Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0060

Javaslat a Tanács rendelete az Amerikai Egyesült Államokból származó ajánlattevők közbeszerzési szerződésekhez való hozzáféréséről szóló 1461/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről  /* COM/2006/0060 végleges - ACC 2006/0015 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 15.2.2006COM(2006) 60 végleges2006/15 (ACC)JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz Amerikai Egyesült Államokból származó ajánlattevők közbeszerzési szerződésekhez való hozzáféréséről szóló 1461/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1) A JAVASLAT HÁTTERE A javaslat alapja és célja A javaslat hatályon kívül kívánja helyezni azokat az ellenszankciókat, amelyeket az Európai Közösség 1993 júniusában hozott közvetlen válaszul azokra a szankciókra, melyeket 1993 májusában az Amerikai Egyesült Államok kormánya vetett ki az EK legtöbb tagállamára az 1988. évi Átfogó Kereskedelmi és Versenyképességi Törvény (Omnibus Trade and Competitiveness Act) VII. címének alapján. |Általános összefüggések A 93/38/EGK irányelvre válaszul (a továbbiakban: „a közüzemi irányelv”) (HL L 199., 1993.8.9., 84–138. o.) 1993 májusában az Amerikai Egyesült Államok kormánya szankciókkal sújtotta az Európai Közösség legtöbb tagállamát az 1988. évi Átfogó Kereskedelmi és Versenyképességi Törvény VII. címének alapján. A közüzemi irányelv alkalmazandó többek között az EK távközlési üzemeltetői által odaítélt szerződések esetében is. Az Egyesült Államok úgy ítélte meg, hogy a közüzemi irányelv – elsősorban 36. cikke révén – indokolatlan, hátrányos megkülönböztetésben részesítette a távközlési berendezések egyesült államokbeli szállítót. A 36. cikk arra kötelezi az európai közösségbeli üzemeltetőket, hogy a harmadik országbeli (jelen esetben egyesült államokbeli) szállítókkal szemben három százalékos árkedvezményt adjanak az európai közösségbeli szállítóknak azokban az esetekben, amikor az utóbbiak részére a kérdéses harmadik ország nem biztosít piacrajutást viszonossági alapon. Közvetlen válaszlépésként az EK 1993 júniusában a fent említett szankciókkal egyenértékű ellenintézkedéseket hozott az 1461/93/EGK tanácsi rendelet (HL L 146., 1993.6.17., 1. o.) révén. Az azóta eltelt időszak során az Európai Közösség liberalizálta távközlési piacát. A vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló új, 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a közüzemi irányelv) egyértelműen kizárja a távközlési üzemeltetőket a jogszabály alkalmazási köréből azáltal, hogy de jure és de facto egyaránt valódi versenyt hirdet meg. A Bizottság ennek következtében úgy véli, hogy megszűntek azok az okok, amelyek indokolnák az Egyesült Államok VII. cím alapján hozott szankcióinak fenntartását. A Bizottság ezért megbeszéléseket folytatott az Egyesült Államok kormányával abból a célból, hogy az az említett szankciókat hatályon kívül helyezze. A véleménycsere eredményeként az Egyesült Államok hozzájárult ahhoz, hogy kereskedelmi képviselőjének aláírásával ellátott szándéknyilatkozatot adjon ki a szankciók hatályon kívül helyezéséről, mely a Szövetségi Közlönyben (Federal Register) 2006. február 28-án történő közzétételét követően lép hatályba. Az 1461/93/EGK tanácsi rendeletben meghatározott ellenszankciókat az Európai Közösség az Egyesült Államok szankcióira válaszul hozta. Ebből következik, hogy ha szankcióit az Egyesült Államok hatályon kívül helyezi, hatályon kívül kell helyezni az 1461/93/EGK tanácsi rendeletet is. Mivel az Egyesült Államok megtette a megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy hatályon kívül helyezze az 1988. évi kereskedelmi törvény VII. címe alapján bevezetett szankciókat, a Bizottság rendeletjavaslatot terjeszt a Tanács elé az 1461/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezése céljából. A Bizottság felkéri a Tanácsot, fogadja el az említett rendeletet. |A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések 1461/93/EGK tanácsi rendelet. |2) KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |Ez a javaslat egyszerűen hatályon kívül helyez egy olyan korábbi rendeletet, melyet válaszlépésként hoztak az Egyesült Államok által kivetett szankciók ellensúlyozása érdekében. Mivel e szankciók hatályon kívül helyezése folyamatban van, indokolt, hogy az Európai Unió is visszavonja ellenintézkedéseit. |Hatásvizsgálat A javaslat nem igényel hatásvizsgálatot. Egyéb szabályozási lehetőségre nincs mód. |3) A JAVASLAT JOGI ELEMEI |A javasolt intézkedések összefoglalása Ez a javaslat egyszerűen hatályon kívül helyez egy olyan korábbi rendeletet, melyet válaszlépésként hoztak az Egyesült Államok által kivetett szankciók ellensúlyozása érdekében. Mivel e szankciók hatályon kívül helyezése folyamatban van, az Európai Uniónak is vissza kell vonnia ellenintézkedéseit. |Jogalap Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 133. cikke. |Az eszközök megválasztása; költségvetési vonzatok |Ez a javaslat egyszerűen hatályon kívül helyez egy korábbi rendeletet. |Ennélfogva nem ró terheket a Közösségre. |A korábbi rendelet hatályon kívül helyezése céljából a rendelet az egyetlen lehetséges eszköz. |2006/15 (ACC)JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz Amerikai Egyesült Államokból származó ajánlattevők közbeszerzési szerződésekhez való hozzáféréséről szóló 1461/93/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) Az 1836/95/EK tanácsi rendelettel[1] módosított 1461/93/EGK tanácsi rendelet[2] korlátozza az Egyesült Államok ajánlattevőinek hozzáférését egyes olyan szerződésekhez, melyeket meghatározott hatóságok ítélnek oda, válaszul az Egyesült Államoknak az 1988. évi kereskedelmi törvény VII. címének alapján hozott bizonyos intézkedéseire.(2) 2006. március 1-jén lép hatályba az Amerikai Egyesült Államok határozata, miszerint hatályon kívül helyezi az 1988. évi kereskedelmi törvény VII. címe alapján bevezetett szankciókat.(3) Ezért az 1461/93/EGK rendeletet hatályon kívül kell helyezni,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz Amerikai Egyesült Államokból származó ajánlattevők közbeszerzési szerződésekhez való hozzáféréséről szóló 1461/93/EGK tanácsi rendelet hatályát veszti.. cikk2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.A rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 183., 1995.8.2., 4. o.[2] HL L 146., 1993.6.17., 1. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0677

Javaslat: a Tanács rendelete a többek között a Kínai Népköztársaságból származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 452/2007/EK rendelet módosításáról  /* COM/2009/0677 végleges - NLE 2009/0178 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 17.12.2009COM(2009) 677 végleges2009/0178 (NLE)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa többek között a Kínai Népköztársaságból származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 452/2007/EK rendelet módosításárólINDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTERE |A javaslat okai és céljai Ez a javaslat a legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazására vonatkozik a többek között a Kínai Népköztársaságból származó vasalódeszkák behozatalát érintő eljárásban, az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján indított, új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatot követően. |Háttér-információk Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben készült, és az alaprendeletben kifejtett tartalmi és eljárásbeli követelményeknek megfelelően elvégzett vizsgálat eredménye. |Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A jelenleg hatályban lévő intézkedés a Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 452/2007/EK tanácsi rendelet. |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. |2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |Az eljárásban érintett érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban a vizsgálat során megvédjék érdekeiket. |Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |Hatásvizsgálat E javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, de tartalmazza a vizsgálandó körülmények részletes listáját. |3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI |A javasolt fellépés összefoglalása 2009. április 30-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozóan a 2007. április 23-i 452/2007/EK tanácsi rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések tekintetében. A felülvizsgálat iránti kérelmet egy kínai exportáló gyártó, név szerint Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd nyújtotta be, amely prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy az eredeti dömpingellenes eljárást megelőzően és annak ideje alatt nem gyártott vasalódeszkákat. A felülvizsgálat során megállapítást nyert, hogy a Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd új exportőrként az alaprendelet vonatkozó rendelkezéseinek eleget tett és ennek megfelelően egyedi dömpingkülönbözetet számítottak ki. A vállalatra vonatkozóan megállapított végleges dömpingellenes vám mértékét ezért a megállapított dömpingkülönbözet szintjén kell meghatározni. Javasolt tehát, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, amely módosítja a Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd vállalatra alkalmazandó dömpingellenes vám mértékét, és amelyet legkésőbb 2010. január 28-ig kell közzétenni a Hivatalos Lapban. |Jogalap A Tanács legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK rendelete. |A szubszidiaritás elve A javaslat az Európai Unió (a továbbiakban: EU) kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: |Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. |Nem szükséges annak feltüntetése, hogy az EU-ra, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági élet szereplőire és a polgárokra eső pénzügyi és adminisztratív terhet hogyan lehet minimalizálni, és a javaslat célkitűzéseivel megfelelő arányba állítani. |A jogi aktus típusának megválasztása |Javasolt eszköz: rendelet. |Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt: A fent említett alaprendelet nem rendelkezik alternatív lehetőségekről. |4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |A javaslatnak nincs az EU költségvetését érintő vonzata. |2009/0178 (NLE)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa többek között a Kínai Népköztársaságból származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 452/2007/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,mivel:A. HATÁLYBAN LÉVŐ INTÉZKEDÉSEK(1) A többek között a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozóan jelenleg hatályban lévő intézkedések olyan végleges dömpingellenes vámok, amelyeket a 452/2007/EK tanácsi rendelet[2] vetett ki. Szintén e rendelet alapján dömpingellenes vámokat vetettek ki az Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára is.B. JELENLEGI VIZSGÁLAT1. Felülvizsgálati kérelem(2) Az új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatot egy kínai exportáló gyártó, a Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd (a továbbiakban: kérelmező vagy Greenwood Houseware) által benyújtott kérelem és információ alapján indították. A kérelmező kijelentette, hogy nem állt kapcsolatban azokkal a kínai exportáló gyártókkal, amelyekre a vasalódeszkák tekintetében hatályban lévő dömpingellenes intézkedések vonatkoznak. Kijelentette továbbá, hogy az eredeti vizsgálati időszak, (azaz az 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig terjedő időszak) során nem exportált vasalódeszkákat a Közösségbe, a vasalódeszkák Közösségbe irányuló exportját a fenti időszakot követően kezdte meg.2. Az új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat kezdeményezése(3) A Bizottság megvizsgálta a kérelmező által benyújtott bizonyítékot, és alaposan mérlegelte, hogy az elegendő-e felülvizsgálat kezdeményezéséhez az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően, valamint miután a közösségi gazdasági ágazat lehetőséget kapott észrevételei megtételére, a Bizottság a 356/2009/EK rendelettel[3] kezdeményezte a 452/2007/EK rendelet felülvizsgálatát a kérelmező vonatkozásában, és megkezdte a vizsgálatot.(4) A felülvizsgálatot kezdeményező bizottsági rendeletnek megfelelően a kérelmező által előállított vasalódeszkák behozatalára a 452/2007/EK rendelettel kivetett 38,1%-os dömpingellenes vámot felfüggesztették. Az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően egyúttal utasították a vámhatóságokat az ilyen behozatalok nyilvántartásba vételéhez szükséges megfelelő lépések megtételére.3. Érintett termék(5) A jelenlegi felülvizsgálat által érintett termék ugyanaz, mint abban a vizsgálatban volt, amely a hatályban lévő intézkedések elrendeléséhez vezetett: a többek között a Kínából származó vasalódeszkák, azaz a jelenleg az ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 és ex 8516 90 00 KN-kód alá tartozó és a Kínai Népköztársaságból származó, állványra rögzített vagy állvány nélküli vasalódeszka, gőzelszívással és/vagy fűtéssel ellátott felülettel vagy anélkül, az ujjafát és az alaptartozékokat, vagyis a lábakat, a huzatot és a vasalórácsot is beleértve.4. Az érintett felek(6) A Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, képviselőin keresztül a közösségi gazdasági ágazatot és az exportáló ország képviselőit a felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére és meghallgatáson való részvételre.(7) A Bizottság küldött egy, a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás igénylésére vonatkozó formanyomtatványt és egy kérdőívet is a kérelmezőnek, és a válaszokat az e célból meghatározott határidőn belül megkapta.(8) A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás, valamint a dömping megállapításához szükségesnek ítélt. A Bizottság a következő vállalatok telephelyein tett ellenőrző látogatást:a) Kínai exportáló gyártóGreenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Kínai Népköztársaságb) az exportáló gyártóval kapcsolatban álló vállalatokBrabantia S&S, HongkongBrabantia S&L Belgium NV, Overpelt, BelgiumBrabantia Belgium NV, Overpelt, BelgiumBrabantia International BV, Valkenswaard, HollandiaBrabantia Branding BV, Valkenswaard, HollandiaBrabantia Export, Valkenswaard, HollandiaBrabantia S&L (UK) Ltd, Bristol, Egyesült KirályságBrabantia UK Limited, Bristol, Egyesült Királyság(9) Mivel a kínai exportáló gyártó tekintetében abban az esetben is meg kellett állapítani a rendes értéket, ha a gyártó nem részesülhet piacgazdasági elbánásban, az alábbi vállalat telephelyén ellenőrző látogatást tettek azzal a céllal, hogy közösségi gyártótól származó adatok alapján állapítsák meg a rendes értéket, ellenőrző látogatást tettek a következő gyártó üzemében:Vale Mill Ltd, Rochdale, Egyesült Királyság5. Vizsgálati időszak(10) A dömping vizsgálata 2007. október 1-je és 2009. március 31-e közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A 18 hónapig tartó vizsgálati időszakot úgy választották ki, hogy a kérelmezőre vonatkozó, párhuzamosan folyó visszatérítési vizsgálat adatait fel lehessen használni.C. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI1. „Új exportőri” minősítés(11) A vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező nem exportálta az érintett terméket az eredeti vizsgálati időszak folyamán, a Közösségbe irányuló exportot ez után az időszak után kezdte meg. Az eredeti vizsgálati időszak folyamán a kérelmezővel kapcsolatban álló kereskedelmi vállalat egy másik kínai gyártótól vásárolt vasalódeszkákat exportált. Ez a – kizárólag kereskedelmi jellegű – tevékenység azonban nem sértette az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésének előírásait.(12) A kérelmező továbbá be tudta bizonyítani, hogy nem állt kapcsolatban azokkal a kínai exportőrökkel vagy gyártókkal, amelyekre a Kínából származó vasalódeszkák behozatala tekintetében hatályban lévő dömpingellenes intézkedések vonatkoznak.(13) Ennek megfelelően megerősítést nyert, hogy a kérelmező az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdésével összhangban új exportőrnek minősül.2. Piacgazdasági elbánás(14) Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó behozatalt érintő dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban kell meghatározni azon exportáló gyártók számára, amelyek esetében megállapítást nyert, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeknek, vagyis abban az esetben, amikor ezen exportáló gyártók igazolják, hogy a hasonló termék gyártására és értékesítésére piacgazdasági feltételek érvényesülése mellett kerül sor. Az egyszerűbb hivatkozás érdekében ezeknek a feltételeknek a meghatározása röviden összefoglalva az alábbiakban található:1. az üzleti döntések és a költségek a piaci feltételekhez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értékeket tükrözik;2. a vállalatok egyetlen áttekinthető számviteli nyilvántartással rendelkeznek, amelyet a nemzetközi számviteli szabványokkal (IAS) összhangban, függetlenül ellenőriznek, és azt használják minden célra;3. nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások,4. a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályok biztosítják a stabilitást és jogbiztonságot,5. a valutaátváltás piaci árfolyamon történik.(15) A kérelmező piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerint, és felkérést kapott, hogy töltse ki a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó igénylőlapot. A piacgazdasági elbánás igénylésére vonatkozó űrlapra a megadott határidőn belül válaszolt.(16) A Bizottság felkutatott minden szükségesnek tartott információt, és az érintett vállalat telephelyén ellenőrzött minden információt, amelyet a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben benyújtottak.(17) Arra a megfontolásra jutottak, hogy a kérelmező piacgazdasági elbánás iránti kérelmét elutasítják, azon az alapon, hogy nem teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott második és harmadik feltételt.(18) A második feltételt illetően a helyszínen végzett vizsgálat megállapította, hogy az alapvető nemzetközi számviteli szabványok, különösen az IAS 1 alapelveit mind az elszámolásokban, mind pedig azok könyvvizsgálatakor figyelmen kívül hagyták (pl. a költség-haszon összevetés elve, az ellentételezés, a tranzakciók tárgyilagos ismertetésének hiánya, félrevezető alapvető információk a vállalatra vonatkozó adózási rendszerrel kapcsolatban), ami megkérdőjelezi a vállalat könyvelésének hitelességét. Ezért azt a következtetést lehetett levonni, hogy a vállalat nem bizonyította, hogy teljesíti a második feltételt.(19) A harmadik feltételt illetően a helyszínen végzett vizsgálat megállapította, hogy a vállalat a nem piacgazdasági rendszerből átörökített egyedi adózási rendszer előnyeit élvezi. A helyszínen végzett vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszakban a kérelmező egyáltalán nem fizetett jövedelemadót, mivel az első két nyereséges évében járt, így adókedvezményben részesült egy, a külföldi vállalatokra alkalmazott rendszernek köszönhetően („Két év mentesség, három év 50%”), amely az első két nyereséges évben teljes mentességet kínál a jövedelemadó hatálya alól, a következő három évben pedig 50%-os mentességet biztosít az alkalmazandó (25%-os) adókulcshoz képest. Ebben a konkrét esetben ez azt jelenti, hogy a vállalat 2012-ig részesül az 50%-os adókedvezményben. A vállalat ezen kívül mentesült egy sor másik adó, többek között a városi közterület-fenntartási adó, árvízvédelmi adó, eszközvásárlások után fizetendő vám és héa hatálya alól. A vizsgálat jelentős torzulás tényét fedte fel a kérelmezővel kapcsolatban a földhasználati jogokat illetően. A jelek arra mutattak, hogy a földhasználati jogok nem feleltek meg a piacgazdaság feltételeinek. A fentiek figyelembevételével azt a következtetést lehetett levonni, hogy a vállalat nem bizonyította, hogy eleget tesz a harmadik feltételnek.(20) A kérelmező és a közösségi gazdasági ágazat lehetőséget kapott, hogy a fenti megállapításokkal kapcsolatban észrevételt tegyen. A közösségi gazdasági ágazat a fenti megállapításokkal egyetértett, azonban azt állította, hogy a Bizottság nem mérte fel az acélárak torzulásának a kínai piacra gyakorolt hatását. A kérelmező azt állította, hogy a második feltétel tekintetében megfelel a nemzetközi számviteli szabványoknak, a harmadik feltétel tekintetében pedig észrevételeket és magyarázatokat nyújtott be a rá vonatkozó nemzetközi adózási rendszerekkel és földhasználati jogokkal kapcsolatban a Bizottság által felvetett kérdésekre.(21) A közösségi gazdasági ágazat panaszával kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az acélárak torzulásának a kínai piacra gyakorolt hatását a Bizottság azért nem vizsgálta meg, mert a piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálat során egyéb egyértelmű hiányosságokat talált. Ezért nem vont le következtetést erre vonatkozóan.(22) A Bizottság gondosan áttekintette és megvizsgálta a kérelmező által tett észrevételeket. A második feltétel tekintetében a magyarázatok nem változtattak azokon a tényeken, amelyeken a megállapított számviteli ellentmondások alapultak; az alkalmazandó nemzetközi adózási szabályokkal kapcsolatos magyarázatok szintén alaptalannak bizonyultak. A harmadik feltétel, különösen az árvízvédelmi adó, illetve a vám- és a héamentesség tekintetében a kérelmező által nyújtott tájékoztatás és magyarázatok elfogadhatónak bizonyultak. A kérelmező által nyújtott egyéb tájékoztatás és magyarázatok azonban nem változtattak a harmadik feltétel teljesítésével kapcsolatos olyan egyértelmű hiányosságokon, mint a földhasználati jog üzleti tevékenység alapján történő megadása, közcélú létesítmények építése ellenszolgáltatás nélkül, valamint a földhasználati jogok időbeli áringadozásának hiánya. A harmadik feltétel teljesítésének egyértelműen fennálló hiányosságai alapján megállapítható, hogy ez a feltétel továbbra sem teljesül.(23) A fentiek alapján a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a kérelmező nem tudta bebizonyítani, hogy teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott feltételeket, és ezért nem részesülhet piacgazdasági elbánásban.3. Egyéni elbánás(24) Az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének értelmében vám megállapítása esetén a 2. cikk (7) bekezdésének a) pontjában meghatározott országok vonatkozásában országos vámot állapítanak meg, kivéve akkor, ha a vállalatok képesek bizonyítani, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi feltételnek megfelelnek, és ezért egyéni elbánásban részesülhetnek.(25) A Greenwood Houseware kérelmezte, hogy amennyiben piacgazdasági elbánás iránti kérelmét elutasítják, úgy egyéni elbánásban részesüljön.(26) A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság megállapította, hogy a vállalat teljesíti az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott követelményeket. Ebből kifolyólag az a döntés született, hogy a vállalat egyéni elbánásban részesülhet.4. Rendes érték4.1. Analóg ország(27) Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a nem piacgazdaságú országokból származó behozatal esetében – amennyiben piacgazdasági elbánás nem ítélhető meg – az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában meghatározott országok tekintetében a rendes értéket egy analóg ország ára vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani.(28) Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a Kínára vonatkozó rendes érték megállapításához Törökországot jelöli megfelelő analóg országnak, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. Törökország már az eredeti vizsgálatban is analóg országként szerepelt.(29) A rendes érték megállapításához Törökország analóg országként történő kiválasztásával kapcsolatban észrevételek nem érkeztek.(30) A Bizottság együttműködésre kért fel törökországi gyártókat. Leveleket és a tárgyra vonatkozó kérdőíveket juttatott el három törökországi vállalatnak. A vállalatok egyike sem működött együtt a vizsgálatban vagy nyújtott be megfelelő információt. A Bizottság ismételten megkereste az összes ismert törökországi gyártót, azonban továbbra sem kapott választ egyiktől sem. A közösségi gazdasági ágazatot és a kérelmezőt tájékoztatta erről a helyzetről, és felkérte őket, hogy tegyék meg észrevételeiket a piacgazdaságú harmadik ország kiválasztására vonatkozó módszerek alkalmazásával kapcsolatban. Észrevétel nem érkezett.(31) A fentiek alapján a Bizottság indokoltnak ítélte, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a közösségi gazdasági ágazatot kérje fel annak megfontolására, hogy együtt kíván-e működni a vele annak érdekében, hogy számára lehetővé tegye a rendes érték megállapításához szükséges információ megszerzését.(32) Leveleket és a tárgyra vonatkozó kérdőíveket juttatott el a közösségi gazdasági ágazat gyártóihoz a rendes érték megállapításához szükséges információ megszerzése érdekében, a Greenwood Houseware vállalatot pedig felkérte, hogy tegye meg ezzel kapcsolatos észrevételeit.(33) A közösségi gazdasági ágazat gyártói által szolgáltatott információnak a rendes érték megállapításához történő felhasználásával kapcsolatban a Greenwood Houseware részéről nem érkezett észrevétel.(34) Egy európai gyártó nyújtotta be maradéktalanul, a megadott határidőn belül a rendes érték meghatározásához szükséges információkat, és egyezett bele a vizsgálat során történő együttműködésbe. Ezért az a döntés született, hogy a rendes értéket ennek alapján határozzák meg.4.2. A rendes érték meghatározása(35) A közösségi gazdasági ágazat adatainak felhasználása mellett szóló döntésnek megfelelően a rendes értéket az együttműködő közösségi gyártó, a Vale Mill Ltd. telephelyén ellenőrzött információ alapján számították ki.(36) A közösségi gyártónak a hasonló termékre vonatkozó belföldi értékesítéseit reprezentatívnak találták az érintett termék kínai exportáló gyártó által a Közösségbe exportált mennyiségéhez képest.(37) Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően Kína esetében a rendes értéket az egyetlen együttműködő közösségi gyártótól kapott ellenőrzött információ alapján állapították meg, azaz hasonló típusú termékekért a közösségi piacon fizetett vagy fizetendő árak alapján, ha ezekről megállapították, hogy a rendes kereskedelmi forgalom keretein belül valósultak meg, vagy számtanilag képzett rendes érték alapján, ha a rendes kereskedelmi forgalom keretében a hasonló terméktípus tekintetében nem tudnak belföldi eladásról, azaz a közösségi gyártó előállítási költségei és az értékesítési, általános és adminisztratív (SGA) költségre vonatkozó reális összeg, illetve a reális nyereség összege alapján. Az alkalmazott haszonkulcs összhangban van az eredeti vizsgálat során alkalmazott haszonkulccsal.5. Exportár(38) A kérelmező a Közösségbe irányuló összes exportértékesítését a vele kapcsolatban álló kereskedelmi és közvetítő vállalatokon keresztül bonyolította, melyek közül az egyik székhelye a Közösségen kívül (Hongkongban), 25-é pedig azon belül, az Európai Unió (a továbbiakban: EU) különböző tagállamaiban van bejegyezve.(39) Mivel a Közösségbe irányuló összes exportot kapcsolódó kereskedelmi vállalatokon keresztül értékesítették, az exportárakat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban azon árak alapján állapították meg, amelyeken a kapcsolódó kereskedelmi vállalatok az első független vásárlónak értékesítették a terméket.(40) A Greenwood Houseware nagy számú, vele kapcsolatban álló vállalkozást vett igénybe az első Közösségen belüli független vásárlónak történő értékesítés során. Az érintett termék a Közösségen belül egy, a kérelmezővel kapcsolatban álló vállalat által került szabad forgalomba, majd a kérelmezővel kapcsolatban álló és számára az EU különböző tagállamaiban kereskedelmi és egyéb tevékenységeket végző vállalatok vásárolták meg. A kérelmező azt kérte, hogy a dömpingre vonatkozó számításokat korlátozzák a vele kapcsolatban álló három legjelentősebb félre, amelyek Hollandiában, az Egyesült Királyságban és Belgiumban folytattak értékesítést, és az eladások jelentős hányadát képviselték az EU-ban. Tekintettel a kérelmezővel kapcsolatban álló kereskedelmi partnerek nagy számára és a vizsgálat befejezésének időbeli korlátaira, a Bizottság indokoltnak ítélte a dömpingre vonatkozó megállapításokat a kérelmező fent említett fő uniós piacaira alapozni. A Bizottság megvizsgálta a Kínából Hongkongon keresztül érkező exportértékesítések összességét addig a pontig, ahol az érintett termék az EU-ban szabad forgalomba lép, és a különböző kereskedelmi vállalatok számára viszonteladásra kerül. A Bizottság csak ezt követően korlátozta a dömping értékelését a fent említett, három fő piacra.(41) Ennek következtében – és az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése értelmében – az exportárak számtani képzése azoknak az áraknak az alapján történt, amelyeken az importált terméknek Hollandiában, az Egyesült Királyságban és Belgiumban első ízben, független ügyfeleknek történő viszonteladása megvalósult. Le kellett vonni az importáló vállalatoknál az importálás és a viszonteladás között a vizsgálati időszakban felmerülő minden költséget, ideértve az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket. Ezeket a költségeket az érintett vállalatok esetében a helyszínen ellenőrizték.(42) A kérelmező által az érintett termékkel kapcsolatos tevékenysége során a vizsgálati időszakban realizált haszonkulcsot szintén le kellett vonni. Ebben a tekintetben nem lehetett a kérelmezővel kapcsolatban álló kereskedők tényleges profitját alapul venni, mivel az exportáló gyártó és a kérelmezővel kapcsolatban álló kereskedők közti kapcsolat megkérdőjelezi ezen profitszintek megbízhatóságát. A vállalat a helyszínen kifejtette továbbá, hogy a jövedelmezőségi ráták elszámolása általában nem a vizsgálat által megkívánt módon történik. A kérelmező ezért azt javasolta, hogy a Bizottság az előző vizsgálat során alkalmazott rendes nyereségszintet vegye figyelembe. A fent kifejtettek szerint, más számadatok hiányában a Bizottság úgy döntött, hogy az eredeti vizsgálatban meghatározott haszonkulcsot alkalmazza.6. Összehasonlítás(43) Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a Greenwood Houseware vállalatra vonatkozó dömpingkülönbözet megállapítására a terméktípusonkénti, a fentiek szerint meghatározott rendes érték súlyozott átlagának és a terméktípusonkénti, fentiek szerint meghatározott exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján került sor.(44) Az összehasonlítás a gyártelepi paritás és ugyanolyan szintű kereskedelem figyelembevételével történt.(45) A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazítások formájában figyelembe vették azokat a különbségeket is, amelyek az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásolták. Szükség esetén figyelembe vették a közvetett adók, a fuvarozási és biztosítási költségek, az anyagmozgatási, rakodási és járulékos költségek, a csomagolási, hitel-, jótállási és garanciális költségek, valamint a jutalékok eltéréseit.7. Dömpingkülönbözet(46) Az összehasonlítás kimutatta a dömping meglétét. Ez a dömpingkülönbözet a nettó, Európai Uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezve, vámfizetés nélkül 22,7 %.D. A DÖMPINGELLENES VÁM VISSZAMENŐLEGES HATÁLYÚ BESZEDÉSE(47) A fenti megállapítások fényében a kérelmező tekintetében alkalmazandó dömpingellenes vámot visszamenőlegesen be kell szedni az érintett termék behozatala után, amelyet a 356/2009/EK bizottsági rendelet 3. cikke szerint a nyilvántartásba vételre figyelemmel hajtottak végre.E. KÖZZÉTÉTEL(48) Az érdekelt feleket tájékoztatták a lényeges tényekről, valamint azokról a szempontokról, amelyek alapján a kérelmezőtől származó vasalódeszkák behozatalára módosított végleges dömpingellenes vámot terveztek kivetni, és ezt a vámot visszamenőleges hatállyal be kívánták szedni a nyilvántartásba vételre figyelemmel végrehajtott behozatal után.(49) Minden félnek lehetősége nyílt észrevételeket tenni. A beérkezett véleményeket megfontolták, és figyelembe vették, ahol ez lehetséges volt, azonban azok nem voltak olyan természetűek, hogy változtattak volna a Bizottság következtetésén.(50) Ez a felülvizsgálat nem érinti a 452/2007/EK tanácsi rendelettel kivetett intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti lejárati időpontját,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk1. A 452/2007/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében a táblázat a következőkkel egészül ki:Ország | Gyártó | Vám mértéke (%) | Kiegészítő TARIC-kód |Kínai Népköztársaság | Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd | 22,7 | A953 |2. A kivetett illetéket visszamenő hatállyal ki kell vetni az érintett termék azon behozatalára, amely a 356/2009/EK rendelet 3. cikke értelmében be lett jegyezve. A vámhatóságok azt az utasítást kapják, hogy fejezzék be a Kínai Népköztársaságból származó és a Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd által gyártott érintett termék behozatalának nyilvántartásba vételét.3. Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o.[2] HL L 109, 2007.4.26., 12.o.[3] HL L 109, 2009.4.30., 6.o.