               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.4.7.
            COM(2020) 137 final
            2020/0053(COD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            a 2003/17/EK tanácsi határozatnak az Ukrajnában a gabonavetőmag-termesztés során végrehajtott szántóföldi ellenőrzések egyenértékűsége és az Ukrajnában termesztett gabonavetőmagok egyenértékűsége tekintetében történő módosításáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A 2003/17/EK tanácsi határozat bizonyos nem uniós országoknak egyenértékűséget biztosít bizonyos fajok vonatkozásában a 66/401/EGK, a 66/402/EGK, a 2002/54/EK és a 2002/57/EK irányelvnek megfelelően végrehajtott szántóföldi ellenőrzések és a szóban forgó fajok vetőmagjainak az említett irányelveknek megfelelő termesztése tekintetében. A szóban forgó országokban betakarított és ellenőrzött vetőmagokra vonatkozó nemzeti rendelkezések az Európai Unión belül betakarított és ellenőrzött vetőmagokra alkalmazandó rendelkezésekkel azonos garanciákat nyújtanak a vetőmagok jellemzői, valamint a vetőmagok vizsgálatára, azonosításuk biztosítására, jelölésére és ellenőrzésére vonatkozó szabályozás tekintetében. Ukrajna nem szerepel ezen nem uniós országok között, ezért az Ukrajnában betakarított gabonavetőmagok jelenleg nem importálhatók az Európai Unióba.

               Ukrajna kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz az iránt, hogy gabonavetőmagjai egyenértékű gabonavetőmagokként a 2003/17/EK tanácsi határozat hatálya alá kerüljenek.

               E kérelmet követően a Bizottság megvizsgálta Ukrajna alkalmazandó jogszabályait, és elvégezte az Ukrajnában a gabonavetőmagok esetében alkalmazandó szántóföldi ellenőrzések és minősítési rendszer ellenőrzését. A Bizottság megállapította, hogy az Ukrajnában alkalmazott rendszer és annak követelményei egyenértékűek az Unióban alkalmazottakkal, és az uniós rendszer által biztosított garanciákkal azonos garanciákat nyújtanak.

               Ezért helyénvaló az Európai Parlament és a Tanács által elfogadásra kerülő határozat révén az Ukrajnában termesztett vetőmagokat az Európai Unióban betakarított, termesztett és ellenőrzött gabonavetőmagokkal egyenértékűként elismerni.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Ez a meglévő előírások technikai végrehajtása, és így összhangban van a vetőmagok forgalmazása terén érvényes szakpolitikai rendelkezésekkel.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Ez a javaslat összhangban van az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodás céljaival, mivel fellendíti az uniós szabályoknak megfelelő vetőmag-kereskedelmet.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  E jogi aktus jogalapja az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdése, amely a közös agrárpolitika célkitűzéseinek megvalósításához szükséges rendelkezések megállapítására hatalmazza fel az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  A vetőmagokra vonatkozó követelmények szabályozása uniós szinten történik. Uniós szintű fellépésre van szükség annak biztosítására, hogy az importált vetőmagok szabadon mozgathatók legyenek az egységes piacon.

               •Arányosság

                  Ez az egyetlen lehetséges uniós fellépés, amely biztosítani tudja a kitűzött cél elérését.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  A jogi eszközről a jogalap, azaz az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdése rendelkezik.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A tagállamokat tájékoztatták, és a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága keretében konzultáltak velük. Külön konzultációra nem volt szükség, mivel a kezdeményezés csak a meglévő szabályok technikai végrehajtására vonatkozik, és hasonló kezdeményezések keretében korábban sem került sor külön konzultációra. Ukrajna maga tett észrevételeket az ellenőrzési jelentés tervezetével kapcsolatban, amelyben nem állapítottak meg lényeges ellentmondásokat.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  A Bizottság Ukrajna közreműködésével jogalkotási elemzést végzett, szolgálatai pedig ellenőrzést végeztek Ukrajnában. A Bizottság jelentést készített, amelyben bemutatta a kezdeményezést alátámasztó szükséges adatokat.

               •Hatásvizsgálat

                  Ez egy pusztán technikai jellegű határozat, amely a meglévő szabályokat hajtja végre, ezért nincs szükség hatásvizsgálatra.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  E javaslat nem kapcsolódik a REFIT-hez. A javaslat ösztönözni fogja az Ukrajna és az EU közötti kereskedelmet. Az ukrajnai vetőmag-termelési kapacitásokba való beruházással az uniós székhelyű vállalatok Európa-szerte diverzifikálni igyekeznek vetőmagtermelési területeiket, hogy csökkentsék annak kockázatát, hogy csak egy éghajlati övezetben termesztenek. Az egyenértékűség tehát hozzájárulna a kiváló minőségű vetőmagok folyamatos kínálatának a fenntartásához az EU-ban. Ezen túlmenően az európai vetőmagtermelő vállalatok új lehetőségeket keresnek, amelyeket az uniós egyenértékűség biztosítana. A javaslat nincs hatással a piaci szereplők megfelelési költségeire. A „digitális ellenőrzés” e javaslatra nem alkalmazandó.

               •Alapjogok

                  Tárgytalan

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Nincs

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Tárgytalan

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A javaslat egyetlen érdemi rendelkezése kiegészíti Ukrajnával azon országok listáját, amelyek esetében a gabonafajok vetőmagtermesztése során végzett szántóföldi ellenőrzések egyenértékűsége és a termesztett vetőmag egyenértékűsége elismerésre került.

               2020/0053 (COD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               a 2003/17/EK tanácsi határozatnak az Ukrajnában a gabonavetőmag-termesztés során végrehajtott szántóföldi ellenőrzések egyenértékűsége és az Ukrajnában termesztett gabonavetőmagok egyenértékűsége tekintetében történő módosításáról

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen 43. cikkének (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére
                  1
               ,

               rendes jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)A 2003/17/EK tanácsi határozat
                  2
                úgy rendelkezik, hogy bizonyos feltételek mellett az említett határozatban felsorolt harmadik országokban a vetőmagtermesztés során végrehajtott szántóföldi ellenőrzéseket egyenértékűnek kell tekinteni az uniós joggal összhangban végrehajtott szántóföldi ellenőrzésekkel, valamint hogy bizonyos feltételek mellett bizonyos gabonafajoknak az említett országokban termesztett vetőmagjait egyenértékűnek kell tekinteni az uniós előírásoknak megfelelően termesztett vetőmagokkal.

               (2)Ukrajna kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a gabonavetőmagok esetében alkalmazott szántóföldi ellenőrzési rendszer egyenértékűségének, valamint az Ukrajnában termesztett és minősített gabonavetőmagok egyenértékűségének megállapítása iránt.

               (3)A Bizottság megvizsgálta Ukrajna vonatkozó jogszabályait, és a gabonavetőmagok ukrajnai hatósági ellenőrzési és minősítési rendszerére, valamint az említett rendszer uniós követelményeknek való megfelelésére vonatkozó, 2015-ben elvégzett ellenőrzése alapján a „Zárójelentés a 2015. május 26. és 2015. június 4. között Ukrajnában a gabonavetőmagok hatósági ellenőrzési és minősítési rendszerének értékelése céljából, valamint a gabonavetőmagok uniós követelményeknek való megfelelésének értékelése céljából elvégzett ellenőrzésről” című jelentésben tette közzé a megállapításait.

               (4)Az ellenőrzést követően a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a gabonavetőmag-termesztés során végrehajtott szántóföldi ellenőrzéseket, mintavételeket, vizsgálatokat és utólagos hatósági ellenőrzéseket megfelelő módon hajtják végre, és azok megfelelnek a 2003/17/EK határozat II. mellékletében foglalt feltételeknek és a 66/402/EGK irányelv vonatkozó követelményeinek. Ezenkívül arra a következtetésre jutott, hogy Ukrajnában a vetőmagok minősítésének végrehajtásáért felelős nemzeti hatóságok rendelkeznek a megfelelő hatáskörrel, és megfelelően működnek.

               (5)Ezért helyénvaló egyenértékűséget megállapítani az Ukrajnában a gabonavetőmagok termesztése során végrehajtott szántóföldi ellenőrzések, valamint az Ukrajnában termesztett és az ukrán hatóságok által hatóságilag minősített gabonavetőmagok tekintetében.

               (6)A 2003/17/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk
               A 2003/17/EK határozat módosításai

               A 2003/17/EK határozat I. melléklete a következőképpen módosul:

               a)A táblázat a „TR” és „US” bejegyzés között a következő bejegyzéssel egészül ki:

                        „UA

                        Ministry of Agrarian Policy and Food of Ukraine

                        Khreshchatyk str., 24, 01001, KYIV

                        66/402/EGK”

               b)Az említett táblázat lábjegyzetében a „TR – Törökország” és „US – Egyesült Államok” kifejezések közé be kell illeszteni a következő szövegrészt: :

               „UA – Ukrajna,”.

               2. cikk
               Hatálybalépés

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               3. cikk
               Címzettek

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)

                        HL C , , . o.

                     (2)

                        A Tanács 2003/17/EK határozata (2002. december 16.) a harmadik országokban a vetőmagtermesztés során végrehajtott szántóföldi ellenőrzések és a harmadik országokban termesztett vetőmagok egyenértékűségéről (HL L 8., 2003.1.14., 10. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.15.
            COM(2020) 195 final
            2020/0079(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás módosítására irányuló határozattal kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               A Bizottság javasolja, hogy a Tanács határozza meg az Unió által a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) létrehozott vegyes bizottságban az említett megállapodás módosításáról szóló vegyes bizottsági határozattal kapcsolatban képviselendő álláspontot.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás

               A kilépésről rendelkező megállapodás meghatározza az Egyesült Királyságnak az Unióból és az Euratomból való rendezett kilépésére vonatkozó szabályokat. A kilépésről rendelkező megállapodás 2020. február 1-jén hatályba lépett.

               2.2.A vegyes bizottság

               A kilépésről rendelkező megállapodás 164. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott vegyes bizottság az Unió és az Egyesült Királyság képviselőiből áll. A vegyes bizottság elnökségét az Unió és az Egyesült Királyság közösen látja el. A kilépésről rendelkező megállapodás VIII. melléklete meghatározza a vegyes bizottság eljárási szabályzatát. A vegyes bizottság évente legalább egyszer ülésezik, vagy az Unió vagy az Egyesült Királyság kérelmére ül össze, és az ülései ütemezését és napirendjét közös megegyezéssel határozza meg.

               A vegyes bizottság feladatait a kilépésről rendelkező megállapodás 164. cikke határozza meg, és azok elsősorban a következőkből állnak:

               ·a megállapodás végrehajtásának és alkalmazásának felügyelete közvetlenül vagy a vegyes bizottságnak jelentést tevő szakbizottságok munkáján keresztül,

               ·határozatok és ajánlások elfogadása, ideértve a megállapodás módosításait az abban előírt esetekben,

               ·a megállapodás értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatban esetlegesen felmerülő problémák megelőzése és viták orvosolása.

               2.3.A vegyes bizottság tervezett határozata

               A vegyes bizottság a kilépésről rendelkező megállapodás 164. cikke (5) bekezdésének d) pontja alapján a megállapodást módosító határozatot fogadhat el a hibák kijavítása, a kihagyások vagy más hiányosságok kezelése, illetve a kilépésről rendelkező megállapodás aláírásakor előre nem látható helyzetek kezelése érdekében, feltéve, hogy a módosítások nem módosítják a megállapodás lényegi elemeit.

               A tervezett határozat célja olyan kihagyások és hiányosságok kezelése, amelyek nem módosítják a kilépésről rendelkező megállapodás lényegi elemeit.

               A kilépésről rendelkező megállapodás 166. cikke (2) bekezdésének megfelelően a tervezett határozat kötelező lesz a felekre nézve. Az eljárási szabályzat 9. szabályának megfelelően a vegyes bizottság által elfogadott határozatokban szerepelnie kell a hatálybalépés időpontjának.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               3.1.A pénzügyi rendelkezésekről szóló ötödik rész

               Mivel a kilépésről rendelkező megállapodás az Egyesült Királyság uniós tagállami státuszának többszöri meghosszabbítása miatt az eredetileg tervezettnél később lépett hatályba, a pénzügyi rendelkezésekről szóló ötödik rész több technikai kiigazítást igényel.

               3.1.1.A 135. cikk az Egyesült Királyságnak az uniós költségvetéshez való hozzájárulására, valamint annak végrehajtásában való részvételére vonatkozik. Célja az Egyesült Királyság uniós költségvetéshez való rendes hozzájárulásának, valamint az abban való részvételének biztosítása a kilépés időpontjától az átmeneti időszak végéig. Mivel az Egyesült Királyság Unióból való kilépésének időpontja 2020. január 31. volt, a jogbiztonság érdekében helyénvaló törölni a megállapodás 135. cikkének címéből és (1) bekezdéséből a 2019. évre való hivatkozást.

               3.1.2.A 137. cikk az Egyesült Királyságnak az uniós programok és tevékenységek végrehajtásában az Egyesült Királyság Unióból való kilépésének időpontjától az átmeneti időszak végéig való részvételére vonatkozik. Mivel az Egyesült Királyság Unióból való kilépésének időpontja 2020. január 31. volt, a jogbiztonság érdekében helyénvaló törölni a megállapodás 137. cikkének címéből és (1) bekezdéséből a 2019. évre való hivatkozást.

               3.1.3.A 143. cikk a pénzügyi támogatást biztosító kölcsönökhöz, az ESBA-hoz, az EFFA-hoz és a külső hitelezési megbízatáshoz kapcsolódó függő pénzügyi kötelezettségekre vonatkozik. A cikk számos olyan beszámolási kötelezettséget tartalmaz az Unióra vonatkozóan, amelyek tekintetében a referencia-időpontok már elmúltak. Az első időpont 2019. július 31. volt, amely az Egyesült Királyság Unióból való kilépésének időpontjában a 143. cikk szerinti pénzügyi műveletek helyzetét bemutató első jelentés várható időpontja volt. Mivel a kilépés időpontja 2020. január 31. volt, módosítani kell a 143. cikk (1) bekezdését úgy, hogy az első jelentés 2020. július 31-én legyen esedékes. Az említett bekezdés többi részéből továbbá törölni kell a 2019. évre való hivatkozásokat.

               3.1.4.A 144. cikk a 2014–2020 közötti többéves pénzügyi keret programjai által vagy korábbi pénzügyi tervek keretében finanszírozott közvetlen vagy közvetett végrehajtású pénzügyi eszközökre vonatkozik. A cikk hivatkozást tartalmaz a 143. cikk szerinti pénzügyi műveletek helyzetét bemutató első jelentésre és annak időpontjára. A 144. cikk (1) bekezdésében az erre az időpontra való hivatkozást ezért módosítani kell.

               3.1.5.A 150. cikk az Egyesült Királyság folyamatosan fennálló kötelezettségére és az Európai Beruházási Bank (EBB) keretében a befizetett tőke tizenkét részletben történő visszatérítésére vonatkozik. A cikk tartalmazza a befizetett tőkének az EBB által az Egyesült Királyság részére történő visszafizetése keretében az első részlet folyósításának időpontját (2019. december 15.) azzal a céllal, hogy a visszafizetést annak az évnek a végén kezdjék meg, amelyben az Egyesült Királyság Unióból való kilépésére sor kerül. Mivel a kilépés időpontja 2020. január 31. volt, az erre az időpontra való hivatkozást módosítani kell. Az EBB-vel folytatott megbeszéléseket követően a Bizottság azt javasolja, hogy az első részletet 2020-ra, pontosabban 2020. október 15-re irányozzák elő. Mivel a visszafizetés egy évvel később kezdődik, módosítani kell az utolsó kifizetés időpontját is, amelynek 2031. október 15-nek kell lennie. A 150. cikk (4) bekezdését ennek megfelelően módosítani kell.

               A 150. cikk arról is rendelkezik, hogy az EBB-nek 2019. július 31-én közölnie kell az Egyesült Királyságnak az EBB pénzügyi műveletei keretében fennálló kitettségét. Mivel a kilépés időpontja 2020. január 31. volt, a (8) bekezdésben e közlés időpontját ugyanarra a napra, de egy évvel későbbre, azaz 2020. július 31-re kell módosítani.

               A 150. cikk arra kötelezi az EBB-t, hogy évente és az Egyesült Királyságnak az említett cikk szerinti felelőssége megszűnéséig közölje az Egyesült Királyságnak az EBB pénzügyi műveleteiből eredő fennmaradó kitettségét. A megállapodásban jelenleg jelzett időpont 2020-tól kezdődően minden év március 31-e. Mivel a kilépés időpontja 2020. január 31. volt, az első jelentendő fennmaradó kitettség a 2020. december 31-i; az első közlést ezért 2021. március 31-én kell megtenni. A 150. cikk (8) bekezdésének második albekezdését ennek megfelelően módosítani kell.

               3.1.6.A 145. cikk az Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) nettó eszközei Egyesült Királyságra eső hányadának visszatérítésére vonatkozik. Az ezen eszközökből származó bevételt a Szén- és Acélipari Kutatási Alapba utalják át, amely kutatási projekteket finanszíroz a szén és acélipar területén. Ezek a projektek nem képezik a többéves pénzügyi keret részét, és saját jogalappal rendelkeznek az Európai Unióról szóló szerződésnek az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges intézkedések megállapításáról szóló 37. jegyzőkönyvében. Az e projektekhez kapcsolódó támogatások ebből következően nem tartoznak a kilépésről rendelkező megállapodás 137. és 138. cikkének hatálya alá, és ezért nincsenek rendelkezések az Egyesült Királyság kedvezményezettjeinek az átmeneti időszak végéig odaítélt, folyamatban lévő támogatásokra vonatkozóan.

               E joghézag megszüntetése érdekében ezért a kilépésről rendelkező megállapodást módosítani kell. A Bizottság azt javasolja, hogy a Szén- és Acélipari Kutatási Alap keretében nyújtott támogatások esetében ugyanazt a logikát kövessék, mint a többéves pénzügyi keret alapján finanszírozott támogatások esetében. Ez azt jelenti, hogy a Szén- és Acélipari Kutatási Alapból nyújtott, az egyesült királysági kedvezményezettekkel az átmeneti időszak vége előtt aláírt támogatásokat lezárásukig kell teljesíteni. Ez a megközelítés továbbá összhangban lenne a Szén- és Acélipari Kutatási Alap finanszírozási szabályaival, amelyek szerint az N. évi kötelezettségvállalásokat az Európai Szén- és Acélközösség eszközeinek N–2. évi bevételeiből (azaz a 2020. évi projekteket a 2018-ból származó bevételekből) finanszírozzák. A többéves pénzügyi keretre vonatkozó szabály analógiájára, és figyelembe véve az eszközöknek az Egyesült Királyság részére 2021. június 30-tól történő visszatérítését, a Bizottság javasolja, hogy az aláírás határideje az átmeneti időszak vége legyen. Ennek tükrözése érdekében a megállapodás 145. cikkét egy harmadik bekezdéssel kell kiegészíteni.

               3.2.Az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 2. melléklete

               Az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyvet azért hozták létre, hogy az Egyesült Királyság Unióból való kilépésének keretében kezeljék az Ír-szigetre jellemző egyedi körülményeket. A jegyzőkönyv rendelkezéseket tartalmaz az Írország és Észak-Írország közötti ellenőrzött határ elkerülésére, és Észak-Írország esetében az Unió egységes árupiacához kapcsolódó, korlátozott számú szabályhoz való igazodást irányoz elő. A jegyzőkönyv 2. melléklete a jegyzőkönyv 5. cikkének (4) bekezdésében említett, Észak-Írországra e tekintetben alkalmazandó uniós jogi rendelkezések jegyzékét tartalmazza. Ez a melléklet tévedésből nem sorol fel nyolc olyan jogi aktust, amelyek alapvető fontosságúak az áruk belső piaca szabályainak Észak-Írországra történő alkalmazása szempontjából. Ezenfelül e melléklet tévedésből nem tartalmazza az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 2. mellékletében felsorolt egyes konkrét jogi aktusok alkalmazási körének további meghatározásához szükséges három feljegyzést.

               3.2.1.(EU) 2019/904 irányelv egyes műanyagtermékek környezetre gyakorolt hatásának csökkentéséről
                  1

               Az (EU) 2019/904 irányelv olyan körforgásos szemléletet hivatott előmozdítani, amely az egyszer használatos termékek helyett a fenntartható és nem mérgező, újrahasználható termékeket és újrahasználati rendszereket helyezi előtérbe a keletkező hulladék mennyiségének csökkentése céljából. Ez az irányelv kiegészíti az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 2. mellékletében már szereplő, a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelvet. A két jogi eszköz Észak-Írország területén történő alkalmazására annak érdekében van szükség, hogy elkerülhető legyen a hulladékkal kapcsolatos különböző megközelítések alkalmazása, például a címkézési követelmények tekintetében, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az észak-írországi piacon forgalomba hozható termékeket biztonságosan és jogszerűen lehessen behozni a határon keresztül Írországba és az egységes piac többi részére.

               A fentiek alapján, valamint a csomagolás és a csomagolási hulladék tekintetében a belső piac integritásának megőrzése céljából a Bizottság javasolja az (EU) 2019/904 irányelv belefoglalását az Észak-Írországra az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 2. mellékletének „Hulladék” című szakasza tekintetében alkalmazandó uniós jogi rendelkezések jegyzékébe.

               3.2.2.2011/91/EU irányelv azon árutételt azonosító jelzésekről és jelölésekről, amelyekhez az adott élelmiszer tartozik
                  2

               A 2011/91/EU irányelv egy közös, az árutételek azonosítására szolgáló rendszer kezelése céljából általános és horizontális jellegű szabályokat állapít meg. A rendelet általános kötelezettséget állapít meg az árutétel feltüntetésére vonatkozóan, kivételeket állapít meg e kötelezettség alól, a megfelelés felelősségét a gazdasági szereplőkre ruházza, valamint előírásokat tartalmaz a jelzés tartalmára és az élelmiszereken való elhelyezésére vonatkozóan.

               Az árutételek jelzése hasznos információforrásként szolgál, amennyiben élelmiszerek vita tárgyát képezik vagy a fogyasztók számára egészségügyi kockázatot jelentenek. A jelzés megkönnyíti az élelmiszer-vállalkozók számára a nem biztonságos élelmiszerek piacról való kivonását, mind a nem biztonságos élelmiszerek árutételének gyors azonosítása, mind a piacról időben történő kivonása tekintetében. Ez nélkülözhetetlen eszköz a nemzeti hatóságok számára az élelmiszercsalások kivizsgálásával összefüggésben.

               Bár nemzetközi szinten létezik általános kötelezettség az előre csomagolt élelmiszerek gyártási vagy csomagolási árutételeire vonatkozó hivatkozás megadására vonatkozóan (Codex Alimentarius: Az előre csomagolt élelmiszerek címkézésének általános szabályai), az irányelv olyan konkrét közös követelményeket határoz meg, amelyek meghaladják ezt a kötelezettséget. Végül a harmadik országokból az Európai Unióba belépő élelmiszereknek meg kell felelniük az uniós jogszabályokban meghatározott nyomonkövethetőségi követelményeknek ahhoz, hogy jogszerűen forgalmazhatók legyenek az Unióban.

               Végezetül a 2011/91/EU irányelv kiegészíti az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 2. mellékletében már szereplő, az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel meghatározott kötelezettségeket.

               A fentiek alapján, valamint a belső piac integritásának és az uniós polgárok egészségének és biztonságának megőrzése céljából a Bizottság javasolja a 2011/91/EU irányelv belefoglalását az Észak-Írországra az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 2. mellékletének „Élelmiszerek – általános” című szakasza tekintetében alkalmazandó uniós jogi rendelkezések jegyzékébe.

               3.2.3.A Tanács 66/401/EGK irányelve (1966. június 14.) a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról
                  3

               A 66/401/EGK irányelv meghatározza a takarmánynövény-vetőmagok Unión belüli forgalmazására vonatkozó szabályokat. Az irányelv az említett vetőmagok azonosságára, egészségére és minőségére vonatkozó követelményeket, valamint minősítési intézkedéseket tartalmaz, amelyek alapján az említett vetőmagok szabadon forgalmazhatók az Unióban.

               A fentiek alapján, valamint a takarmánynövények Unióban történő forgalmazásának megőrzése céljából a Bizottság javasolja a 66/401/EGK irányelv belefoglalását az Észak-Írországra az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 2. mellékletének „Növényi szaporítóanyag” című szakasza tekintetében alkalmazandó uniós jogi rendelkezések jegyzékébe.

               3.2.4.A Tanács 98/56/EK irányelve (1998. július 20.) a dísznövények szaporítóanyagainak forgalmazásáról
                  4

               A 98/56/EK irányelv meghatározza a dísznövények szaporítóanyagainak Unióban történő forgalmazására vonatkozó szabályokat. Az irányelv az említett szaporítóanyagok minőségére és egészségére vonatkozó követelményeket tartalmaz, amelyek alapján az említett szaporítóanyagok szabadon forgalmazhatók az Unióban.

               A fentiek alapján, valamint a dísznövények szaporítóanyagainak Unióban történő forgalmazásának megőrzése céljából a Bizottság javasolja a 98/56/EK irányelv belefoglalását az Észak-Írországra az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 2. mellékletének „Növényi szaporítóanyag” című szakasza tekintetében alkalmazandó uniós jogi rendelkezések jegyzékébe.

               3.2.5.A Tanács 2008/72/EK irányelve (2008. július 15.) a vetőmagokon kívüli zöldségszaporító és -ültetési anyagok forgalmazásáról
                  5

               A 2008/72/EK tanácsi irányelv meghatározza a zöldségszaporító és -ültetési anyagok Unióban történő forgalmazására vonatkozó szabályokat. Az irányelv az említett anyagok azonosságára, egészségére és minőségére vonatkozó követelményeket, valamint ellenőrzési intézkedéseket tartalmaz, amelyek alapján az említett anyagok szabadon forgalmazhatók az Unión belül.

               A fentiek alapján, valamint a zöldségszaporító és -ültetési anyagok Unióban történő forgalmazásának megőrzése céljából a Bizottság javasolja a 2008/72/EK irányelv belefoglalását az Észak-Írországra az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 2. mellékletének „Növényi szaporítóanyag” című szakasza tekintetében alkalmazandó uniós jogi rendelkezések jegyzékébe.

               3.2.6.A Tanács 111/2005/EK rendelete a kábítószer-prekurzoroknak az Unió és harmadik országok közötti kereskedelme nyomon követésére vonatkozó szabályok megállapításáról
                  6

               A 111/2005/EK rendelet végrehajtja a kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott kereskedelme elleni, 1988. december 19-én Bécsben elfogadott ENSZ-egyezményt, amelynek a Közösség is részes fele. A 111/2005/EK rendelet célja különösen ezen egyezmény 12. cikkének végrehajtása az uniós jogban azáltal, hogy megállapítja a kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott előállításához gyakran használt anyagok kereskedelmére vonatkozó közösségi szabályokat, valamint létrehozza a kábítószer-prekurzoroknak az Unió és harmadik országok közötti kereskedelmének nyomon követésére szolgáló rendszert.

               A 111/2005/EK rendelet ezenkívül elválaszthatatlanul kapcsolódik a kábítószer-prekurzorokról szóló 273/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelethez, amely szerepel az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 2. mellékletében: csak e két jogi eszköz kombinációja biztosítja a kábítószer-prekurzorok koherens és mindenre kiterjedő ellenőrzési rendszerét. Amennyiben a hatályos jegyzőkönyvben előírtak szerint csak a 273/2004/EK rendeletet alkalmaznák Írországra/Észak-Írországra, az joghézagot teremtene a kábítószer-prekurzorok ellenőrzési rendszerében, mivel nem követnék nyomon és nem ellenőriznék a kábítószer-prekurzorok Észak-Írországon keresztül történő behozatalát/árutovábbítását/kivitelét, amely így vonzó régióvá válna a tiltottkábítószer-előállítás számára. Az Észak-Írország és Írország közötti ellenőrzött határok hiányában ezenfelül az Észak-Írországon keresztül eltérített kábítószer-prekurzorok könnyen bekerülhetnek Írországba (és onnan az EU más részeibe), ahol tiltottkábítószer-előállításra használhatók fel.

               A fentiek alapján, valamint a kábítószer-prekurzorok uniós ellenőrzési rendszerének megőrzése céljából a Bizottság javasolja a 111/2005/EK rendelet belefoglalását az Észak-Írországra az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 2. mellékletének „Vegyi anyagok és kapcsolódó termékek” című szakasza tekintetében alkalmazandó uniós jogi rendelkezések jegyzékébe.

               3.2.7.Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/880 rendelete a kulturális javak bejuttatásáról és behozataláról
                  7

               Az (EU) 2019/880 rendelet célja az emberiség kulturális örökségének megőrzése és a nem uniós kulturális javak tiltott – és ezen belül is különösen a terrorizmus finanszírozásához köthető – kereskedelmének megakadályozása. E célból a rendelet megtiltja a harmadik országokból jogellenesen kivitt kulturális javak Unióba történő bejuttatását. Ez az általános tilalom 2020. december 28-tól alkalmazandó. A rendelet arról is rendelkezik, hogy az Unióba behozott nem uniós kulturális javakat rendszeresen ellenőrizni kell. Mivel az okmányok – a behozatali engedélyek és az importőri nyilatkozatok – ellenőrzésének rendszere központosított elektronikus rendszeren alapul, a rendelet az informatikai rendszer üzembe helyezésének napjától, de legkésőbb 2025. június 28-tól alkalmazandóvá válik.

               Amennyiben az (EU) 2019/880 rendelet nem szerepel az uniós jog Észak-Írországra alkalmazandó rendelkezéseinek jegyzékében, a harmadik országokból – többek között az Egyesült Királyságból – származó, fosztogatással szerzett vagy ellopott kulturális javak Észak-Írországon keresztül bejuttathatók az Unió belső piacára, mivel Észak-Írország és Írország között nem lesznek ellenőrzött határok, és így ott vám- vagy egyéb bűnüldöző hatóságok általi ellenőrzésre sem kerül sor. Ezt a csalárd piaci szereplők kétségtelenül ki fogják használni, hogy megkerüljék az uniós behozatali ellenőrzéseket, és ezáltal hatástalanná teszik a rendeletet.

               A fentiek alapján, valamint a kulturális javak behozatala tekintetében a belső piac integritásának megőrzése céljából a Bizottság javasolja az (EU) 2019/880 rendelet belefoglalását az Észak-Írországra az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 2. mellékletének „Egyéb” című szakasza tekintetében alkalmazandó uniós jogi rendelkezések jegyzékébe.

               3.2.8.Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/287 rendelete az Európai Unió és harmadik országok között megkötött egyes kereskedelmi megállapodásokban foglalt kétoldalú védzáradékok és a kedvezmények ideiglenes visszavonását lehetővé tevő egyéb mechanizmusok végrehajtásáról
                  8

               Az (EU) 2019/287 rendelet rendelkezéseket állapít meg az Unió és harmadik országok között megkötött kereskedelmi megállapodásokban szereplő kétoldalú védzáradékok vagy a vámkedvezmények vagy más preferenciális elbánás ideiglenes visszavonására szolgáló egyéb mechanizmusok végrehajtásához. Ez a rendelet különösen az Unió által például Japánnal vagy Szingapúrral kötött legutóbbi kereskedelmi megállapodásokra alkalmazandó.

               Az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 2. melléklete tartalmazza a kétoldalú védzáradékokra vonatkozó valamennyi uniós rendelet jegyzékét. Az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 2. mellékletében szereplő jegyzék összeállításakor az (EU) 2019/287 rendelet nem volt hatályban.

               A fentiek alapján, valamint abból a célból, hogy továbbra is alkalmazandók legyenek az Észak-Írországba behozott azon árukra vonatkozó uniós kereskedelmi intézkedések, amelyek esetében fennáll a veszélye annak, hogy azokat később az Unióba szállítják, a Bizottság javasolja az (EU) 2019/287 rendelet belefoglalását az Észak-Írországra az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 2. mellékletének „A kétoldalú biztosítékokra vonatkozó rendeletek” című szakasza tekintetében alkalmazandó uniós jogi rendelkezések jegyzékébe.

               3.2.9.Magyarázó feljegyzés a 978/2012/EU rendelet alkalmazási köréről
                  9

               A 978/2012/EU rendelet az Unió általános tarifális preferenciarendszerének (GSP) alkalmazásáról szól. Az Unió GSP-je és az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv megfelelő működésének és integritásának biztosítása érdekében az Egyesült Királyságot Észak-Írország tekintetében ki kell zárni e jogi aktus alkalmazási köréből annak bizonyos elemei tekintetében.

               A fentiek alapján a Bizottság javasolja a „4. Kereskedelemmel kapcsolatos általános vonatkozások” című szakaszban a 978/2012/EU rendelet bejegyzésében egy olyan megjegyzés beillesztését, mely szerint annak sérelme nélkül, hogy az Unió GSP-je alapján jogosult országokra vonatkozó tarifális preferenciák Észak-Írország tekintetében alkalmazandók az Egyesült Királyságban:

               –a 978/2012/EU rendelet 9. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában és VI. fejezetében [Védintézkedésekről és felügyeletről szóló rendelkezések] a „tagállamokra” történő hivatkozások nem érthetők úgy, hogy azok magukban foglalják Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságot is,

               –a 978/2012/EU rendelet 2. cikke k) pontjában és VI. fejezetében [Védintézkedésekről és felügyeletről szóló rendelkezések] az „Unió piacára” történő hivatkozások nem érthetők úgy, hogy azok magukban foglalják Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyság piacát is, valamint

               –a 978/2012/EU rendeletben az „uniós termelőkre”, illetve az „uniós iparra” történő hivatkozások nem érthetők úgy, hogy azok magukban foglalják Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyság termelőit, illetve iparát is.

               3.2.10.Magyarázó feljegyzés az uniós piacvédelmi alaprendeletek és intézkedések alkalmazási köréről

               Az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 2. melléklete felsorolja az uniós piacvédelmi alaprendeleteket. Az Unió piacvédelmi rendeletei és az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv megfelelő működésének és integritásának biztosítása érdekében bizonyos jogi aktusoknak az Egyesült Királyságban Észak-Írország tekintetében való alkalmazási körét pontosítani kell.

               A fentiek alapján a Bizottság javasolja az „5. Piacvédelmi eszközök” című szakaszban egy olyan megjegyzés beillesztését, mely szerint annak sérelme nélkül, hogy az Unió piacvédelmi eszközei Észak-Írország tekintetében alkalmazandók az Egyesült Királyságban, az (EU) 2016/1036, az (EU) 2016/1037, az (EU) 2015/478 és az (EU) 2015/755 rendeletben a „tagállamokra” vagy az „Unióra” történő hivatkozások nem érthetők úgy, hogy azok magukban foglalják Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságot is. Ezenkívül azok az importőrök, amelyek Észak-Írországban vámkezelt áruk behozatalakor uniós dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámot fizettek, kizárólag az (EU) 2016/1036 rendelet 11. cikkének (8) bekezdése, illetve az (EU) 2016/1037 rendelet 21. cikke alapján kérhetik e vámok visszatérítését.

               3.2.11.Magyarázó feljegyzés az uniós kétoldalú védintézkedések alkalmazási köréről

               Az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 2. melléklete felsorolja a kétoldalú védintézkedésekre vonatkozó uniós rendeleteket. Az Unió rendeletei és az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv megfelelő működésének és integritásának biztosítása érdekében bizonyos jogi aktusoknak az Egyesült Királyságban Észak-Írország tekintetében való alkalmazási körét pontosítani kell.

               Annak sérelme nélkül, hogy az Unió kétoldalú védintézkedései Észak-Írország tekintetében alkalmazandók az Egyesült Királyságban, a „6. A kétoldalú biztosítékokra vonatkozó rendeletek” című szakaszban felsorolt rendeletekben a „tagállamokra” vagy az „Unióra” történő hivatkozások nem érthetők úgy, hogy azok magukban foglalják Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságot is.

               3.3.A kilépésről rendelkező megállapodás I. melléklete a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról

               A kilépésről rendelkező megállapodás I. mellékletének I. része tartalmazza a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság azon határozatait és ajánlásait, amelyeket az Uniónak és az Egyesült Királyságnak a szociális biztonsági rendszerek koordinálására vonatkozó szabályok alkalmazása során kellően figyelembe kell venni (lásd a kilépésről rendelkező megállapodás 31. cikkét).

               A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság 2018. december 19-én jóváhagyta a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet 68. cikkének a különbözeti kiegészítés számítási módszerével kapcsolatos értelmezéséről szóló F3 sz. határozatot
                  10
               . Ez a határozat 2019. július 16-a óta alkalmazandó; az I. melléklet I. részében azonban nem szerepel, ezért azt ki kell egészíteni.

               A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság 2019. június 27-én jóváhagyta az E7 sz. határozatot
                  11
               , amely meghatározza a szociális biztonságra vonatkozó információk elektronikus adatcseréjének (EESSI) 2019. július 3-tól a teljes körű tagállami végrehajtásáig terjedő időszakban az együttműködés és az adatcsere tekintetében irányadó gyakorlati megállapodásokat. Ez a határozat azonban nem szerepelt a kilépésről rendelkező megállapodás I. mellékletében, ezért azt ki kell egészíteni.

               4.Jogalap

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A vegyes bizottság által elfogadandó határozat joghatással bíró jogi aktus. A megállapodás 166. cikke (2) bekezdésének megfelelően a tervezett jogi aktus a felek joga szerint kötelező érvényű lesz.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               A tervezett jogi aktus egyetlen célja és tartalma egyrészt a megállapodásnak a kihagyások és hiányosságok kezelése érdekében történő, a megállapodás lényegi elemeit nem változtató módosítására, másrészt pedig a megállapodásnak a megállapodásban kifejezetten előírt esetben történő módosítására vonatkozik.

               A megállapodás megkötése az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (2) bekezdésén alapult.

               Ezért és azzal az alapelvvel összhangban, hogy egy jogi aktus csak azonos típusú jogi aktussal módosítható, a javasolt határozat anyagi jogalapja az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (2) bekezdése.

               4.1.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel a vegyes bizottság határozata módosítani fogja a kilépésről rendelkező megállapodást, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2020/0079 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás módosítására irányuló határozattal kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 50. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (9) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodást (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) az Unió a 2020. január 30-i (EU) 2020/135 tanácsi határozat
                  12
                 révén megkötötte, és a megállapodás 2020. február 1-jén hatályba lépett.

               (2)A kilépésről rendelkező megállapodás 164. cikke (5) bekezdésének d) pontja felhatalmazza a vegyes bizottságot az említett megállapodást módosító határozatok elfogadására, feltéve, hogy ezek a módosítások a hibák kijavítása, a kihagyások vagy más hiányosságok kezelése, illetve az e megállapodás aláírásakor előre nem látható helyzetek kezelése érdekében szükségesek, és az ilyen határozatok nem módosítják az említett megállapodás lényegi elemeit. A kilépésről rendelkező megállapodás 166. cikkének (2) bekezdése értelmében a vegyes bizottság által elfogadott határozatok kötelező erejűek az Unióra és az Egyesült Királyságra nézve, és az Uniónak és az Egyesült Királyságnak végre kell hajtania ezeket a határozatokat, amelyek a kilépésről rendelkező megállapodással azonos joghatással bírnak. A kilépésről rendelkező megállapodás 182. cikkének megfelelően az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv az említett megállapodás szerves részét képezi.

               (3)A kilépésről rendelkező megállapodásban említett egyes időpontok a megállapodás hatálybalépésekor már lejártak, ezért azokat a jogbiztonság érdekében a megfelelő kiigazításokkal együtt módosítani kell.

               (4)A kilépésről rendelkező megállapodás 145. cikke nem tartalmaz a Szén- és Acélipari Kutatási Alap keretében az Egyesült Királyság kedvezményezettjeinek az átmeneti időszak vége előtt nyújtott támogatásokra vonatkozó rendelkezéseket, ezért a folyamatban lévő támogatásokkal kapcsolatos jogbiztonság biztosítása érdekében azt e tekintetben ki kell egészíteni.

               (5)A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság két határozata tévedésből nem szerepel a kilépésről rendelkező megállapodás I. mellékletének I. részében, és nyolc, az áruk belső piaca szabályainak Észak-Írországra történő alkalmazása szempontjából nélkülözhetetlen jogi aktus nem szerepel az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 2. mellékletében. Az említett mellékleteket ezért ki kell egészíteni ezekkel a határozatokkal és jogi aktusokkal. Ezenkívül az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 2. mellékletében felsorolt egyes konkrét jogi aktusok alkalmazási körének további meghatározásához három megjegyzés is szükséges. Az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 2. mellékletét ezért ki kell egészíteni ezekkel a megjegyzésekkel.

               (6)A vegyes bizottságnak a kilépésről rendelkező megállapodás 164. cikke (5) bekezdésének d) pontja értelmében határozatot kell elfogadnia e kihagyások és hiányosságok kezeléséről.

               (7)Helyénvaló ezért meghatározni az Unió által a vegyes bizottságban képviselendő álláspontot,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A kilépésről rendelkező megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás 164. cikke (5) bekezdésének d) pontjának megfelelően hozandó vegyes bizottsági határozattal kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont a kilépésről rendelkező megállapodás következők szerinti módosítása:

               1.A 135. cikk címében a „2019. és 2020. évi uniós költségvetéshez” szövegrész helyébe a „2020. évi uniós költségvetéshez” szövegrész, az (1) bekezdésben pedig az „A 2019. és 2020. évre vonatkozóan” szövegrész helyébe az „A 2020. évre vonatkozóan” szövegrész lép.

               2.A 137. cikk címéből és (1) bekezdésének első albekezdéséből a „2019. és”, illetve „2019-ben és” szövegrészt el kell hagyni.

               3.A 143. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

               (a)a második albekezdésben a „2019. július 31-én” szövegrész helyébe a „2020. július 31-én” szövegrész lép;

               (b)a harmadik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

               „Az Unió 2020. évre vonatkozó konszolidált éves beszámolójában a második albekezdés b) pontjában említett tartalékokból e megállapodás hatálybalépésének napjától 2020. december 31-ig teljesített kifizetéseket az e bekezdésben említett pénzügyi műveletekkel megegyező, de e megállapodás hatálybalépésének napján vagy azt követően elfogadott pénzügyi műveletekre vonatkozóan kell közzétenni.”

               4.A 144. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében a „2019. július 31-én” szövegrész helyébe a „2020. július 31-én” szövegrész lép.

               5.A 145. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

               „Az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 37. jegyzőkönyve által létrehozott Szén- és Acélipari Kutatási Alap keretébe tartozó projektek tekintetében az átmeneti időszak végéig aláírt támogatási megállapodások értelmében az alkalmazandó uniós jog az átmeneti időszak végét követően és a projektek lezárásáig továbbra is alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban. Az alkalmazandó uniós jog különösen a következő rendelkezéseket foglalja magában, beleértve e rendelkezések bármilyen módosítását, függetlenül a módosítás elfogadásának, hatálybalépésének vagy alkalmazásának időpontjától:

               (a)a 2003/76/EK
                  13
               , a 2003/77/EK
                  14
                és a 2008/376/EK tanácsi határozat
                  15
               ;

               (b)a 138. cikk (2) bekezdésének a) és c)–e) pontjában említett jogi aktusok.”

               6.A 150. cikk a következőképpen módosul:

               (a)a (4) bekezdés a következőképpen módosul:

               i.a negyedik mondatban a „december 15-én” szövegrész helyébe az „október 15-én” szövegrész, a „2019-cel” szövegrész helyébe pedig a „2020-szal” szövegrész lép;

               ii.az ötödik mondatban a „2030. december 15-én” szövegrész helyébe a „2031. október 15-én” szövegrész lép;

               (b)a (8) bekezdés a következőképpen módosul:

               i.az első albekezdésben „2019.” helyébe „2020.” lép;

               ii.a második albekezdés első mondatában a „2020-tól” szövegrész helyébe a „2021-től” szövegrész lép.

               7.Az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 2. melléklete a következő megjegyzésekkel egészül ki:

               (a)a „4. Kereskedelemmel kapcsolatos általános vonatkozások” című szakaszban az „Az Európai Parlament és a Tanács 978/2012/EU rendelete (2012. október 25.) az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról és a 732/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről” bejegyzés után:

               „Annak sérelme nélkül, hogy az Unió általános tarifális preferenciák rendszere alapján jogosult országokra vonatkozó tarifális preferenciák Észak-Írország tekintetében alkalmazandók az Egyesült Királyságban:

               –a 978/2012/EU rendelet 9. cikke (1) bekezdése c) pontjának ii. alpontjában és VI. fejezetében [Védintézkedésekről és felügyeletről szóló rendelkezések] a »tagállamokra« történő hivatkozások nem érthetők úgy, hogy azok magukban foglalják Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságot is,

               –a 978/2012/EU rendelet 2. cikke k) pontjában és VI. fejezetében [Védintézkedésekről és felügyeletről szóló rendelkezések] az »Unió piacára« történő hivatkozások nem érthetők úgy, hogy azok magukban foglalják Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyság piacát is, valamint

               –a 978/2012/EU rendeletben az »uniós termelőkre«, illetve az »uniós iparra« történő hivatkozások nem érthetők úgy, hogy azok magukban foglalják Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyság termelőit, illetve iparát is.”

               (b)az „5. Piacvédelmi eszközök” című szakaszban a szakasz címe alatt:

               „Annak sérelme nélkül, hogy az Unió piacvédelmi eszközei Észak-Írország tekintetében alkalmazandók az Egyesült Királyságban, az (EU) 2016/1036, az (EU) 2016/1037, az (EU) 2015/478 és az (EU) 2015/755 rendeletben a »tagállamokra« vagy az »Unióra« történő hivatkozások nem érthetők úgy, hogy azok magukban foglalják Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságot is. Ezenkívül azok az importőrök, amelyek Észak-Írországban vámkezelt áruk behozatalakor uniós dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámot fizettek, kizárólag az (EU) 2016/1036 rendelet 11. cikkének (8) bekezdése, illetve az (EU) 2016/1037 rendelet 21. cikke alapján kérhetik e vámok visszatérítését.”

               (c)a „6. A kétoldalú biztosítékokra vonatkozó rendeletek” című szakaszban a szakasz címe alatt:

               „Annak sérelme nélkül, hogy az Unió kétoldalú védintézkedései Észak-Írország tekintetében alkalmazandók az Egyesült Királyságban, az alábbiakban felsorolt rendeletekben a »tagállamokra« vagy az »Unióra« történő hivatkozások nem érthetők úgy, hogy azok magukban foglalják Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságot is.”

               8.Az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 2. melléklete a következő jogi aktusokkal egészül ki:

               –a „6. A kétoldalú biztosítékokra vonatkozó rendeletek” című szakaszban: az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/287 rendelete az Európai Unió és harmadik országok között megkötött egyes kereskedelmi megállapodásokban foglalt kétoldalú védzáradékok és a kedvezmények ideiglenes visszavonását lehetővé tevő egyéb mechanizmusok végrehajtásáról
                  16
               ,

               –a „23. Vegyi anyagok és kapcsolódó termékek” című szakaszban: a Tanács 111/2005/EK rendelete a kábítószer-prekurzoroknak az Unió és harmadik országok közötti kereskedelme nyomon követésére vonatkozó szabályok megállapításáról
                  17
               ,

               –a „25. Hulladék” című szakaszban: az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/904 irányelve egyes műanyagtermékek környezetre gyakorolt hatásának csökkentéséről
                  18
               ,

               –a „29. Élelmiszerek – általános” című szakaszban: az Európai Parlament és a Tanács 2011/91/EU irányelve azon árutételt azonosító jelzésekről és jelölésekről, amelyekhez az adott élelmiszer tartozik
                  19
               ,

               –a „42. Növényi szaporítóanyag” című szakaszban: a Tanács 66/401/EGK irányelve (1966. június 14.) a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról
                  20
               , a Tanács 98/56/EK irányelve (1998. július 20.) a dísznövények szaporítóanyagainak forgalmazásáról
                  21
                és a Tanács 2008/72/EK irányelve (2008. július 15.) a vetőmagokon kívüli zöldségszaporító és -ültetési anyagok forgalmazásáról
                  22
               ,

               –a „47. Egyéb” című szakaszban: az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/880 rendelete a kulturális javak bejuttatásáról és behozataláról
                  23
               .

               9.A kilépésről rendelkező megállapodás I. mellékletének I. része a következő jogi aktusokkal egészül ki:

               –az „Elektronikus adatcsere (E sorozat)” című szakaszban: a Szociális Biztonsági Rendszerek Koordinációjával Foglalkozó Igazgatási Bizottság E7 sz. határozata a szociális biztonságra vonatkozó információk elektronikus adatcseréjének (EESSI) teljes körű tagállami végrehajtásáig terjedő időszakban az együttműködés és az adatcsere tekintetében irányadó gyakorlati megállapodásokról
                  24
               ,

               –a „Családi ellátások (F sorozat)” című szakaszban: a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság F3 sz. határozata a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet 68. cikkének a különbözeti kiegészítés számítási módszerével kapcsolatos értelmezéséről
                  25
               .

               2. cikk

               A vegyes bizottság határozatát az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 155., 2019.6.12., 1. o.

                     (2)

                        HL L 334., 2011.12.16., 1. o.

                     (3)

                        HL 125., 1966.7.11., 2298. o.

                     (4)

                        HL L 226., 1998.8.13., 16. o.

                     (5)

                        HL L 205., 2008.8.1., 28. o.

                     (6)

                        HL L 22., 2005.1.26., 1. o.

                     (7)

                        HL L 151., 2019.6.7., 1. o.

                     (8)

                        HL L 53., 2019.2.22., 1. o.

                     (9)

                        HL L 303., 2012.10.31., 1. o.

                     (10)

                        HL C 215., 2019.6.26., 2. o.

                     (11)

                        HL C 73., 2020.3.6., 5. o.

                     (12)

                        HL L 29., 2020.1.31., 1. o.

                     (13)

                        A Tanács 2003/76/EK határozata (2003. február 1.) az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges intézkedések megállapításáról (HL L 29., 2003.2.5., 22. o.).

                     (14)

                        A Tanács 2003/77/EK határozata (2003. február 1.) a felszámolás alatt álló ESZAK, valamint a felszámolást követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeinek kezelésére vonatkozó többéves pénzügyi iránymutatások megállapításáról (HL L 29., 2003.2.5., 25. o.).

                     (15)

                        A Tanács 2008/376/EK határozata (2008. április 29.) a Szén- és Acélipari Kutatási Alap Kutatási Programjának elfogadásáról és az e programra vonatkozó többéves technikai iránymutatásokról (HL L 130., 2008.5.20., 7. o.).

                     (16)

                        HL L 53., 2019.2.22., 1. o.

                     (17)

                        HL L 22., 2005.1.26., 1. o.

                     (18)

                        HL L 155., 2019.6.12., 1. o.

                     (19)

                        HL L 334., 2011.12.16., 1. o.

                     (20)

                        HL 125., 1966.7.11., 2298. o.

                     (21)

                        HL L 226., 1998.8.13., 16. o.

                     (22)

                        HL L 205., 2008.8.1., 28. o.

                     (23)

                        HL L 151., 2019.6.7., 1. o.

                     (24)

                        HL C 73., 2020.3.6., 5. o.

                     (25)

                        HL C 215., 2019.6.26., 2. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.6.29.
            COM(2021) 353 final
            2021/0174(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás alapján létrehozott halászati szakbizottságban képviselendő, a 2021-2026-os időszakra szóló uniós álláspont meghatározásáról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               A javaslat az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás (a 2021–2026-os időszakra szóló kereskedelmi és együttműködési megállapodás)
                  1
                8. cikke (1) bekezdésének q) pontja alapján létrehozott halászati szakbizottságban képviselendő uniós álláspont meghatározásáról szóló tanácsi határozatra irányul. Ez az álláspont a halászati szakbizottság azon feladataira terjed ki, amelyeknek része a kereskedelmi és együttműködési megállapodás értelmében joghatással bíró jogi aktusok elfogadása.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az EU–Egyesült Királyság kereskedelmi és együttműködési megállapodás

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodás preferenciális rendelkezéseket állapít meg olyan területeken, mint az áruk és a szolgáltatások kereskedelme, a digitális kereskedelem, a szellemi tulajdon, a közbeszerzés, a légi és közúti közlekedés, az energiaügy, a halászat, a szociális biztonsági koordináció, a bűnüldözés és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés, a tematikus együttműködés és az uniós programokban való részvétel. Rendelkezéseinek célja az egyenlő versenyfeltételek és az alapvető jogok tiszteletben tartásának biztosítása. A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 2021. január 1-jétől ideiglenesen alkalmazandó, és 2021. május 1-jén lépett hatályba.

               2.2.Halászati szakbizottság

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 8. cikke (1) bekezdésének q) pontja létrehozza a halászati szakbizottságot. A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 508. cikke a teljesség igénye nélkül felsorolja a halászati szakbizottság feladatait és hatásköreit.

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 8. cikkének (4) bekezdése értelmében a halászati szakbizottság hatáskörébe tartoznak az alábbiak:

               ·a kereskedelmi és együttműködési megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás végrehajtásának és megfelelő működésének figyelemmel kísérése és felülvizsgálata,

               ·a partnerségi tanácsnak segítségnyújtás feladatai ellátásában, és különösen jelentéstétel a partnerségi tanácsnak, és az általa rábízott feladatok ellátása,

               ·határozatok – beleértve a módosításokat és ajánlásokat – elfogadása minden olyan ügyben, amelyben e megállapodás vagy bármely kiegészítő megállapodás azt előírja, vagy amelyekkel kapcsolatban a partnerségi tanács a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 7. cikke (4) bekezdésének f) pontjával összhangban egy szakbizottságra ruházta hatásköreit,

               ·a megállapodás végrehajtásával kapcsolatos technikai kérdések megvitatása,

               ·fórum biztosítása a Felek számára az információcseréhez, a bevált gyakorlatok megvitatásához és a végrehajtási tapasztalatok megosztásához,

               ·munkacsoportok létrehozása, felügyelete, koordinálása és feloszlatása, valamint

               ·konzultációs fórum biztosítása a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 738. cikkének (7) bekezdésével összhangban.

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 8. cikkének (10) bekezdése értelmében és a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 8. cikkének (9) bekezdésétől eltérve a halászati szakbizottság elfogadhatja, majd módosíthatja a munkájára vonatkozó saját szabályait.

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 508. cikkének (1) bekezdése értelmében a halászati szakbizottság különösen:

               ·fórumot biztosít a fenntartható halászati gazdálkodásról szóló vitához és együttműködéshez,

               ·mérlegelheti többéves állományvédelmi és -gazdálkodási stratégiák kidolgozását a teljes kifogható mennyiségek és egyéb állománygazdálkodási intézkedések megállapításának alapjaként,

               ·többéves stratégiákat dolgoz ki a kvótán kívüli állományok védelmére és kezelésére,

               ·mérlegelheti a halászati gazdálkodásra és az állományvédelemre vonatkozó intézkedéseket, ideértve a sürgősségi intézkedéseket és a halászat szelektivitását biztosító intézkedéseket,

               ·mérlegelheti a tudományos célú, illetve a halászati gazdálkodás céljára történő adatgyűjtésre, az ilyen adatok megosztására (beleértve a megfelelés nyomon követésével, ellenőrzésével és kikényszerítésével kapcsolatos információkat), valamint a tudományos testületekkel a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményekről folytatott konzultációra vonatkozó megközelítéseket,

               ·mérlegelheti az alkalmazandó szabályoknak való megfelelés biztosítását célzó intézkedéseket, ideértve a közös ellenőrzési, nyomonkövetési és felügyeleti programokat, valamint a halászati lehetőségek felhasználásának nyomon követését, illetve az ellenőrzést és a végrehajtást megkönnyítő adatcserét,

               ·kidolgozhatja a teljes kifogható mennyiségek megállapítására vonatkozó iránymutatásokat,

               ·előkészítheti az éves konzultációkat,

               ·mérlegelheti a kirakodási kikötők kijelölésével kapcsolatos kérdéseket, beleértve annak elősegítését, hogy a Felek időben értesítést küldjenek az ilyen kijelölésekről és a kijelöléseket érintő bármely változásról,

               ·a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 37. mellékletében felsorolt állományokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségek (TAC) meghatározása vagy módosítása előtt meghatározza az új halászati gazdálkodási intézkedésekről való értesítésre és azon hajók listájának közlésére vonatkozó határidőket, amelyek tekintetében halászati engedélyt vagy engedélyt kérnek, valamint a másik Fél értesítését,

               ·fórumot biztosít további konkrét hozzáférési feltételekről szóló konzultációkhoz az alábbiak tekintetében: a) a megállapodás szerinti halászati lehetőségek; b) a kvótán kívüli állományokra vonatkozó bármely többéves stratégia; valamint c) bármely technikai és állományvédelmi intézkedés, valamint konzultációs fórum a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 506. cikkének (4) bekezdésében említett kérdésekről,

               ·iránymutatások kidolgozása a vizekhez való hozzáférés gyakorlati alkalmazásának támogatására (a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 500. cikke),

               ·mechanizmus kidolgozása a halászati lehetőségek Felek közötti önkéntes éven belüli átruházására, valamint

               ·a Guernsey Bailiwick, Jersey Bailiwick és a Man-sziget egyedi hozzáférési szabályairól szóló 502. cikk alkalmazásának és végrehajtásának, valamint a kereskedelmi és együttműködési megállapodás halászati termékek behozatalára és közvetlen kirakodására vonatkozó értesítési határidőkről szóló 503. cikke alkalmazásának és végrehajtásának mérlegelése.

               2.3.A halászati szakbizottságról szóló tervezett jogi aktusok

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 508. cikkének (2) bekezdése értelmében a halászati szakbizottság jogi aktusokat vagy intézkedéseket fogadhat el, beleértve az alábbi határozatokat és ajánlásokat is:

               ·a Felek által a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 498. cikke alapján folytatott konzultációkat követően elfogadott ügyek rögzítése,

               ·a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 508. cikke (1) bekezdésének b), c), d), e), f), g), i), j), l), m) és n) pontjában említett bármely kérdésben,

               ·a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 496. cikkének (2) bekezdésében említett, előzetesen meglévő nemzetközi kötelezettségek jegyzékének módosítása,

               ·a fenntartható halászati gazdálkodással kapcsolatos együttműködés bármely egyéb szempontja a kereskedelmi és együttműködési megállapodás halászati fejezete alapján, valamint

               ·a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 510. cikke szerinti felülvizsgálat módozatai.

               Az említett intézkedések célja a kereskedelmi és együttműködési megállapodás halászatról szóló fejezetének végrehajtása lesz.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése értelmében a Tanács a Bizottság javaslata alapján elfogadja a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 508. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott határozatokkal kapcsolatban a halászati szakbizottságban az Unió által képviselendő álláspontot.

               A halászati szakbizottságon belüli álláspontokat kétlépcsős megközelítés alkalmazásával kell kialakítani. Először is tanácsi határozatnak többéves alapon kell meghatároznia az uniós álláspont vezérelveit és irányvonalait. Másodszor, minden olyan ülésen, ahol a halászati szakbizottság felkérést kaphat joghatással bíró jogi aktusok vagy intézkedések elfogadására, az álláspontot ki kell egészíteni a Bizottság által készített és a tanácsi munkacsoportban megvitatott informális dokumentumokkal.

               E javaslat célja, hogy meghatározza az EU által a halászati szakbizottságban képviselendő álláspontot. A javaslat a közös halászati politikának az 1380/2013/EU rendeletben és különösen annak 2., 28. és 33. cikkében meghatározott elveit és irányvonalait hajtja végre. Végrehajtja továbbá az Északi-tenger tengerfenéken élő állományaira vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2018. július 4-i (EU) 2018/973 európai parlamenti és tanácsi rendeletben
                  2
               , valamint a nyugati vizekben halászott állományokra vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló (EU) 2019/472 rendeletben
                  3
                meghatározott többéves tervek rendelkezéseit.

               A javaslat összhangban van a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 494. cikkében megállapított célkitűzésekkel és elvekkel, és figyelembe veszi a kereskedelmi és együttműködési megállapodás halászati fejezetének sajátosságait. Magában foglalja továbbá a halászati szakbizottságban képviselendő uniós álláspont év közbeni meghatározására vonatkozó szabványeljárást.

               Az EUMSZ 218. cikkének (10) bekezdésével és az (EU) 2021/689 tanácsi határozattal
                  4
                összhangban az Európai Parlamentet haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell a halászati szakbizottság tevékenységéről, a titoktartás biztosításához szükséges intézkedésekre is figyelemmel. Általános szabályként a Bizottság a felelős parlamenti bizottságon keresztül tájékoztatja az Európai Parlamentet. A tájékoztatásnak ki kell terjednie a halászati szakbizottság ülései előtti és utáni tájékoztatásra, valamint az annak üléseihez kapcsolódó valamennyi dokumentum megosztására, amelyeket a Bizottság a Tanáccsal és a Parlamenttel egy időben oszt meg.

               E munkamódszereknek az EUSZ 13. cikkének (2) bekezdésében foglalt, az uniós intézmények közötti jóhiszemű és kölcsönös együttműködés elvén kell alapulniuk.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktusok” fogalmába beletartoznak a kérdéses szervet szabályozó nemzetközi jog szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok, valamint azok az eszközök is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  5
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A halászati szakbizottságot nemzetközi megállapodás, nevezetesen a kereskedelmi és együttműködési megállapodás hozta létre.

               A halászati szakbizottság által elfogadott intézkedések a Felekre nézve kötelezőek lehetnek a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 10. cikkével összhangban, amely előírja, hogy: „A partnerségi tanács vagy adott esetben valamely bizottság által elfogadott határozatok kötelező erejűek a Felekre és az e megállapodás és bármely kiegészítő megállapodás alapján létrehozott valamennyi szervre nézve, beleértve a hatodik rész I. címében említett választottbíróságot is. Az ajánlások nem kötelező erejűek.”

               A halászati szakbizottság által elfogadott ajánlások és egyéb jogi aktusok vagy intézkedések meghatározó módon befolyásolhatják az uniós jogalkotó által elfogadott jogszabályok tartalmát, még akkor is, ha azok nemzetközi jogi értelemben nem bírnak kötelező erővel. A halászati szakbizottság által elfogadott jogi aktusok vagy intézkedések nem egészítik ki és nem módosítják a kereskedelmi és együttműködési megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amelyre az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               Valamely, egyidejűleg több cél elérésére irányuló vagy több elválaszthatatlan és egymáshoz viszonyítva nem járulékos jellegű összetevőt magában foglaló tervezett jogi aktus esetében az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapját kivételesen a különböző vonatkozó jogalapok fogják képezni.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett határozat fő célja és tartalma a halászattal kapcsolatos. Az 1380/2013/EU rendelet az a jogalap, amely meghatározza az ebben az álláspontban érvényesítendő elveket.

               A javasolt határozat ezért az EUMSZ 43. cikkén alapul.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 43. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2021/0174 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás alapján létrehozott halászati szakbizottságban képviselendő, a 2021-2026-os időszakra szóló uniós álláspont meghatározásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Tanács 2021. április 29-én elfogadta az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás (a továbbiakban: a kereskedelmi és együttműködési megállapodás)
                  6
                megkötéséről szóló (EU) 2021/689 határozatot
                  7
               . A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 2021. május 1-jén hatályba lépett.

               (2)A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 8. cikke (1) bekezdésének q) pontja létrehozza a halászati szakbizottságot. Hatáskörét a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 8. cikkének (4) bekezdése határozza meg.

               (3)A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 8. cikke (4) bekezdésének f) pontja felhatalmazza a Halászati Szakértői Bizottságot munkacsoportok létrehozására, felügyeletére, koordinálására és feloszlatására.

               (4)A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 8. cikkének (10) bekezdésével összhangban és a 8. cikk (9) bekezdésétől eltérve a halászati szakbizottság elfogadhatja, majd módosíthatja a munkáját szabályozó saját szabályait.

               (5)A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 508. cikke a teljesség igénye nélkül felsorolja a halászati szakbizottság feladatait és hatásköreit.

               (6)A halászati szakbizottság felelős a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 494. cikkében foglalt célkitűzéseket támogató intézkedések, többek között határozatok és ajánlások elfogadásáért, különösen annak biztosítása érdekében, hogy a részes felek vizein a közös állományokra irányuló halászati tevékenységek gazdaságilag hosszú távon fenntarthatók legyenek, és hozzájáruljanak a gazdasági és társadalmi előnyök eléréséhez, teljes mértékben tiszteletben tartva a független parti államoknak a Felek által gyakorolt jogait és kötelezettségeit, valamint a közös állományoknak a lehalászott fajok populációinak fenntartására és fokozatos helyreállítására alkalmas maximális szinten történő kiaknázására irányuló célkitűzést. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve.

               (7)Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  8
                 értelmében az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, és végzésükre oly módon kerüljön sor, amely összhangban van a gazdasági, társadalmi és foglalkoztatási előnyök elérésére és az élelmiszerellátás biztosításához történő hozzájárulásra irányuló célkitűzésekkel. Az említett rendelet előírja, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek elmélyítését és a tudományos szakvélemények kidolgozását, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy az Uniónak külső halászati politikáját e célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia.

               (8)Helyénvaló meghatározni a Halászati Különbizottság ülésein az Unió által a halászati szakbizottság azon jogi aktusai tekintetében képviselendő álláspontot, amelyek kötelezőek az Unióra nézve, vagy meghatározó módon befolyásolhatják az uniós jog tartalmát.

               (9)Az Európai Parlamentet az EUMSZ 218. cikke (10) bekezdésének megfelelően haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell, hogy a Szerződéseknek megfelelően teljes körűen gyakorolhassa előjogait.

               (10)Tekintettel a kereskedelmi és együttműködési megállapodás hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások folyamatosan változó jellegére, valamint arra, hogy ennek következtében az uniós álláspontnak figyelembe kell venni az új fejleményeket – ideértve a halászati szakbizottság ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2021-2026-as időszakra vonatkozóan meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti meghatározását szolgáló eljárásokat,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 8. cikke (1) bekezdésének q) pontjával létrehozott halászati szakbizottság ülésein az Unió által képviselendő álláspontot az I. és II. melléklet határozza meg.

               2. cikk

               Az 1. cikkben említett halászati szakbizottság ülésein képviselendő uniós álláspontot a III. melléklettel összhangban kell meghatározni.

               3. cikk

               Az 1. cikkben említett uniós álláspontot a Tanács 2026. június 30-ig értékeli és adott esetben a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja.

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 149., 2021.4.30., 10. o.

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/973 rendelete (2018. július 4.) az Északi-tenger tengerfenéken élő állományaira és azok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a kirakodási kötelezettség Északi-tengeren történő végrehajtásának részletes meghatározásáról, valamint a 676/2007/EK és az 1342/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 179., 2018.7.16., 1. o.).

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/472 rendelete (2019. március 19.) a nyugati vizekben és a szomszédos vizekben halászott állományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, az (EU) 2016/1139 és az (EU) 2018/973 rendelet módosításáról, valamint a 811/2004/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK és az 1300/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 83., 2019.3.25., 1. o.).

                     (4)

                        A Tanács (EU) 2021/689 határozata (2021. április 29.) az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodásnak, valamint az Európai Unió és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti, a minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről (HL L 149., 2021.4.30., 2. o.).

                     (5)

                        A Bíróság C-399/12 Németország kontra Tanács ügyben hozott 2014. október 7-i ítélete, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (6)

                        HL L 149., 2021.4.30., 10. o.

                     (7)

                        HL L 149., 2021.4.30., 2. o.

                     (8)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.6.29.
            COM(2021) 353 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            Javaslata Tanács határozata
            az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás alapján létrehozott halászati szakbizottságban képviselendő, a 2021-2026-os időszakra szóló uniós álláspont meghatározásáról

               I. MELLÉKLET

               1.Általános elvek

               A kereskedelmi és együttműködési megállapodás értelmében az Unió:

               a)azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett elővigyázatossági megközelítés és az ott meghatározott, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás vonatkozásában az ökoszisztéma-alapú megközelítés alkalmazásának előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászati tevékenységek által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászati tevékenységből élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele; valamint az említett rendelet közös érdekű állományok kezeléséről szóló 28. és 33. cikkének megfelelően;

               b)biztosítja a halászati szakbizottság működőképessé tételét, beleértve eljárási szabályzatának kidolgozását vagy módosítását;

               c)biztosítja a halászati szakbizottság munkájához szükséges munkacsoportok létrehozását, beleértve adott esetben eljárási szabályzatuk kidolgozását és elfogadását is;

               d)célja annak biztosítása, hogy a halászati szakbizottság által elfogadott, joghatással bíró jogi aktusok vagy intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, az Egyesült Nemzetek Szervezetének Tengerjogi Egyezményével, a halállományokról szóló ENSZ-megállapodással, valamint a FAO kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló megállapodásával;

               e)biztosítja, hogy a halászati szakbizottság által elfogadott, joghatással bíró jogi aktusok vagy intézkedések összhangban legyenek a kereskedelmi és együttműködési megállapodás célkitűzéseivel és elveivel (494. cikk), beleértve a közös állományok hosszú távú fenntarthatóságának és optimális felhasználásának előmozdítását, a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények felhasználását a védelmi és kezelési döntések alapjaként, a tengeri élő erőforrások védelmére és a halászati erőforrásokkal való gazdálkodásra vonatkozó arányos és megkülönböztetésmentes intézkedések alkalmazását, a Felek szabályozási autonómiájának megőrzése mellett;

               f)a legjobb gyakorlatokkal és az Atlanti-óceán északkeleti részén más fórumokon, valamint többoldalú és kétoldalú konzultációkon kialakított álláspontokkal összhangban álló álláspontok előmozdítása, valamint a többi Féllel és az Északkelet-atlanti Halászati Bizottsággal való koordináció előmozdítása;

               g)annak biztosítása, hogy az Unió eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak;

               h)tevékenysége során a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményről szóló, 2012. március 19-i tanácsi következtetések betartása;

               i)célja annak elősegítése, hogy a felek időben végrehajtsák a kereskedelmi és együttműködési megállapodás keretében elfogadott intézkedéseket az uniós jogi keretbe.

               II. MELLÉKLET

               1.Irányvonalak

               Az Unió adott esetben törekszik a halászati szakbizottság munkájának támogatására, különösen a következő intézkedésekre:

               a)a fenntartható halászati gazdálkodással kapcsolatos vita és együttműködés;

               b)többéves állományvédelmi és kezelési stratégiák kidolgozásának megfontolása a teljes kifogható mennyiségek és egyéb állománygazdálkodási intézkedések meghatározásának alapjaként;

               c)többéves stratégiák kidolgozása a kereskedelmi és együttműködési megállapodásban említett, kvótán kívüli állományok védelmére és kezelésére;

               d)a halászati gazdálkodásra és állományvédelemre vonatkozó intézkedések megfontolása, beleértve a halászati tevékenységek szelektivitásának biztosítását célzó sürgősségi intézkedéseket;

               e)a tudományos és halászati gazdálkodási célú adatgyűjtési megközelítések megfontolása, az ilyen adatok megosztása, beleértve a megfelelés nyomon követése, ellenőrzése és kikényszerítése szempontjából releváns információkat, valamint a tudományos testületekkel a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények tekintetében folytatott konzultáció;

               f)az alkalmazandó szabályoknak való megfelelést biztosító intézkedések mérlegelése, beleértve a közös ellenőrzési, nyomonkövetési és felügyeleti programokat, valamint az adatcserét a halászati lehetőségek kihasználásának nyomon követése, valamint az ellenőrzés és a végrehajtás elősegítése céljából;

               g)a kereskedelmi és együttműködési megállapodás ideiglenes teljes kifogható mennyiségekről szóló 499. cikkének (6) bekezdésében említett teljes kifogható mennyiségek meghatározására vonatkozó iránymutatások kidolgozása;

               h)az éves konzultációk előkészítése;

               i)a kikötők kirakodásra történő kijelölésével kapcsolatos kérdések mérlegelése, beleértve a Felek részéről az ilyen kijelölésekről és e kijelölések bármely változásáról időben történő értesítés megkönnyítését;

               j)a 496. cikk (3) bekezdésében említett intézkedések bejelentésére vonatkozó határidők megállapítása, a 497. cikk (1) bekezdésében említett hajójegyzékek közlése és a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 498. cikkének (7) bekezdésében említett értesítés;

               k)konzultációs fórum biztosítása a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 501. cikkének (2) bekezdése és 506. cikkének (4) bekezdése szerint;

               l)a halászati lehetőségek Felek közötti önkéntes éves átadására szolgáló mechanizmus kidolgozása a megállapodás 498. cikkének (8) bekezdésében említettek szerint;

               m)a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 502. és 503. cikke alkalmazásának és végrehajtásának vizsgálata;

               n)a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 8. cikkének f) pontja szerinti munkacsoportok létrehozása, felügyelete, koordinálása és feloszlatása.

               2.Az Unió adott esetben törekszik a halászati szakbizottság munkájának támogatására az alábbiak tekintetében joghatással bíró jogi aktusok vagy intézkedések elfogadása céljából:

               a)a II. melléklet 1. pontjában említett kérdések;

               b)a Felek által a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 498. cikke alapján folytatott konzultációkat követően elfogadott ügyek rögzítése;

               c)a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 496. cikkének (2) bekezdésében említett, előzetesen meglévő nemzetközi kötelezettségek jegyzékének módosítása;

               d)a kereskedelmi és együttműködési megállapodás keretében a fenntartható halászati gazdálkodás terén folytatott együttműködés bármely más aspektusához kapcsolódva;

               e)a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 510. cikke szerinti felülvizsgálat módozatai.

               III. MELLÉKLET

               A halászati szakbizottság ülésein

               képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározása

               Mielőtt a halászati szakbizottság joghatással járó jogi aktusokat vagy intézkedéseket fogad el, meg kell tenni az ahhoz szükséges lépéseket, hogy az Unió nevében képviselendő álláspont az I. és a II. mellékletben meghatározott alapelvek és irányvonalak tiszteletben tartása mellett figyelembe vegye a Bizottsághoz eljuttatott legújabb releváns tudományos és egyéb információkat.

               Ennek érdekében a Bizottság a halászati szakbizottság minden ülése előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz vagy annak előkészítő szerveihez az említett információk figyelembevételével javasolható uniós álláspont részletes írásos ismertetését, amelyet a Tanács megvitat, majd elfogadja az Unió által képviselendő álláspont részleteit.

               A Parlament számára lehetővé kell tenni intézményi előjogainak a Szerződésekkel összhangban történő, teljes körű gyakorlását.

               Amennyiben a halászati szakbizottság valamely ülése során nem sikerül – akár már a helyszínen – megállapodásra jutni, az új elemeket is figyelembe vevő uniós álláspont kialakítása érdekében a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.