igazgatási erőforrásra irányuló igényt az éves elosztási eljárás keretén belül az irányító főigazgatóságoknak (a Vállakozáspolitikai Főigazgatóság és a Környezetvédelmi Főigazgatóság közös felelőssége) megítélt keretösszeg fedezi.Számítás - A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások |[1] COM(2007) 355 végleges.[2] ECBI/03/02: A fehér könyv besorolással és címkézéssel foglalkozó munkacsoportja: A technikai munkacsoportnak az 1. és a 2. feladatra vonatkozó javaslatainak az összefoglalója.[3] Záró jelentés: A GHS végrehajtásával kapcsolatban a Bizottságnak nyújtott technikai támogatás. A környezetvédelmi stratégiákkal foglalkozó Ökopol Intézet (Ökopol Institute for Environmental Strategies), 2004. július.Záró projektjelentés: A vegyi anyagok besorolásának és címkézésének egyetemes harmonizált rendszerét (GHS) végrehajtó jogszabály tervezetének mellékletei előkészítéséhez nyújtott műszaki támogatás (Technical support for the preparation of Annexes for the draft legislation implementing the Globally Harmonised System for Classification and Labelling of Chemicals (GHS)). Milieu Environmental Law & Policy, 2006. január.[4] HL L 161., 2006.6.14., 1. o.[5] HL C[6] HL C[7] HL C[8] HL L[9] HL 196., 1967.8.16., 1. o. A legutóbb a 2006/121/EK irányelvvel (HL L 396., 2006.12.30., 850. o.) módosított irányelv.[10] HL L 200., 1999.7.30., 1. o. Az 1907/2006/EK rendelettel (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.) módosított irányelv.[11] HL L 262., 1976.9.27. A legutóbb a 2007/22/EK bizottsági irányelvvel (HL L 101., 2007.4.18., 11. o.) módosított irányelv.[12] HL L 187., 1988.7.16., 1. o. A legutóbb a 93/68/EGK irányelvvel (HL L 220., 1993.8.30., 1. o.) módosított irányelv.[13] HL L 85., 1999.3.29., 1. o. A legutóbb a 2004/42/EK irányelvvel (HL L 143., 2004.4.30., 87. o.) módosított irányelv.[14] HL L 269., 2000.10.21., 34. o. A legutóbb a 2005/673/EK határozattal (HL L 254., 2005.9.30., 69. o.) módosított irányelv.[15] HL L 37., 2003.2.13., 24. o. A 2003/108/EK irányelvvel (HL L 345., 2003.12.31., 106. o.) módosított irányelv.[16] HL L 143., 2004.4.30., 87. o.[17] HL L 396., 2006.12.30., 1. o.[18] A Tanács 67/548/EGK irányelve a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről [HL 196., 1967.8.16., 1. o.] és a Tanács módosított 1999/45/EGK irányelve a tagállamoknak a veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről [HL L 200., 1999.7.30., 1. o.][19] Szükség esetén, ha a fellépés időtartama hat évnél hosszabb, a táblázat további oszlopokkal bővíthető.[20] Az ENSZ Gazdasági és Szociális Bizottsága[21] A Tanács 67/548/EGK irányelve a veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről [HL 196., 1967.8.16., 1. o.] és a Tanács módosított 1999/45/EGK irányelve a tagállamoknak a veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről [HL L 200., 1999.7.30., 1. o.][22] Az 5.3. szakaszban leírtak szerint.[23] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[24] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[25] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.[26] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó hivatal(ok)ra vonatkozó pénzügyi kimutatásra.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0581

Javaslat a Tanács határozata a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 11. cikke A. része (1) bekezdésétől és 28e. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának a Litván Köztársaság részére történő engedélyezéséről  /* COM/2005/0581 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 22.11.2005COM(2005) 581 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 11. cikke A. része (1) bekezdésétől és 28e. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának a Litván Köztársaság részére történő engedélyezéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |110 | A javaslat okai és célkitűzései A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás – szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 27. cikke (1) bekezdésének értelmében a Tanács, a Bizottság javaslatára egyhangúlag minden tagállamot felhatalmazhat arra, hogy az irányelvtől eltérő különös intézkedéseket vezessen be az adókivetés egyszerűsítésére, vagy az adókijátszások vagy adókikerülések bizonyos típusainak megakadályozására. A Bizottság Főtitkárságán iktatott levélben a Litván Köztársaság kérelmezte, hogy engedélyezzék számára a 77/388/EGK irányelv 11. cikke A. része (1) bekezdésétől eltérő intézkedés alkalmazásának bevezetését, majd ezt követően megerősítette a Bizottságnál, hogy a kérelemhez tartozik ugyanazon irányelv 28e. cikkétől való eltérés kérelme is. A 77/388/EGK irányelv 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2005. június 7-én kelt levelében tájékoztatta a tagállamokat Litvánia kérelméről. A Bizottság 2005. június 14-én értesítette Litvániát, hogy a kérelem elbírálásához szükségesnek ítélt minden tájékoztatást megkapott. |120 | Általános összefüggések A 77/388/EGK irányelv 11. cikke A. része (1) bekezdése a termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás adóalapját a következőképpen állapítja meg: „minden, ami a teljesítés ellenértékét képezi, amelyet az átadó vagy a szolgáltatást teljesítő ezért az értékesítésért az átvevőtől, a szolgáltatás címzettjétől kap vagy kapnia kell….”. E rendelkezés rendszerint elegendő azokban az esetekben, amikor a termékértékesítés, vagy szolgáltatásnyújtás csupán kereskedelmi ügylet, és amennyiben az átadó vagy szolgáltatást teljesítő és az átvevő vagy a szolgáltatás címzettje között nem áll fenn a termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás értékét befolyásoló kapcsolat. Amikor azonban az ügyletben részt vevő felek kapcsolatban állnak egymással, megállapítható, hogy egyes termékértékesítésekre vagy szolgáltatásnyújtásokra piaci értékük manipulálása révén kevesebb adó vethető ki. Amikor a szolgáltatóval kapcsolatban álló kedvezményezett nem rendelkezik teljes adólevonási joggal, az érintett teljesítés rendes piaci értékhez viszonyított alulértékelése csökkenti az előzetesen felszámított, vissza nem téríthető adó mértékét. Ha a szolgáltatás nyújtója csak korlátozott adólevonási joggal rendelkezik, a pénzforgalmat leszámítva a szolgáltatás teljes mértékben adóalanynak számító kedvezményezett felé történő felülértékelése nem lesz hatással a kedvezményezettre, ellenben az adóköteles és tárgyi adómentes termékértékesítések vagy szolgáltatásnyújtások arányának megváltoztatásával javíthatja a szolgáltató adóvisszaigénylési helyzetét. Az ilyen értékváltoztatásokból származó adóveszteség elkerülése érdekében Litvánia kérelmezte, hogy módosíthassa az adóalapot azokban a vázolt esetekben, amikor az adóalap jelentősen eltér a szabadpiaci forgalmi értéktől, és a szolgáltatásnyújtás egymással kapcsolatban álló felek között történik. A litván HÉA-jogszabály pontosan meghatározza az újraértékelés alkalmazása céljából egymással kapcsolatban álló személyeket. A javaslat lehetővé teszi a litván adóhatóságok számára, hogy (a 11. cikk A. része (1) bekezdése meghatározásának megfelelően) a HÉA kiszámítása céljából a ténylegesen kifizetett ellenérték helyett a szabadpiaci forgalmi értéket alkalmazzák a termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás esetében. A Közösségen belüli beszerzések becslésére vonatkozó szabályokat a 77/388/EGK irányelv 28e. cikke tartalmazza, amely kiterjeszti a 11. cikk A. része rendelkezéseit a Közösségen belüli beszerzésekre. Annak biztosítása érdekében, hogy mind a belföldi értékesítéseket és szolgáltatásnyújtásokat, mind a Közösségen belüli beszerzéseket egyenlően kezeljék, és hogy az ellenintézkedés ne legyen könnyen megkerülhető más tagállambeli, a szolgáltatóval kapcsolatban álló személyek bevonásával, Litvánia a Közösségen belüli beszerzéseket a különös intézkedés hatálya alá kívánja vonni. Ez a javaslat a különös intézkedés engedélyezését 2009. december 31-ig teszi lehetővé. Ez az időszak elegendő ahhoz, hogy a tapasztalatokat figyelembe véve felülvizsgálják az intézkedést, és felmérjék, szükséges-e az intézkedés folytatása. 2005. március 16-án a Bizottság mindamellett benyújtotta a COM(2005)89 dokumentumot a Tanácsnak. Ez a dokumentum a 77/388/EGK irányelv módosítására irányuló irányelvjavaslat a HÉA-felszámítás eljárásának egyszerűsítését és az adókijátszás, valamint az adókikerülés megakadályozásának támogatását, továbbá az eltéréseket engedélyező egyes határozatok hatályon kívül helyezését illetően. Az úgynevezett „27. cikk szerinti ésszerűsítési javaslathoz” többek között olyan jogszabályok tartoznak, amelyek ugyanarra a területre vonatkoznak, mint a kérelmezett intézkedés. Ezért a javasolt eltérés hatályát veszti az ésszerűsítésről szóló javaslat eredményezte irányelvben foglalt intézkedések hatálybalépésekor. |130 | A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések A 77/388/EGK irányelv 11. cikke A. része (1) bekezdésével és 28e. cikkével összefüggésben hasonló eltéréseket már engedélyeztek más tagállamoknak. |141 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazható. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |219 | Nem releváns. |A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |229 | Nem volt szükség külső szakvéleményekre. |230 | Hatásvizsgálat A javaslat célja, hogy megakadályozza az esetleges HÉA-kikerülést vagy -kijátszást, és ennélfogva – nem utolsósorban a jogkövetési fegyelmet fokozó hatása miatt – kedvező hatása lehet. Ezt a megoldás más tagállamok is alkalmazták, és Litvánia szintén megfelelő intézkedésnek ítélte meg az adóveszteség megakadályozására. A kért intézkedés összhangban van a Bizottság COM(2005)89 javaslatával is a 27. cikk eltérései számának ésszerűsítését illetően. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |305 | A javasolt intézkedés összefoglalása A 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 11. cikke A. része (1) bekezdésétől és 28e. cikkétől eltérő intézkedés engedélyezése Litvánia számára, hogy lehetővé váljon a termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás, valamint a Közösségen belüli beszerzések adóköteles értékének újraszámítása azokban az esetekben, amelyekben ez az érték jelentősen eltér a szabadpiaci forgalmi értéktől; a felek kapcsolatban állnak, és ahol az ügylet egyik felének adólevonási joga korlátozott. Az újraértékelés a szolgáltatás szabadpiaci forgalmi értéke szerint történhet, a hatodik irányelv 11. cikke A. része (1) bekezdése d) pontja szerint. |310 | Jogalap A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás – szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK (módosított) hatodik tanácsi irányelv 27. cikkének (1) bekezdése. |329 | A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. Ennélfogva nem alkalmazható a szubszidiaritás elve. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő ok(ok) miatt. |331 | A határozat tárgya engedély kiadása egy tagállam számára annak saját kérelmére, és nem keletkeztet semminemű kötelezettséget. |332 | Mivel a vonatkozó rendelkezéstől eltérő intézkedés alkalmazási területe korlátozott, a különös intézkedés arányban áll a kitűzött céllal. |Eszközválasztás |341 | Javasolt eszközök: egyéb. |342 | Más eszközök nem felelnének meg a következő ok(ok) miatt: A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 27. cikke szerint a közös HÉA-szabályoktól való eltérés csak akkor lehetséges, ha arra a Tanács a Bizottság javaslatára egyhangúlag felhatalmazást ad. A Tanács határozata az egyetlen megfelelő eszköz, mivel a címzettjei az egyes tagállamok lehetnek. |KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK |409 | A javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére. |TOVÁBBI INFORMÁCIÓK |Felülvizsgálati/módosító/megszüntetési záradék |533 | A javaslat megszüntetési záradékot tartalmaz. |E-5168 |1.  JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 11. cikke A. része (1) bekezdésétől és 28e. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának a Litván Köztársaság részére történő engedélyezéséről(Csak a litván nyelvű változat hiteles)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap megállapítás – szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelvre[1] és különösen annak 27. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[2],Mivel:2.  A 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 27. cikke (1) bekezdése értelmében a Tanács, a Bizottság javaslatára egyhangúlag minden tagállamot felhatalmazhat arra, hogy ezen irányelvtől eltérő különös intézkedéseket vezessen be az adókivetésre vonatkozó eljárás egyszerűsítésére, vagy az adókijátszások és adókikerülések egyes típusainak megakadályozására.3.  2004. augusztus 3-án és 2004. december 16-án kelt levelében a Litván Köztársaság engedélyezést kért, hogy a 77/388/EGK irányelvnek a HÉA céljából megállapított adóalapot szabályozó rendelkezéseitől eltérő intézkedést vezethessen be.4.  A 77/388/EGK irányelv 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2005. június 7-én kelt levelében tájékoztatta a tagállamokat a Litván Köztársaság kérelméről. A Bizottság 2005. június 14-én kelt levelében értesítette a Litván Köztársaságot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükségesnek ítélt valamennyi információnak.5.  A 77/388/EGK irányelv 11. cikke A. része (1) bekezdése a) pontja kimondja, hogy termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás teljesítése esetén a hozzáadottérték-adó (HÉA) felszámítása céljából számított adóalapba tartozik minden, ami a teljesítés ellenértékét képezi. Ugyanazon irányelv 28e. cikke (1) bekezdése a 11. cikk A. részére való hivatkozással szabályozza a Közösségen belüli beszerzések adóalapját.6.  Az eltérést igénylő intézkedés célja, hogy kivédje a HÉA-köteles termékértékesítések, szolgáltatásnyújtások és Közösségen belüli beszerzések adóalapjának manipulálásából származó adóveszteséget az okban az esetekben, ahol a felek egyike nem rendelkezik teljes adólevonási joggal.7.  Az intézkedést úgy kell kialakítani, hogy csak HÉA-kikerülés vagy kijátszás esetében legyen alkalmazandó, és csak akkor, ha számos feltétel egyidejűleg teljesül. Az intézkedés ily módon arányos a kitűzött céllal.8.  Az adókikerülés és adókijátszás megakadályozása érdekében engedélyeztek már hasonló eltéréseket más tagállamoknak, és ezek az intézkedések hatékonynak bizonyultak.9.  A 77/388/EGK irányelv 27. cikke alapján bevezetett, az irányelv rendelkezéseitől eltérő olyan intézkedések, amelyek megakadályozzák az egymással kapcsolatban álló felek közötti értékesítések adóalapjával kapcsolatos hozzáadottértékadó-kikerülést, tárgyát képezik a Bizottság említett cikk alapján engedélyezett egyes eltéréseket ésszerűsítő, 2005. március 16-i irányelvjavaslatának[3]. Éppen ezért a vonatkozó rendelkezéstől eltérő ezen intézkedés csak addig alkalmazható, amíg az említett irányelv hatályba nem lép.10.  Ez az eltérés biztosítja a fogyasztás végső szakaszában esedékes HÉA összegét, és nincs kedvezőtlen hatással az Európai Közösségek hozzáadottérték-adóból származó saját forrásaira,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 77/388/EGK irányelv 11. cikke A. része (1) bekezdése a) pontja és 28e. cikke rendelkezéseitől eltérve a Litván Köztársaság felhatalmazást kap arra, hogy a termékértékesítés, szolgáltatásnyújtás vagy Közösségen belüli beszerzés adóalapját megegyezőnek tekintse a szabadpiaci forgalmi értékkel az említett irányelv 11. cikke A. része (1) bekezdése d) pontja meghatározása szerint, a következő esetek bármelyikében:11.  ha az ellenérték jelentősen alacsonyabb, mint a szabadpiaci forgalmi érték, és a szolgáltatás címzettje, vagy Közösségen belüli beszerzés esetén a beszerző a 77/388/EGK irányelv 17. cikke értelmében nem rendelkezik teljes adólevonási joggal;12.  ha az ellenérték lényegesen magasabb, mint a szabadpiaci forgalmi érték, és az értékesítő vagy a szolgáltató a 77/388/EGK irányelv 17. cikk értelmében nem teljes mértékben jogosult az adó levonására.Ezt az intézkedést csak akkor lehet alkalmazni, ha a cél az adókikerülések és adókijátszások megelőzése, valamint ha azt az ellenértéket, amelyen az adóalap egyébként alapulna, a tagállam jogszabályai által meghatározott családi, irányítási, tulajdoni, pénzügyi vagy jogi kapcsolatok befolyásolták. E célból a jogi jellegű kapcsolatok magukban foglalják a munkaadó és a munkáltató közötti hivatalos kapcsolatot.2. cikkAz 1. cikk értelmében megadott engedély azon a napon jár le, amelyen a 77/388/EGK irányelv 27. cikke szerinti, az egymással kapcsolatban álló személyek közötti teljesítések értékének meghatározása révén a hozzáadottértékadó-kikerülés és kijátszás megakadályozását célzó eltérések ésszerűsítéséről szóló irányelv hatályba lép, illetve 2009. december 31-én, attól függően, melyik a korábbi időpont.3. cikkE határozat címzettje a Litván Köztársaság.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 145., 1977.6.13., 1. o. A legutóbb a 2004/66/EK irányelvvel módosított irányelv (HL L 168., 2004.5.1., 35. o.).[2] HL C […].,[…].,[…]. o.[3] HL C 125., 2005.5.24., 12. o. COM (2005) 89.