				|

		52011PC0794

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a fogyasztói jogviták online rendezéséről (fogyasztói OVR-rendelet) /* COM/2011/0794 végleges - 2011/0374 (COD) */

			   	INDOKOLÁS

1.
A Javaslat háttere

E javaslatot, a fogyasztói jogviták alternatív
rendezéséről szóló irányelvjavaslattal együtt, a kiskereskedelmi
belső piac működésének – elsősorban a határokon átnyúló
elektronikus kereskedelmi ügyletekkel kapcsolatos jogorvoslati eljárások
javítása révén történő – előmozdítását célzó erőfeszítések
kontextusában kell vizsgálni.
Jelenleg az elektronikus kereskedelmi
ügyletekkel kapcsolatban felmerült fogyasztói jogviták rendezésére szolgáló
alternatív vitarendezési rendszerek igénybevételére csak szórványosan és korlátozottan
van lehetőség. Ezenkívül, a meglévő alternatív vitarendezési
rendszerek fele ugyan lehetőséget biztosít a fogyasztók számára, hogy
panaszaikat az interneten keresztül nyújtsák be, közülük mégis csak nagyon
kevés ad lehetőséget arra, hogy a teljes eljárás az interneten keresztül
(online vitarendezés útján)[1]
történjen. A teljes folyamat interneten keresztül történő lebonyolítása időt
takarítana meg, és megkönnyítené a felek közötti kommunikációt.
Az elektronikus
kereskedelem fejlődésével jelentősen és a nemzeti határokra való
tekintet nélkül megnőtt azon piacok hatóköre és mérete, amelyeken a
vállalkozók és a fogyasztók jelen vannak. Ugyanakkor
a kereskedők és a fogyasztók egyaránt kockázatosnak tartják a határokon
átnyúló elektronikus kereskedelmi ügyleteket, mivel tartanak attól, hogy az
esetleges viták rendezését megnehezíti az ügyletek virtuális jellege.
A határokon átnyúló internetes ügyletekkel
kapcsolatos panaszokra vonatkozó hatékony jogorvoslat hiánya hátrányosan érinti
a fogyasztókat és a kereskedőket egyaránt. A fogyasztók érdeke sérül
azzal, hogy nem vásárolhatnak az interneten keresztül más tagállamokból,
ezáltal ugyanis elesnek attól a lehetőségtől, hogy a termékeknek a
szélesebb uniós piacon érvényes árait össze tudják hasonlítani, és hogy az
adott terméket ott vegyék meg, ahol az a legolcsóbb. A vállalkozásokat,
különösen a kis- és közepes méretű vállalkozásokat, pedig megakadályozza
abban, hogy a más tagállamokban lakó fogyasztókkal szembeni viták rendezéséhez
szükséges adminisztratív kapacitást kiépíthessék. Mindez hátráltatja a
digitális belső piac fejlődését.
Az Európa 2020 stratégia „Európai digitális
menetrend”[2]
elnevezésű kiemelt kezdeményezése az alternatív vitarendezési rendszerek
javítását célzó stratégia kidolgozását jelentette be, jelezvén, hogy a
Bizottság „javaslatot tesz egy EU-szintű online e-kereskedelmi
jogorvoslati eszköz létrehozására”, a fogyasztók és vállalkozások digitális
piacba vetett bizalmának erősítése érdekében. A 2011-es egységes piaci
intézkedéscsomag[3]
kulcsfontosságú prioritásai között szerepel a növekedés gyorsítása és a bizalom
megerősítése olyan „peren kívüli jogorvoslati lehetőségek
bevezetésével, amelyek egyszerű, gyors és olcsó megoldást kínálnak a
fogyasztók számára, és amelyek révén a vállalkozások jó viszonyban maradhatnak
ügyfeleikkel. Az intézkedés külön ki fog térni az internetes kereskedelem
kérdésére”.
Az azonosított problémák alapján a javasolt
rendelet egy uniós szintű online vitarendezési rendszer kidolgozását
célozza meg, amely megkönnyíti majd a kereskedők és a fogyasztók között az
áruk és szolgáltatások határokon átnyúló online értékesítésével kapcsolatban
felmerült viták rendezését.

2.
Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk és a hatásvizsgálat eredményei
2.1.
Szakértői vélemények összegyűjtése és
egyeztetés az érdekelt felekkel

A
Bizottság több tanulmányt készített, amely a fogyasztói jogviták alternatív
rendezési módja kapcsán kitért az online vitarendezési eszközök használatának
kérdésére. Ezek közé tartozik például az „Az Európai Unió alternatív
vitarendezési gyakorlata” című 2009-es tanulmány, amely a
tagállamokban már meglévő alternatív vitarendezési rendszerek és azok
működésének mélyreható elemzését tartalmazza, a fogyasztói jogorvoslatról
szóló tanulmány[4];
valamint „Az alternatív vitarendezési rendszerek használatával
összefüggő megfelelési költségek felmérése, beleértve az adminisztrációs
költségeket/terheket” (2011), valamint a „Határokon átnyúló alternatív
vitarendezés az Európai Unióban”(2011) című tanulmány.
Az alternatív
vitarendezési rendszerek használatáról 2011 januárjában indított nyilvános
konzultáció során az online vitarendezéssel és a határokon átnyúló elektronikus
kereskedelmi ügyletek területén alkalmazható fogyasztói jogorvoslat biztosításának
leghatékonyabb módjával kapcsolatos kérdéseket is érintették[5]. Sokan
támogatták az online vitarendezési eszközök fejlesztésének szükségességét,
különös tekintettel az elektronikus kereskedelmi ügyletekre, amely területen
egyre több panasz érkezik be, főként az alacsony értéket képviselő
esetekben. Különösen a nyelvi akadályok áthidalása, illetve a feleknek az
eljárással és annak kimenetelével kapcsolatos megfelelő tájékoztatása
terén szükséges előrelépés. A válaszadók túlnyomó többségének véleménye szerint
a fejlesztéseket az egyes területeken összegyűlt pozitív tapasztalatokra
kell építeni.
2011 márciusában, a bizottsági szolgálatok és
az Európai Parlament közös szervezésében találkozóra került sor a belső
piacot és a fogyasztókat érintő alternatív vitarendezési eljárásokkal
kapcsolatban, ahol a résztvevők általában támogatták a fogyasztói jogviták
rendezésére szolgáló online vitarendezési eszközök kidolgozását célzó uniós
fellépést, amely tisztázná a feltételeket és magas színvonalú alternatív vitarendezési
rendszereket biztosítana az elektronikus kereskedelemben érintett valamennyi
ágazat területén. A 2011 áprilisában, az európai fogyasztói csúcs keretében, az
„Alternatív vitarendezés hatékonyabbá tételének lehetséges módjai”[6] címmel
szervezett munkaértekezleten az online vitarendezéssel kapcsolatos kérdéseket
is tárgyaltak.
Végül megemlítendő az európai adatvédelmi
biztossal folytatott konzultáció is.

2.2.
Hatásvizsgálat

A Bizottság részletes hatásvizsgálatot
végzett, amelynek keretén belül az „alternatív vitarendezési rendszerek
hatóköre, adatszolgáltatása és minőségbiztosítása”, valamint a „határokon
átnyúló elektronikus kereskedelmi ügyletek területén alkalmazható online
vitarendezési eljárások” témában egyaránt a szakpolitikai lehetőségek
széles körét elemezte.
A hatásvizsgálat
annak felismerését eredményezte, hogy csak az alternatív és online
vitarendezési eszközök együttes alkalmazása révén biztosítható pártatlan,
átlátható és eredményes módon a határokon átnyúló elektronikus kereskedelmi
ügyletekkel összefüggő fogyasztói jogviták peren kívüli rendezése. Egy
rendelet által olyan uniós szinten alkalmazható online vitarendezési rendszert
hoznak létre, amely a minőségi alternatív vitarendezési rendszereknek a fogyasztói
jogviták alternatív rendezéséről szóló irányelv alapján megvalósítandó
teljes lefedettsége révén biztosítani tudja a határokon átnyúló elektronikus
kereskedelmi ügyletekkel kapcsolatos viták hatékony rendezését.

3.
A javaslat jogi elemei
3.1.
Az uniós szintű online vitarendezési rendszer
működése
3.1.1.
Az európai online vitarendezési rendszer
létrehozása

E javaslat egy európai online vitarendezési
platform létrehozását célozza. A platform egy interaktív weboldal formájában
valósul meg, amely egységes belépési pontot biztosít a határokon átnyúló
elektronikus kereskedelmi ügyletekkel kapcsolatos viták peren kívüli
rendezésére törekvő fogyasztók és kereskedők számára. A platform az Európai
Unió összes hivatalos nyelvén elérhető, és használata díjmentes. A
tagállamokban kialakított és a Bizottsághoz a fogyasztói jogviták alternatív
rendezéséről szóló irányelv szerint bejelentett alternatív vitarendezési
rendszereket elektronikus úton regisztrálják az online vitarendezési
platformon.
A fogyasztók és kereskedők egy
elektronikus űrlap kitöltésével nyújthatják be panaszaikat, amely az
Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvén elérhető lesz a platform
weboldalán. A platform ellenőrzi, hogy az adott panasz megfelelő-e a
további feldolgozásra, és a felek beleegyezését kéri, hogy a panaszt az adott
ügyben illetékes rendelkező alternatív vitarendezési rendszer felé
továbbíthassa. Az illetékes alternatív vitarendezési rendszer igyekszik a vitát
saját eljárási szabályai szerint a panaszt beérkezésétől számított 30
napon belül rendezni. Az alternatív vitarendezési rendszer a vitarendezési
eljárás alakulásával kapcsolatban adatokat küld a platformba (a felek értesítésének
időpontja a beérkezett panaszokról; a vita rendezésének időpontja; az
eljárás kimenetele).
A javaslat alapján egy online vitarendezési
szakértői hálózat létrehozására kerül sor, amelyben minden egyes
tagállamból egy, online vitarendezésért felelős kapcsolattartó pont vesz
részt. Az online vitarendezési szakértők hálózata támogatást nyújt az
online vitarendezési platformon keresztül benyújtott viták rendezésében.

3.1.2.
Tájékoztatás az uniós szintű online
vitarendezési rendszerről

E javaslat értelmében a határokon átnyúló
elektronikus kereskedelemben érintett uniós székhelyű kereskedők
kötelesek tájékoztatni a fogyasztókat az online vitarendezési platformról. A
tájékoztatót könnyen, közvetlenül, világosan látható helyen és állandóan
elérhető módon el kell helyezni a kereskedők weboldalain, és azt a
fogyasztók tudomására kell hozni, amikor panaszt fogalmaznak meg a
kereskedő felé.

3.1.3.
Ellenőrzés

A platform működéséről éves
tevékenységi jelentés készül. Az alternatív vitarendezési rendszerek e rendeletben
előírt kötelezettségeknek való megfelelését a fogyasztói jogviták
alternatív rendezéséről szóló irányelvvel összhangban létrehozott tagállami
illetékes hatóságok ellenőrzik. A Bizottság háromévente jelentést készít
az Európai Parlament és a Tanács számára a rendelet alkalmazásáról.

3.1.4.
Adatvédelmi szabályok

Az online vitarendezési platformon a felek
által megadott adatok és az alternatív vitarendezési rendszerekbe bevitt adatok
tárolása egy adatbázisban történik, és a vonatkozó adatvédelmi jogszabályok hatálya
alá esnek.

3.2.
A szubszidiaritás elve

A javaslat
alapját az Európai Unió működéséről szóló szerződés 144. cikke
képezi.
A határokon
átnyúló online viták rendezésére szolgáló uniós szintű online
vitarendezési rendszernek a tagállamokban már meglévő alternatív
vitarendezési rendszerekre épülő, és azok eljárási szabályait tiszteletben
tartó kidolgozása erősíteni fogja a kiskereskedelmi digitális belső
piacba vetett bizalmat, és új lehetőségeket fog nyitni a vállalkozások
előtt.
A határokon átnyúló elektronikus kereskedelmi
ügyletek jelenlegi alacsony szintje ellenére a tagállamokban gyorsan bővül
a digitális kiskereskedelmi piac. Ennélfogva, a peren kívüli jogorvoslat
egyszerű, olcsó és hatékony módszerének biztosítása szükséges ahhoz, hogy
a fogyasztók és kereskedők nagyobb bizalommal legyenek a határokon átnyúló
online ügyletek iránt.
Az elektronikus kereskedelem
előmozdításához elengedhetetlen eszköz egy Európa-szerte alkalmazható
online vitarendezési platform létrehozása, amely uniós szintű fellépést
igényel. Ugyancsak fontos, hogy az európai fogyasztók számára azonos
szintű védelmet biztosítsanak, valamint hogy a vállalkozások körében
előmozdítsák a versenyképes gyakorlatok alkalmazását, ezáltal növelve a
termékek és szolgáltatások határokon átnyúló online forgalmát.

3.3.
Arányosság

A javaslat megfelel az arányosság elvének a
következő okok miatt:
A javaslat a legalacsonyabb összehasonlító
áron a leghatékonyabb megoldást igyekszik biztosítani a kívánt cél eléréséhez.
Egy teljesen új uniós szintű struktúra kialakítása helyett, a tervezett
szabályozási megközelítés a már meglévő alternatív vitarendezési
rendszerekre épít, ami megfelel a vonatkozó uniós jogszabályokban meghatározott
követelményeknek.
A javasolt rendelet így biztosítja, hogy a
minőségi alternatív vitarendezési szolgáltatások a határokon átnyúló online
viták teljes körét lefedje, miközben a végrehajtási költségek pusztán arra az
összegre korlátozódnak, amelyet a javaslat hozzátesz a nemzeti szinten
meglévő alternatív vitarendezési struktúrákhoz.
A megfelelő és arányos szabályozás
biztosítása érdekében a javasolt szabályok megfogalmazására arányossági próbát
és intenzív konzultációt követően került sor.

4.
Költségvetési vonatkozások

Ez az intézkedés a 2014 és 2020 közötti
időszakra vonatkozó Fogyasztóvédelem 2020 elnevezésű program[7] részét
képezi. A költségvetési hatást a 2012. és 2013. évekre vonatkozóan eszközölt
átcsoportosítással fogják kezelni. Az e javaslat végrehajtására vonatkozó
pénzügyi előirányzatok a 2012 és 2020 közötti időszakra jelenáron
számolva 4 586 millió eurót tesznek ki. A humánerőforrás-igényeknek a
Főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és
a Főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni.
A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása
mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító
Főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. A javaslathoz a pénzügyi
kimutatást csatolták.
2011/0374 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a fogyasztói jogviták online rendezéséről
(fogyasztói OVR-rendelet)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[8],

az európai adatvédelmi biztossal folytatott
konzultációt követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
Az Európai Unió működéséről szóló
szerződés (EUMSZ) 169. cikkének (1) bekezdése, valamint 169. cikke (2)
bekezdésének a) pontja előírja, hogy az Uniónak a Szerződés 114.
cikke alapján elfogadott intézkedésekkel hozzá kell járulnia a fogyasztóvédelem
magas szintjének biztosításához. Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 38. cikke
előírja, hogy az Unió politikáiban biztosítani kell a fogyasztók
védelmének magas szintjét.
(2)
Az EUMSZ 26. cikkének (2) bekezdése alapján a
belső piac egy olyan, belső határok nélküli térség, amelyben biztosított
az áruk és szolgáltatások szabad mozgása. Annak érdekében, hogy a fogyasztók
bizalommal legyenek a belső piac digitális dimenziója iránt, és annak
előnyeit ki tudják használni, gondoskodni kell arról, hogy az áruk és
szolgáltatások online értékesítése kapcsán felmerülő viták rendezésére
egyszerű és olcsó eszközök álljanak a fogyasztók rendelkezésére. Ez
főleg külföldről történő vásárlások esetében bír különös
jelentőséggel.
(3)
Az egységes piaci intézkedéscsomagról szóló
közleményében[9]
a Bizottság az alternatív vitarendezés elektronikus kereskedelmi dimenziót is
magában foglaló jogi szabályozását a növekedés serkentését és az egységes piac
iránti bizalom növelését előmozdító tizenkét mozgatórugó egyikeként
határozta meg.
(4)
Az Európai Tanács felkérte a Parlamentet és a
Tanácsot, hogy 2012 végére fogadják el az egységes piac fellendítését célzó
kiemelt intézkedések első csoportját.
(5)
A belső piac mindennapos valóságként van jelen
a fogyasztók életében, például utazásaik során, vagy amikor vásárolnak és az árut
kifizetik. A fogyasztók a belső piac kulcsfontosságú szereplői, és
ennek fényében kell gondoskodni az igényeikről. A belső piac
digitális dimenziója a fogyasztók és a kereskedők számára egyaránt
létfontosságú. Egyre gyakrabban fordul elő, hogy a fogyasztók az
interneten keresztül vásárolnak, és egyre több kereskedő kínálja termékeit
az interneten. Fontos, hogy a fogyasztók és a kereskedők bizalommal
legyenek a digitális környezetben végrehajtott ügyletek iránt.
(6)
Az egyszerű és olcsó vitarendezési megoldások
rendelkezésre állása növelheti a fogyasztók és kereskedők digitális piacba
vetett bizalmát. Ugyanakkor mind a fogyasztók, mind a kereskedők számos
akadállyal szembesülnek, ha peren kívüli megoldásokat keresnek különösen a
határokon átnyúló online ügyletekből fakadó vitás ügyeik rendezésére.
Ennek következtében az ilyen jellegű vitás ügyek rendezése gyakran
elmarad.
(7)
Az online vitarendezési eljárások egyszerű és
olcsó megoldást kínálnak a határokon átnyúló internetes ügyletekből fakadó
vitás ügyek peren kívüli rendezésére. Egyelőre azonban nem állnak
rendelkezésre olyan mechanizmusok, amelyek lehetővé tennék a fogyasztók és
kereskedők számára, hogy a vitás ügyeket elektronikus úton rendezzék.
Ennek következtében kár éri a fogyasztót, akadályozza a határokon átnyúló
internetes kereskedést, egyenlőtlen feltételeket teremt a kereskedők
számára, és így hátráltatja az elektronikus kereskedelem fejlődését.
(8)
E rendeletet a termékek és szolgáltatások
internetes úton, országok közötti értékesítésében érintett fogyasztók és
kereskedők között felmerült szerződéses viták peren kívüli
rendezésére vonatkozik. Nem alkalmazandó viszont a rendelet abban az esetben,
ha az áruk vagy szolgáltatások interneten keresztül történő
értékesítéséből fakadó vitában érintett fogyasztó és kereskedő közül
legalább az egyik fél az adott árukra vagy szolgáltatásokra leadott fogyasztói
megrendelés idején nem az Unió egyik tagállamában él vagy rendelkezik
telephellyel, illetve ha a kereskedő és a fogyasztó ugyanabban a
tagállamban él vagy telepedett le.
(9)
E rendelet nem érintheti a polgári és kereskedelmi
ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól szóló, 2008. május 21-i
2008/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet[10], a polgári és kereskedelmi
ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és
végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendeletet[11], a szerződésen kívüli
kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról („Róma II.”)[12] szóló, 2007. július 11-i
864/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet, valamint a
szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról („Róma I.”)[13] szóló, 2008. június 17-i
593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet.
(10)
A „fogyasztó” meghatározása azokat a természetes
személyeket kell, hogy magában foglalja, akik nem kereskedelmi, üzleti,
hivatásbeli vagy szakmai célból járnak el. Amennyiben azonban a szerződést
egy adott személy részben kereskedelmi, részben azon kívüli célból kötötte meg
(kettős funkciójú szerződések), és a kereskedelmi szempont olyan kis
mértékben esik latba, hogy az ügylet általános kontextusában nem játszik
meghatározó szerepet, az adott személy szintén fogyasztónak tekintendő.
(11)
Az „áruk és szolgáltatások online értékesítése”
meghatározásnak ki kell terjednie az áruk és szolgáltatások online
értékesítésével kapcsolatos azon ügyletekre, amelyekben a kereskedő, vagy
a kereskedő közvetítője egy weboldalon vagy egyéb elektronikus
eszközön keresztül kínál megvételre valamilyen árut vagy szolgáltatást, és a
fogyasztó az adott weboldalon vagy egyéb elektronikus eszközön keresztül
rendeli meg az árukat vagy szolgáltatásokat. Ez a meghatározás azokra az
esetekre is érvényes kell, hogy legyen, amikor a fogyasztó valamilyen mobil
elektronikus eszközön, például mobiltelefonon keresztül lép be a weboldalra
vagy vesz igénybe egyéb információs társadalmi szolgáltatást.
(12)
E rendelet nem alkalmazandó a fogyasztók és
kereskedők közötti azon vitákra, amelyek az áruk vagy szolgáltatások nem
internetes úton történő (offline) határokon átnyúló értékesítésével
kapcsolatban merültek fel. Ez a rendelet nem alkalmazandó kereskedők közötti
viták esetében.
(13)
E rendeletet a fogyasztói jogviták alternatív
rendezéséről szóló, …-i [Office of Publications insert date of
adoption] …/…/EU [Office of Publications insert reference number]
európai parlamenti és tanácsi irányelvvel[14]
együtt kell szemlélni, amely előírja a tagállamok számára annak
biztosítását, hogy áruk és szolgáltatások értékesítésével kapcsolatban az
Unióban élő vagy ott letelepedett fogyasztók és kereskedők között
felmerült minden vitás ügyben alternatív vitarendezési eljárást lehet igénybe
venni.
(14)
E rendelet célja egy Európa-szerte alkalmazható
online vitarendezési platform létrehozása. Ez az online vitarendezési platformot
egy interaktív weboldal formájában kell megvalósítani, amely egyetlen belépési
ponton keresztül megközelíthető azon fogyasztók és kereskedők
számára, akik a határokon átnyúló elektronikus kereskedelmi ügyletekkel
kapcsolatos vitáikat peren kívül kívánják rendezni. Lehetővé kell tennie a
kereskedők és fogyasztók számára, hogy panaszaikat az Európai Unió összes
hivatalos nyelvén rendelkezésre álló elektronikus űrlapon nyújtsák be,
majd a panaszokat az adott vitában illetékes alternatív vitarendezési
szervezethez kell továbbítania. A platformnak lehetőséget kell
biztosítania az alternatív vitarendezési szervezetek és a felek számára, hogy a
vitarendezési eljárást a platformon keresztül folytassák le.
(15)
Az európai szintű online vitarendezési
rendszernek a meglévő tagállami alternatív vitarendezési szervezetekre
kell épülnie, a tagállamok jogi hagyományainak tiszteletben tartásával. Az
online vitarendezési platformon keresztül beérkező panaszokban eljáró
alternatív vitarendezési szervezetek ezért saját eljárási szabályaikat
alkalmazzák, beleértve a költségekre vonatkozó szabályokat is. Ezzel együtt e
rendelet az eljárások eredményessége érdekében közös szabályokat kíván
megállapítani. E szabályok többek között annak biztosítására szolgálnak, hogy a
viták rendezése a lehető leggyorsabban megtörténjen.
(16)
Biztosítani kell, hogy a Bizottságnak a(z) …/…/EU
irányelv [= a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről szóló irányelv]
[Office of Publications insert reference number] 17. cikkének (2)
bekezdése szerint bejelentett valamennyi alternatív vitarendezési szervezet
elektronikusan csatlakozzon az európai online vitarendezési platformhoz, hogy
ily módon az áruk és szolgáltatások online értékesítéséből fakadó határokon
átnyúló viták peren kívüli jogorvoslatát teljes körűen online eljárással
lehessen biztosítani.
(17)
Ez a rendelet nem akadályozza meg az Unióban
működő online vitarendezési szervezetek egyikének működését sem.
A rendelet nem akadályozza, hogy az alternatív vitarendezési szervezetek olyan
határokon átnyúló vonatkozású online vitákkal foglalkozzanak, amelyeket nem az
online vitarendezési platformon keresztül nyújtottak be hozzájuk.
(18)
Az online vitarendezési platformon keresztül
benyújtott panaszokkal kapcsolatos viták rendezését egy online vitarendezéssel
foglalkozó szakértői hálózat létrehozásával kell támogatni. Az említett
hálózatot az online vitarendezéshez rendelt kapcsolattartó pontokból kell
létrehozni azon tagállamokban, amelyekben az online vitarendezéssel foglalkozó
szakértők működnek.
(19)
A hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes
eljáráshoz való jog az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikkében garantált
alapvető jogok. Az online vitarendezési eljárások nem helyettesíthetik a
bírósági eljárásokat, és nem foszthatják meg a fogyasztókat és a
kereskedőket azon joguktól, hogy bíróság előtt keressenek
jogorvoslatot. Ezért e rendelet egyetlen része sem akadályozhatja a feleket az
igazságszolgáltatási rendszer igénybevételéhez való joguk gyakorlásában.
(20)
Az e rendelet hatálya alá tartozó információk
kezelésére szigorú titoktartási garanciák alkalmazandók, és azt a személyes
adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen
adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelvben[15],
illetve a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő
feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok
szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és
tanácsi rendeletben[16]
meghatározott szabályoknak megfelelően kell végezni. E szabályokat a
személyes adatoknak a platformban érintett különböző felek által e rendelet
alapján végzett feldolgozására kell alkalmazni, függetlenül attól, hogy
egyedül, vagy a platform más résztvevőivel közösen járnak el.
(21)
Az adatalanyokat a Bizottság által közzétett
általános adatvédelmi nyilatkozat útján tájékoztatni kell személyes adataiknak
az európai online vitarendezési platformban való feldolgozásáról, továbbá az e
feldolgozással kapcsolatos jogaikról, amely nyilatkozat egyszerű és
közérthető nyelven leírja a platform különböző szereplőinek
felelőssége alatt végrehajtott feldolgozási eljárásokat, a 45/2001/EK
rendelet 11. és 12. cikkével, valamint a 95/46/EK irányelv 10. és 11. cikke
szerint elfogadott nemzeti jogszabályokkal összhangban.
(22)
A kereskedőknek a weboldalaikon tájékoztatót
kell elhelyezniük a fogyasztók számára az európai online vitarendezési
platformról, és elektronikus hivatkozást kell biztosítaniuk a platform
honlapjára. Ezt a tájékoztatást abban az esetben is meg kell adniuk, ha egy
fogyasztó panaszt nyújt be a kereskedőhöz, a kereskedő által
működtetett panaszkezelési rendszerbe, vagy a vállalkozás ombudsmanjához.
E kötelezettség nem érinti a(z) …/…/EU irányelv [Office of Publications
insert reference number] 10. cikkének (1)−(3) bekezdését, amelynek
értelmében a kereskedőknek tájékoztatniuk kell a fogyasztókat egyrészt az
adott kereskedőre vonatkozó alternatív vitarendezési eljárásokról,
másrészt arról, hogy vállalják-e alternatív vitarendezési eljárások
alkalmazását a fogyasztókkal felmerült viták rendezésére. E kötelezettség
továbbá nem érinti a fogyasztók jogairól szóló, 2011. október 25-i 2011/83/EU
európai parlamenti és tanácsi irányelv[17]
6. cikke (1) bekezdésének t) pontját és 8. cikkét. A 2011/83/EU irányelv 6.
cikke (1) bekezdésének t) pontja a távollévők közötti vagy az
üzlethelyiségen kívül történő szerződéskötés esetén előírja,
hogy a kereskedőnek − még mielőtt a szerződés a
fogyasztóra nézve kötelezővé válna − tájékoztatnia kell a fogyasztót
arról, hogy a kereskedőre egy a fogyasztó rendelkezésére álló peren kívüli
panasz-bejelentési és jogorvoslati mechanizmus vonatkozik, illetve arról, hogy
ezt hogyan veheti igénybe.
(23)
E rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek
kiegészítése vagy módosítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell
kapnia arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat
fogadjon el azon információtípusokra vonatkozóan, amelyeket a panaszosnak az
online vitarendezési platformon közzétett elektronikus űrlapon meg kell
adnia. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során
megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten.
A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a
Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament
és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és
megfelelő továbbításáról.
(24)
E rendelet egységes feltételek mellett történő
végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel
kell felruházni az online vitarendezési platform működésére, a panaszok
benyújtásának módjára és az online vitarendezési eljárást segítő
szakértői hálózaton belüli együttműködésre vonatkozóan. Ezeket a
Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami
ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek
megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és
tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni.
A panaszbejelentésre szolgáló elektronikus űrlappal kapcsolatos
végrehajtási jogi aktusok elfogadása során a tanácsadó bizottsági eljárást kell
alkalmazni, tekintettel annak tisztán technikai jellegére. Az online vitarendezési eljárást segítő
szakértői hálózaton belüli együttműködés módjára vonatkozó szabályok
elfogadására a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni.
(25)
Mivel ezen rendelet célját, nevezetesen azt, hogy a
határokon átnyúló online vitás ügyek rendezésére közös szabályok által
szabályozott európai online vitarendezési platformot hozzanak létre, a
tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az intézkedés
léptéke és hatása miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió
intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében
foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt
arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl a cél eléréséhez
szükséges mértéket.
(26)
Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető
jogokat és betartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában, különösen annak 7.,
8., 38. és 47. cikkében elismert elveket.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
Általános rendelkezések
1. cikk
Tárgy
E rendelet célja, hogy hozzájáruljon a
belső piac működéséhez, és különösen annak digitális dimenziójához,
valamint hogy a fogyasztók és kereskedők közötti viták pártatlan,
átlátható, eredményes és méltányos, peren kívüli online rendezését
elősegítő platform létrehozásával biztosítsa a fogyasztók védelmének
magas szintjét.
2. cikk
Hatály
E rendelet az áruk és szolgáltatások határokon
átnyúló online értékesítésével kapcsolatban felmerült, fogyasztók és
kereskedők közötti szerződéses viták peren kívüli, a fogyasztói
jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a
2009/22/EK irányelv módosításáról szóló [Office of Publications please
insert number] európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő
alternatív vitarendezési szervezet közreműködésével és egy európai online
vitarendezési platformon keresztül történő rendezésére alkalmazandó.
3. cikk
Kapcsolat más uniós jogi aktusokkal
E rendelet nem érinti a 2008/52/EK irányelvet,
a 44/2001/EK rendeletet, a 864/2007/EK rendeletet és az 593/2008/EK rendeletet.
4. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a)           „fogyasztó”: bármely természetes
személy, aki nem kereskedelmi, üzleti vagy szakmai célból jár el;
b)           „kereskedő”: bármely
természetes személy vagy jogi személy, függetlenül attól, hogy magán- vagy
állami tulajdonban van-e, aki vagy amely kereskedelmi, üzleti vagy szakmai
tevékenységi körét érintő célból cselekszik, beleértve azt is, ha helyette
vagy nevében bármely más személy jár el;
c)           „áruk és szolgáltatások online
értékesítése”: áruk és szolgáltatások értékesítését célzó ügylet, amelyben a
kereskedő, vagy a kereskedő közvetítője, egy weboldalon vagy
egyéb elektronikus eszközön keresztül kínált megvételre valamilyen árut vagy
szolgáltatást, és a fogyasztó az adott weboldalon vagy egyéb elektronikus
eszközön keresztül megrendelte az említett árukat vagy szolgáltatásokat.
d)           „elektronikus eszköz”: adatok
feldolgozására (beleértve a digitális tömörítést) és tárolására szolgáló
elektronikus berendezés, amelyben az adatok elküldése, továbbítása és vétele
teljes egészében vezetéken, rádión, optikai vagy egyéb elektromágneses eszköz
útján történik.
A következők nem minősülnek elektronikus
úton nyújtott szolgáltatásnak:
–
off-line szolgáltatások;
–
anyagi tartalommal bíró szolgáltatások, még ha
elektronikus úton nyújtják is őket, mint például készpénz- vagy jegykiadó
automaták (bankjegyek, vasúti jegyek), belépés fizetésköteles úthálózatokba,
gépkocsi-parkolókba, még akkor is, ha a bejáratnál/kijáratnál a belépést
ellenőrző és/vagy a pontos fizetést biztosító elektronikus eszközök
vannak elhelyezve;
–
olyan szolgáltatások, amelyeket nem elektronikus
feldolgozó/nyilvántartó rendszerek útján nyújtanak, mint például
távbeszélő szolgáltatások, telefax/telex-szolgáltatások, távbeszélő
vagy telefax útján nyújtott szolgáltatások; orvosi tanácsadás telefon/telefax
útján; jogi tanácsadás telefon/telefax útján; direkt marketing telefon/telefax
útján.
e)           „áruk és szolgáltatások határokon
átnyúló online értékesítése”: áruk és szolgáltatások online értékesítése,
amennyiben az adott áruk vagy szolgáltatások megrendelésekor a fogyasztó más
tagállamban él, mint ahol az érintett kereskedő letelepedett;
f)            a kereskedő letelepedettnek
tekintendő:
–
amennyiben a kereskedő természetes személy,
abban az országban van, ahol üzleti tevékenységét végzi;
–
amennyiben vállalkozásról vagy más jogi
személyről, illetve természetes vagy jogi személyek társulásáról van szó,
abban az országban, ahol bejegyzett székhelye, központi irodája vagy üzleti
tevékenységének fő helyszíne van, vagy ahol a kereskedő az
értékesítést felkínálta, illetve ha a megrendelt áruk és szolgáltatások
kézbesítésére egy leányvállalat, ügynökség vagy egyéb szervezet útján kerül
sor, ahol az adott leányvállalat, ügynökség vagy egyéb szervezet található;
g)           „alternatív vitarendezési eljárás”:
vitás ügy peren kívüli rendezésére szolgáló eljárás egy olyan vitarendezési
szervezet közreműködésével, amely megoldást javasol és ír elő, vagy
amely összehívja a feleket békés megoldás elősegítése céljából;
Olyan vitarendezési szervezetek előtt folyó
eljárások, amelyekben a vita rendezésével kizárólag a kereskedő
alkalmazásában álló természetes személyeket bíztak meg, a kereskedő által
működtetett, a fogyasztói panaszokat kezelő rendszerek keretében
folyó eljárások, a fogyasztó és a kereskedő, vagy akár képviselőik
közötti közvetlen tárgyalások, valamint a bíróság eljárás keretében bíró által
megkísérelt vitarendezés nem minősül alternatív vitarendezési eljárásnak;
h)           a fogyasztói jogviták alternatív
rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv
módosításáról szóló [Office of Publications insert number] európai
parlamenti és tanácsi irányelv 4. cikke e) pontjának hatálya alá tartozó
szervezet, amelyről az említett irányelv 17. cikke (2) bekezdésének
megfelelően értesítették a Bizottságot;
i)            „panaszos fél”: az a fogyasztó vagy
kereskedő, aki panaszt nyújtott be az európai online vitarendezési
platformon keresztül;
j)            „ellenérdekű fél” az a
fogyasztó vagy kereskedő, aki ellen panaszt nyújtottak be az európai
online vitarendezési platformon keresztül;
k)           „személyes adat” az azonosított vagy
azonosítható természetes személyre („adatalany”) kapcsolatos bármely
információ; az azonosítható személy olyan személy, aki közvetlen vagy közvetett
módon azonosítható, különösen egy azonosító számra vagy a személy fizikai,
fiziológiai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy társadalmi identitására
vonatkozó egy vagy több tényezőre történő utalás révén.
II. FEJEZET
Európai online vitarendezési platform
5. cikk
Az európai online vitarendezési platform létrehozása
(1)
A Bizottság európai online vitarendezési platformot
hoz létre.
(2)
Az online vitarendezési platform egy interaktív
weboldal, amely elektronikus úton és díjmentesen az Európai Unió összes
hivatalos nyelvén elérhető. Az online vitarendezési platform egyetlen
belépési ponton keresztül érhető el azon fogyasztók és kereskedők
számára, akik az e rendelet hatálya alá tartozó vitáikat peren kívül kívánják
rendezni.
(3)
Az online vitarendezési platform a következő
feladatokat látja el:
a)      biztosítja a panaszok bejelentésére
szolgáló elektronikus űrlap elérhetőségét, amelyet a panaszos fél
tölt ki;
b)      az elektronikus űrlapon benyújtott panaszok
alapján egy vagy több, az adott ügyben illetékesség alternatív vitarendezési
szervezetet javasol a felek számára és tájékoztatást ad adott esetben ezek
díjtételeiről, az eljárások nyelvéről vagy nyelveiről, az
eljárások becsült időtartamáról, illetve tájékoztatja a panaszos felet,
hogy a benyújtott információk alapján az adott ügyben illetékességgel
rendelkező alternatív vitarendezési szervezet nem állapítható meg;
c)      továbbítja a panaszokat azon alternatív
vitarendezési szervezet felé, amelyikben a felek megállapodtak;
d)      lehetővé teszi a felek és az
alternatív vitarendezési szervezet számára, hogy a vitarendezési eljárást az
interneten keresztül, online bonyolítsák le;
e)      a 9. cikk c) pontjában említett
információknak az alternatív vitarendezési szervezetek által történő
továbbítására szolgáló elektronikus űrlapot biztosít;
f)       visszajelzési rendszert működtet,
amely lehetővé teszi a felek számára, hogy az online vitarendezési
platform működésével, illetve az adott vitát kezelő alternatív
vitarendezési szervezetettel kapcsolatos véleményüket kifejthessék;
g)      tájékoztatást ad a Bizottságnak a fogyasztói
jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a
2009/22/EK irányelv módosításáról szóló …/…/EU [Office of Publications
please insert number] európai parlamenti és tanácsi irányelv 17. cikke (2)
bekezdésének megfelelően bejelentett alternatív vitarendezési
szervezetekről, amelyek az e rendelet hatálya alá tartozó vitákat kezelik.
h)      általános tájékoztatást ad az alternatív
vitarendezési eljárásokról, mint a peren kívüli vitarendezés egyik módjáról.
i)       statisztikai adatokat közöl azon
alternatív vitarendezési szervezetek által kezelt viták kimeneteléről,
amelyekhez az online vitarendezési platformon keresztül továbbították a
panaszokat.
(4)
Azokat az alternatív vitarendezési szervezeteket,
amelyeket a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a
2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló …/…/EU [Office
of Publications please insert number] európai parlamenti és tanácsi
irányelv 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően bejelentettek a
Bizottságnak, és amelyek, a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről,
valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló
…/…/EU [Office of Publications please insert number] európai parlamenti
és tanácsi irányelv 16. cikke (1) bekezdése g) pontjának megfelelően értesített
hatáskörük megállapításához szükséges elemek szerint és a (3) bekezdés a)
pontjában említett elektronikus űrlapon benyújtott panaszok alapján az e
rendelet hatálya alá tartozó viták kezelésében illetékességgel rendelkeznek,
elektronikus úton regisztrálni kell az online vitarendezési platformon.
(5)
Az online vitarendezési platform fejlesztéséért,
üzemeltetéséért, fenntartásáért, illetve az adatbiztonságért a Bizottság felel.
(6)
A Bizottság intézkedéseket fogad el a (3)
bekezdésben meghatározott feladatok ellátásának módjáról végrehajtási jogi
aktusok útján. Az említett végrehajtási jogi aktusok elfogadása a 15. cikk (3)
bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően történik.
6. cikk
Az online vitarendezést segítő szakértői hálózat
(1)
Minden egyes tagállam kijelöl egy online
vitarendezési kapcsolattartó pontot, amelynek nevét és elérhetőségét közli
a Bizottsággal. A tagállamok az online vitarendezési kapcsolattartó pontok
felelősségét átruházhatják az Európai Fogyasztói Központok Hálózatának
saját országukban található központjaira, fogyasztói szervezetekre vagy bármely
más szervezetre. Valamennyi online vitarendezési kapcsolattartó pontban
legalább két online vitarendezést segítő szakértő működik.
(2)
Az online vitarendezést segítő szakértők
támogatást nyújtanak a platformon keresztül benyújtott panaszokkal kapcsolatos
viták rendezéséhez, a következő feladatok ellátása révén:
a)      szükség esetén elősegítik a felek és
az illetékes alternatív vitarendezési szervezet közötti kommunikációt;
b)      tájékoztatják a fogyasztókat a
jogorvoslat egyéb eszközeiről, amennyiben az adott vitát a platformon
keresztül nem lehet rendezni, például amikor a kereskedő nem egyezik bele
az alternatív vitarendezés alkalmazásába;
c)      feladataik ellátása során szerzett
gyakorlati tapasztalataik alapján éves tevékenységi jelentést készítenek a
Bizottságnak és a tagállamoknak;
d)      tájékoztatják a feleket az alternatív
vitarendezési szervezetek által alkalmazott eljárások előnyeiről és
hátrányairól.
(3)
A Bizottság az online vitarendezést segítő
szakértői hálózatot hoz létre, amely lehetővé teszi az online
vitarendezést segítő szakértők együttműködését és hozzájárul a
(2) bekezdésben meghatározott feladatok eredményességéhez.
(4)
A Bizottság minden évben legalább egy alkalommal
találkozóra hívja össze az online vitarendezést segítő szakértői
hálózat tagjait, hogy a legjobb gyakorlatokat megoszthassák egymással, illetve
hogy az online vitarendezési platform működése során tapasztalt
visszatérő problémákat megvitassák.
(5)
A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján fogadja
el az online vitarendezést segítő szakértők közötti
együttműködés módjára vonatkozó szabályokat. Az említett végrehajtási jogi
aktusok elfogadása a 15. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági
eljárásnak megfelelően történik.
7. cikk
Panaszok benyújtása
(1)
Az online vitarendezési platformhoz panasz
benyújtása érdekében a panaszos fél kitölti a platform weboldalán elérhető,
panaszok bejelentésére szolgáló elektronikus űrlapot. Panaszának alátámasztásához
a panaszos fél bármilyen dokumentumot csatolhat az űrlaphoz elektronikus
formában.
(2)
A panaszos fél által benyújtott információnak
elégségesnek kell lennie az illetékes alternatív vitarendezési szervezet azonosításához.
Az ehhez szükséges információkat a melléklet tartalmazza.
(3)
Az online vitarendezési platform tájékoztatja a
feleket arról az egy vagy több alternatív vitarendezési szervezetről,
amely illetékességét az online vitarendezési platform megállapítja; egynél több
lehetőség esetén az érintett tagállam online vitarendezést segítő
szakértői részletes felvilágosítást adnak a feleknek a különböző azonosított
szervezetekről, és tájékoztatják őket a szóban forgó szervezetek
által alkalmazott eljárások előnyeiről és hátrányairól, hogy a felek
megalapozott döntést tudjanak hozni.
(4)
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 16.
cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a
mellékletben felsorolt információk kiigazítására vonatkozóan, figyelembe véve
azokat a kritériumokat, amelyek az e rendelet hatálya alá tartozó vitákkal
foglalkozó, a Bizottságnak az alternatív vitarendezési szervezetek a fogyasztói
jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a
2009/22/EK irányelv módosításáról szóló …/…/EU [Office of Publications
please insert number] európai parlamenti és tanácsi irányelv 17. cikke (2)
bekezdésének megfelelően bejelentett alternatív vitarendezési szervezetek hatókörét
meghatározzák.
(5)
A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján
határozza meg a panaszok bejelentésére szolgáló elektronikus űrlap
kitöltésének módját. E végrehajtási jogi aktusok elfogadása a 15. cikk (2)
bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően
történik.
(6)
A panaszok bejelentésére szolgáló elektronikus
űrlapon és annak mellékletein megadott adatok közül kizárólag az
adatgyűjtés célja szempontjából helyes, lényeges és nem túlzott
mértékű adatok kerülnek feldolgozásra.
8. cikk
A panaszok feldolgozása és továbbítása
(1)
A platformra benyújtott panaszok a panaszok
benyújtására szolgáló űrlap hiánytalan kitöltése esetén kerülnek
feldolgozásra.
(2)
A panaszok benyújtására szolgáló, hiánytalanul
kitöltött űrlap beérkezését követően az online vitarendezési platform
a panaszos fél számára a panasz nyelvén, az ellenérdekű fél számára a
szerződés nyelvén írt e-mailt küld, amely a következőket tartalmazza:
a)      tájékoztatás arról, hogy a feleknek meg
kell egyezniük egy illetékes alternatív vitarendezési szervezetben, amelyhez a
panaszt továbbítják;
b)      tájékoztatás arról, hogy amennyiben a
felek nem tudnak megegyezni egy illetékes alternatív vitarendezési
szervezetben, vagy ha nem került sor illetékes alternatív vitarendezési
szervezet kijelölésére, a panasz további feldolgozására nem kerül sor;
c)      valamennyi illetékes alternatív
vitarendezési szervezet jegyzéke, amennyiben ilyen szervezetek meghatározására
sor került;
d)      a fogyasztó illetékessége szerinti
országban és a kereskedő székhelye szerinti országban működő
online vitarendezési kapcsolattartó pont neve, elérhetősége és a 6. cikk
(2) bekezdésének a), b) és d) pontjában említett feladatainak rövid leírása;
e)      a fogyasztó felkérése, hogy a
rendelkezésére bocsátott jegyzékből válasszon ki egy vagy több alternatív
vitarendezési szervezetet, hangsúlyozva azt, hogy a kiválasztás a fogyasztó
számára nem kötelező;
f)       a kereskedő felkérése, hogy a
rendelkezésre bocsátott jegyzékből válasszon ki egy vagy több alternatív
vitarendezési szervezetet, abban az esetben, ha egyik említett szervezet sem
felel meg annak a szervezetnek, amelynek igénybevételére a kereskedő
kötelezettséget vállalt a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről,
valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló
../…/EU [Office of Publications please insert number] európai parlamenti
és tanácsi irányelv 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően;
g)      tájékoztatás arról, hogy amennyiben a
fogyasztó olyan alternatív vitarendezési szervezetet választ, amelyre
vonatkozóan a kereskedő kötelezettséget vállalt a fogyasztói jogviták
alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK
irányelv módosításáról szóló …/…/EU [Office of Publications please insert
number] európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikke (1) bekezdésének
megfelelően, a platform automatikusan továbbítja a panaszt az adott
alternatív vitarendezési szervezetnek.
(3)
A (2) bekezdésben említett tájékoztatás ismerteti
az egyes szervezetekre vonatkozó következő adatokat:
a)      adott esetben díjtételeik;
b)      az eljárás lefolytatásához használt nyelv
vagy nyelvek;
c)      az eljárás becsült időtartama;
d)      adott esetben a felek, vagy
képviselőik személyes megjelenésének szükségessége;
e)      az eljárás kimenetelének kötelező
vagy nem kötelező jellege.
(4)
Abban az esetben, ha a felek nem küldenek választ a
platformra, vagy ha nem tudnak megállapodni egy alternatív vitarendezési
szervezetben, a panasz további feldolgozására nem kerül sor. A fogyasztót
tájékoztatják arról, hogy egyéb jogorvoslati eszközökkel kapcsolatos
felvilágosításért online vitarendezési szakértőhöz fordulhat.
(5)
Abban az esetben, ha a fogyasztó által kiválasztott
szervezet olyan alternatív vitarendezési szervezetet, amellyel a kereskedő
elkötelezte magát a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint
a 2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló …/…/EU [Office
of Publications please insert number] európai parlamenti és tanácsi
irányelv 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően, vagy ha a felek ugyanazt
az alternatív vitarendezési szervezetet választják, a platform automatikusan
továbbítja a panaszt az adott alternatív vitarendezési szervezetnek.
(6)
Abban az esetben, ha a felek több alternatív
vitarendezési szervezetben is megállapodnak, a fogyasztót felkérik, hogy
válasszon ezek közül egyet. A platform automatikusan továbbítja a panaszt a
kiválasztott alternatív vitarendezési szervezetnek.
9. cikk
Vitarendezés
Az alternatív vitarendezési szervezetek,
amelyekhez a 8. cikknek megfelelően panaszt továbbítottak:
a)      haladéktalanul értesítik a vitában
érintett feleket, és tájékoztatják őket az adott vitás ügy rendezésére
alkalmazandó eljárási szabályaikról és az ahhoz kapcsolódó díjakról;
b)      amennyiben a vitában érintett felek
értesítését követően a felek megegyeznek az eljárás adott szervezet
előtti lefolytatásában, a vitarendezési eljárást az eljárás megindításától
számított 30 napon belül lezárják. Bonyolult ügyek esetében az alternatív
vitarendezési hatóság meghosszabbíthatja ezt az időtartamot;
c)      haladéktalanul továbbítják az online
vitarendezési platform felé a következő információkat:
i.        beérkezés időpontja és a vita
tárgya;
ii.       a felek értesítésének időpontja a
panasz beérkezéséről;
iii.      az eljárás lezárulásának időpontja
és az eljárás eredménye.
10. cikk
Adatbázis
A Bizottság meghozza a szükséges
intézkedéseket egy olyan elektronikus adatbázis létrehozása és fenntartása
érdekében, amelyben az 5. cikk (3) bekezdése és a 9. cikk (c) pontja szerint
feldolgozott adatokat tárolja.
11. cikk
Személyes adatok feldolgozása
(1)
A vitás ügyekkel kapcsolatos, a 10. cikkben
említett adatbázisban tárolt információkhoz, beleértve a személyes adatokat is,
a 9. cikkben említett célokból, kizárólag azok az alternatív vitarendezési
szervezetek férhetnek hozzá, amelyek számára az adott vitás ügyet továbbították
a 8. cikknek megfelelően. Ugyanezen információk az online vitarendezést
segítő szakértők számára is hozzáférhetőek, a 6. cikk (3)
bekezdésében említett célokból.
(2)
A Bizottság hozzáféréssel rendelkezik a 9. cikk
szerint feldolgozott információkhoz, az online vitarendezési platform
használatának és működésének ellenőrzése, valamint a 17. cikkben
említett jelentések elkészítése céljából. A Bizottság a platform
működéséhez és fenntartásához szükséges mértékben dolgozza fel a platform
felhasználóinak személyes adatait, beleértve a platformnak az alternatív
vitarendezési szervezetek és az online vitarendezést segítő szakértők
általi használatának ellenőrzését is.
(3)
A vitás ügyekkel kapcsolatos személyes adatok tárolása
az (1) bekezdésben említett adatbázisban kizárólag az adatgyűjtés célja
szempontjából szükséges ideig történik, illetve annak biztosításáig, hogy az
adatalanyok hozzáférhetnek a személyes adataikhoz a jogaik gyakorlása
érdekében; az adatok automatikusan törlendők legkésőbb 6 hónappal a
vitás ügynek a 9. cikk (c) pontjának iii. alpontjával összhangban az online
vitarendezési platform felé továbbított lezárását követően. A fent
említett adatmegőrzési időszak az adott vitával foglalkozó alternatív
vitarendezési szervezet vagy az online vitarendezési szakértő által a
nemzeti adatfájlokban tárolt személyes adatokra is érvényes, kivéve, ha az
alternatív vitarendezési szervezet által alkalmazott eljárási szabályok vagy a
nemzeti jogszabályok egyedi rendelkezései hosszabb megőrzési
időszakot irányoznak elő.
(4)
Valamennyi online vitarendezési szakértő és
alternatív vitarendezési szervezet a 95/46/EK irányelv 2. cikkének (d)
bekezdése értelmében vett adatkezelőnek minősül, az e rendelet
hatálya alá tartozó adatkezelési tevékenysége tekintetében, és felelős
azért, hogy ezek a tevékenységek összhangban legyenek a 95/46/EK irányelvvel
összhangban elfogadott nemzeti jogszabályokban előírt adatvédelmi
szabályokkal. Az e rendelet alá tartozó feladatok és azokkal összefüggésben a
személyes adatok feldolgozása tekintetében a Bizottság a 45/2001/EK rendelet 2.
cikkének (d) bekezdése szerinti adatkezelőnek minősül.
12. cikk
Adatok titkossága és biztonsága
(1)
Az online vitarendezési szakértők és az
alternatív vitarendezési szervezetek a nemzeti jogszabályokban előírt
szakmai titoktartásra, illetve az azzal egyenértékű egyéb titoktartási
kötelezettségekre vonatkozó szabályok hatálya alá tartoznak.
(2)
A Bizottság meghozza a megfelelő technikai és
szervezési intézkedéseket az e rendelet szerint feldolgozott információk
biztonságának biztosítására, beleértve az adatokhoz való hozzáférés
megfelelő ellenőrzését, biztonsági tervet és a biztonságot
érintő események kezelését, a 45/2001/EK rendelet 22. cikkével
összhangban.
13. cikk
Fogyasztók tájékoztatása
(1)
Az áruk vagy szolgáltatások határokon átnyúló
online értékesítésében érintett, az Unióban letelepedett kereskedők
tájékoztatják a fogyasztókat az online vitarendezési platformról és e-mail címükről.
Ezt a tájékoztatást könnyen, közvetlenül, világosan látható helyen és állandóan
elérhető módon el kell helyezni a kereskedők weboldalain, és
amennyiben az ajánlatot e-mailben, vagy más elektronikus úton továbbított
szöveges üzenet útján teszik, abban az üzenetben. A tájékoztatás magában foglal
egy olyan elektronikus hivatkozást is, amely az online vitarendezési platform
honlapjára mutat. A kereskedők abban az esetben is tájékoztatják a
fogyasztókat az online vitarendezési platformról, amikor panaszt nyújtanak be a
kereskedőhöz, a kereskedő által üzemeltetett fogyasztói panaszokat
kezelő rendszerhez, vagy a vállalkozás ombudsmanjához.
(2)
Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezés nem érinti a
fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK
rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló …/…/EU [Office of
Publications please insert number] európai parlamenti és tanácsi irányelv
10. cikkének rendelkezéseit, amelyek arra vonatkoznak, hogy a kereskedők
tájékoztatják a fogyasztókat azokról az alternatív vitarendezési
szervezetekről, amelyek alá az adott kereskedők tartoznak, valamint
arról, hogy az adott kereskedők elkötelezték-e magukat a fogyasztókkal
felmerült vitás ügyek alternatív vitarendezési eljárások keretében történő
rendezésére.
(3)
Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezés nem érinti a
2011/83/EU irányelv 6. és 8. cikkének rendelkezéseit, amelyek a távollévők
közötti vagy az üzlethelyiségen kívül kötött szerződésekkel kapcsolatos
fogyasztói tájékoztatásra vonatkoznak.
14. cikk
Ellenőrzés
Az alternatív vitarendezési szervezetek e rendeletben
meghatározott kötelezettségeknek való megfelelését a tagállamok által a fogyasztói
jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a
2009/22/EK irányelv módosításáról szóló …/…/EU [Office of Publications
please insert number] európai parlamenti és tanácsi irányelv 15. cikkének
(1) bekezdése szerint kijelölt, hatáskörrel rendelkező hatóságok ellenőrzik.
III. FEJEZET
Záró rendelkezések
15. cikk
Végrehajtási jogi aktusok
(1)
A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. Ez a
bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.
(2)
Az e bekezdésre való hivatkozás esetén a
182/2011/EU rendelet 4. cikke alkalmazandó.
(3)
Az e bekezdésre való hivatkozás esetén a
182/2011/EU rendelet 5. cikke alkalmazandó. Abban az esetben, ha a bizottság
véleményét írásos eljárásban kérik ki, ezen eljárást eredmény nélkül meg kell
szüntetni, amennyiben a vélemény közlésére megadott határidőn belül a
bizottság elnöke így dönt, vagy a bizottsági tagok egyszerű többsége azt
kéri.
16. cikk
Felhatalmazás gyakorlása
(1)
Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásának
hatáskörét a Bizottságra ruházzák az e cikkben meghatározott feltételeknek
megfelelően.
(2)
A 7. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazása
határozatlan időre szól [Office of Publications insert same date as in
Art. 18(1) = ezen irányelv hatálybalépésének időpontjától].
(3)
A 7. cikk (4) bekezdésében említett felhatalmazást
az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja. A visszavonó
határozat megszünteti a határozatban leírt felhatalmazást. A határozat az Európai
Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon vagy a
határozatban meghatározott későbbi időpontban lép hatályba. A
határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi
aktusok érvényességét.
(4)
A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus
elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az
Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5)
A 7. cikk (4) bekezdésének megfelelően
elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus akkor lép hatályba, ha sem az
Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást ellene a Parlamentnek és a
Tanácsnak küldött értesítéstől számított 2 hónapon belül, vagy ha ezen
időszak lejárta előtt mind az Európai Parlament, mind a Tanács
értesítette a Bizottságot arról, hogy nem emel kifogást. Az Európai
Parlament és a Tanács kezdeményezésére a fenti időszak 2 hónappal
meghosszabbodik.
17. cikk
Jelentések
Háromévente, és első alkalommal
legkésőbb öt évvel ennek a rendeletnek hatályba lépését követően, a
Bizottság jelentést küld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a rendelet
alkalmazásairól. A jelentéshez szükség esetén csatolni kell az e rendelet
kiigazítására irányuló javaslatokat.
18. cikk
Hatálybalépés
(1)
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában
történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
(2)
E rendelet [Office of Publications insert date =
6 hónappal a fogyasztói jogviták alternatív rendezéséről, valamint a
2006/2004/EK rendelet és a 2009/22/EK irányelv módosításáról szóló európai
parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtására vonatkozó határidő lejártát
követően, amint azt az említett irányelv 22. cikkének (1) bekezdése
szerint az irányelvben fel kell tüntetni]-tól/től alkalmazandó, kivéve
az 5. cikk (1), (4), (5) és (6) bekezdését, a 6. cikk (1), (2) és (6)
bekezdését, a 7. cikk (4) és (5) bekezdését, a 10. cikket, a 15. cikket és a
16. cikket, amelyek a rendelet hatálybalépésének napjától alkalmazandók.
Ez a
rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazható valamennyi
tagállamban.
Kelt Brüsszelben,
Az Európai Parlament részéről                     a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
MELLÉKLET
A panaszok benyújtására szolgáló elektronikus űrlap kitöltésekor
megadandó információk
(1)
A panaszos fél neve, címe és, adott esetben e-mail
címe, valamint honlapjának címe;
(2)
Fogyasztó vagy kereskedő-e a panaszos fél;
(3)
Az ellenérdekű fél neve, címe és, adott
esetben e-mail címe, valamint honlapjának címe;
(4)
Fogyasztó vagy kereskedő-e az ellenérdekű
fél;
(5)
Az értékesített áruk vagy szolgáltatások típusa,
amelyekkel kapcsolatban a panasz beérkezett;
(6)
A panasz alapját képező tények;
(7)
A fogyasztó illetékessége szerint hely az áruk és
szolgáltatások megrendelésének időpontjában;
(8)
A kommunikációs módszerek, amelyeken keresztül az
árukat vagy szolgáltatásokat megvételre kínálták, illetve amelyen keresztül a
megrendelés történt;
(9)
Adott esetben, amennyiben a kereskedő
ajánlatának megtételét, illetve a megvételre kínált áruk vagy szolgáltatások
kiszállítását kirendeltség, ügynökség vagy egyéb szervezeten keresztül végezte
vagy feltehetően végezte, az adott kirendeltség, ügynökség vagy egyéb
szervezet székhelye szerinti ország;
(10)
A szerződés nyelve;
(11)
Amennyiben ismert, azon alternatív vitarendezési
szervezetek, amelyek tekintetében a kereskedő elkötelezte magát a fogyasztói
jogviták alternatív rendezéséről, valamint a 2009/22/EK irányelv
módosításáról szóló .../.../EU [Office of Publications please insert number]
európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikke (1) bekezdésének
megfelelően.
JAVASLATOT
KÍSÉRŐ PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB
ADATAI
1.1.        A javaslat/kezdeményezés címe

 A fogyasztói jogviták online rendezéséről szóló rendelet. A költségvetési hatást a 2012. és 2013. évekre vonatkozóan eszközölt átcsoportosítással fogják kezelni. Az intézkedés a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó Fogyasztóvédelem 2020 elnevezésű program részét képezi.
1.2.        A tevékenységalapú
irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett
szakpolitikai terület(ek)[18]

Fogyasztóvédelem
1.3.        A javaslat/kezdeményezés
típusa
√ A javaslat/kezdeményezés új
intézkedésre irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést
követő új intézkedésre irányul[19]
¨ A
javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított
intézkedésre irányul
1.4.        Célkitűzések
1.4.1.     A javaslat/kezdeményezés által
érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek)
Az
1a. „Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatottságért” fejezet keretében
a javaslat a határokon átnyúló internetes ügyletek során a fogyasztók és a
kereskedők között felmerült viták rendezésére szolgáló uniós szintű
online vitarendezési rendszer létrehozását célozza.
1.4.2.     Egyedi célkitűzés(ek) és
az ABM/ABB keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)
…
sz. egyedi célkitűzés
A
fogyasztók és kereskedők közötti határokon átnyúló vonatkozású jogviták
rendezésére szolgáló uniós szintű online vitarendezési IT-rendszer
létrehozása
Az ABM/ABB keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)
Fogyasztóvédelem
1.4.3.     Várható eredmény(ek) és
hatás(ok)
Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/az
érintett célcsoportokra.
Lehetővé
válik az európai fogyasztók és a vállalkozások számára, hogy bármely határokon
átnyúló online ügylet után esetlegesen felmerülő vitát egyszerűen,
gyorsan és olcsón rendezni tudjanak. A fogyasztók jogorvoslatot kérhetnek és
kártérítést kaphatnak, míg a vállalkozások fenntarthatják jó üzleti hírnevüket
és elkerülhetik a költséges bírósági eljárásokat.
1.4.4.     Az eredmények és hatások
mutatói
Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé
tevő mutatókat.
–
Minden alternatív vitarendezési szervezetnek rá
kell kapcsolódnia az online vitarendezési platformra, és azt használnia kell,
amint az online vitarendezési platform üzembe helyezése megtörténik 2015
elején.
–
2020-ban 20%-os növekedés a más tagállamokból
online vásárolni hajlandó fogyasztók számában.
–
2020-ban 10%-os növekedés a más tagállamokban
online értékesíteni hajlandó vállalkozások számában.
1.5.        A javaslat/kezdeményezés
indokolása
1.5.1.     Rövid vagy hosszú távon
kielégítendő szükséglet(ek)
Az
Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke és 169.
cikke.
Egy
olyan peren kívüli vitarendezési mechanizmust használó eszköz áll majd a
fogyasztók és a vállalkozók rendelkezésére, amelyen keresztül egyszerűen,
gyorsan és olcsón tudják rendezni a határokon átnyúló online ügyletekkel
kapcsolatban felmerült jogvitáikat
1.5.2.     Az uniós részvételből
adódó hozzáadott érték
A
hatékony vitarendezési eszközök hiánya negatívan befolyásolja a fogyasztók határokon
átnyúló vásárlásba vetett bizalmát. A vállalkozások és a fogyasztók egyaránt
világossá tették, hogy másik tagállamban felmerülő esetleges jogorvoslati
problémák miatt nem mernek másik országból vásárolni, illetve ott értékesíteni,
ezért nem tudják teljes mértékben kiaknázni a belső piac nyújtotta
előnyöket. Ez is jelzi, hogy kiemelt figyelmet kell szentelni arra, hogy a
fogyasztókban erősödjék a bizalom a belső piac iránt, és hogy a
vállalkozások számára minden tagállamban tisztességes versenyhelyzetet
teremtsenek.
A határokon
átnyúló elektronikus kereskedelmi ügyletek jelenlegi alacsony szintje ellenére
a tagállamokon belül egyre nagyobb ütemben fejlődik a digitális kiskereskedelmi
piac. Így, a peren kívüli jogorvoslat egyszerű, olcsó és hatékony
eszközeinek biztosítása még fontosabb a fogyasztók és a kereskedők számára
a határokon átnyúló online ügyletek folytatásához. A tagállami szinten hozott
intézkedésekkel nem lehet olyan Európa-szerte alkalmazható online vitarendezési
mechanizmust létrehozni, amely – a digitális menetrend szerint –
alapvetően előmozdítaná az elektronikus kereskedelmet.
A
kitűzött célok hatékonyabb megvalósítása uniós szintű intézkedésekkel
érhető el, amelyek hatása és hatálya szélesebb körű. Az uniós szinten
alkalmazható online vitarendezési mechanizmus kifejlesztése terén elért
egyértelmű előrelépés biztosítja a határokon átnyúló online ügyletekkel
kapcsolatos fogyasztói jogviták hatékony és megfelelő kezelését.
A
fogyasztóknak a kereskedőkkel szembeni vitáik rendezésére gyors, olcsóbb
és egyszerű mód áll majd rendelkezésre, függetlenül a piaci szektortól és
a szóban forgó összeg nagyságától. A fogyasztók nagy része nem bízik meg
teljesen a digitális belső piacban, annak ellenére, hogy az számos
előnnyel jár, például azzal, hogy a termékek és szolgáltatások szélesebb
köre válik elérhetővé számukra; a tagállamok közel felében az interneten
keresett termékek több mint fele csak egy másik országban, online érhető
el. Végül, a belső piacon működő hatékonyabb online
vitarendezési mechanizmus révén csökkenteni lehet a fogyasztókat ért károkat
(amelyek jelenleg a EU GDP-jének 0,02%-át teszi ki), ezenkívül lehetővé
teszi a fogyasztók számára, hogy jelentős költségeket takarítsanak meg az
online ügyletek során, amelyek révén további árukhoz és szolgáltatásokhoz
juthatnak a belső piacon. Ezenkívül a kereskedők számára egyenlő
feltételeket lehetne teremteni a fogyasztói jogviták kezelése terén egész
Európában, tisztességes versenyhelyzetet biztosítva így számukra.
A
tagállami szinten hozott egyoldalú intézkedések nem elégségesek ahhoz, hogy a
fent említett előnyöket a fogyasztók és kereskedők számára
biztosítani lehessen. Épp ellenkezőleg, az össze nem hangolt tagállami
erőfeszítések valószínűleg a fogyasztók és kereskedők
egyenlőtlen elbánását eredményeznék a belső piacon, és eltérő
fogyasztói jogorvoslatokhoz vezetne az EU-n belül. Az e területen történő
uniós szintű fellépést az érdekelt felek nagy többsége támogatja.
A
piaci szereplők, vállalkozások és polgárok bizalmának erősítése
egyaránt alapvető fontosságú Európa versenyképességének javításához. Egy
jól működő egységes piac, a maga 500 millió fogyasztójával, akik az
EU GDP-jének 56%-át költik el, és több mint 21 millió vállalkozásával, jelenti
az alapot az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés megvalósításához,
az Európa 2020 stratégia célkitűzéseivel összhangban.
1.5.3.     Hasonló korábbi tapasztalatok
tanulsága
Jelenleg
nincs olyan uniós szinten alkalmazható IT rendszer, amely a fogyasztók és
kereskedők között határokon átnyúló online ügyletek kapcsán felmerült
jogviták online rendezésére szolgálna. Mindazonáltal működik néhány olyan
IT eszköz, amely a különböző tagállamokban lévő különféle érdekelteket
összeköti. Az új IT eszköz nagyrészt ezen eszközökre épül majd. Ezek közül a
legfontosabbak az IMI IT-eszköz, az ECC IT-eszköz és a SOLVIT IT-eszköz.
1.5.4.     Koherencia és lehetséges
szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel
Az
online vitarendezésről szóló rendelet alapját a fogyasztói jogviták
alternatív rendezéséről szóló irányelvre vonatkozó javaslat alkotja.
1.6.        Időtartam és pénzügyi
hatás
√ A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik
–
√   A javaslat/kezdeményezés 2012-től
2020-ig érvényes.
–
√ Pénzügyi hatás: 2012-től 2020-ig
A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
–
Beindítási időszak: 2012-tól/-től 2014-ig
–
teljes körű működés követi.
1.7.        Tervezett irányítási
módszer(ek)[20]
√ A Bizottság centralizált,
közvetlen irányítása
¨ Centralizált közvetlen irányítás, végrehajtási felhatalmazással a következők számára:
–
¨  végrehajtó ügynökségek
–
¨  a Közösségek által létrehozott szervek[21]
–
¨  tagállami közigazgatási/közfeladatot ellátó szervek
–
¨  az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön
intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke
szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott
személyek
¨ Megosztott irányítás
a tagállamokkal
¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal
¨ Közös irányítás
nemzetközi szervezetekkel (nevezze meg)
Egynél több irányítási
módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a
„Megjegyzések” rovatban.
Megjegyzések
Nincs
megjegyzés
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.        Az ellenőrzésre és
jelentéstételre vonatkozó szabályok
Ismertesse a
rendelkezések gyakoriságát és feltételeit
Háromévente,
és első alkalommal legkésőbb öt évvel ennek a rendeletnek a hatályba
lépését követően, a Bizottság jelentést küld az Európai Parlamentnek és a
Tanácsnak a rendelet alkalmazásáról. A jelentéshez szükség esetén csatolni kell
az e rendelet kiigazítására irányuló javaslatokat.
2.2.        Irányítási és
ellenőrzési rendszer
2.2.1.     Felismert kockázat(ok)
A
költségvetés végrehajtása egy megvalósíthatósági tanulmány elkészítését és az
online vitarendezésre szolgáló IT platform kidolgozását fedi le. A főbb
kockázatok a következők:
A fogyasztói
jogviták alternatív rendezéséről szóló irányelv jelenti az alapját az
online vitarendezésről szóló rendeletnek, mivel az online vitarendezési
platform magában foglalja majd az irányelvnek megfelelően bejelentett
nemzeti alternatív vitarendezési rendszereket. Ezért a fogyasztói jogviták
alternatív rendezéséről szóló irányelv hiányos vagy késedelmes átültetése
hatással lesz az EU online vitarendezési rendszerének hatékony működésére.
Bár
a Bizottság számos IT-eszközt hozott létre, az online vitarendezési platform
ezek közül az egyik olyan eszköz, amelyhez a legnagyobb számú érintett
csatlakozik, és amely olyan alkalmazásokkal rendelkezik, amelyek segítségével
az érintettek szükségleteihez igazított megközelítést lehet majd alkalmazni.
Potenciális kockázatot jelentek a platform fejlesztését késleltető
technikai nehézségek.
2.2.2.     Tervezett ellenőrzési
mód(ok)
A
költségvetés központosított közvetlen irányítással kerül végrehajtásra.
A
Bizottság nyomon követi az IT-eszköz fejlesztésének elemzési, programozási és
tesztelési szakaszát. Az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság
információs rendszerért felelős osztálya széles körű tapasztalatokkal
rendelkezik az IT-eszközök (pl. ECC-eszköz, CPCS, RAPEX) irányítása terén, amelyek
közül néhány (pl. az ECC-eszköz) hasonló az online vitarendezési platformhoz. Ezek
a tapasztalatok lehetővé teszik, hogy a felmerülő problémákat
időben és hatékonyan kezelni lehessen. Ezenkívül a 2012-ben
elvégzendő megvalósíthatósági tanulmány segít majd meghatározni a
lehetséges kockázatokat és technikai nehézségeket, és így az online
vitarendezési platform kidolgozása zökkenőmentesen történhet. Az Informatikai
Főigazgatósággal és a Fordítási Főigazgatósággal is konzultációkra
kerül sor bizonyos technikai jellegű kérdések tisztázása érdekében (pl.
automatikus gépi fordítás)
2.3.        A csalások és
szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
Tüntesse fel a
meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.
Az összes szabályozási ellenőrző mechanizmus
alkalmazása mellett az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság, a
Bizottság 2011. június 24-én elfogadott új csalás elleni stratégiájával
összhangban álló csalás elleni stratégiát fog kidolgozni, többek között annak
biztosítása érdekében, hogy saját belső, csalás elleni ellenőrző
rendszere összhangban álljon a Bizottság stratégiájával, és hogy az általa
alkalmazott csalással kapcsolatos kockázatkezelési megközelítés megfelelő
legyen a csalással kapcsolatos kockázati területek azonosítására.
A Bizottság tiszteletben tartja a költségvetési rendelet
azon rendelkezéseit, amelyek közbeszerzést írnak elő hardverek, szoftverek
és hasonló IT szolgáltatások esetében; minden aláírt szerződésre
vonatkoznak a Számvevőszék és az OLAF által végzett ellenőrzésekkel
kapcsolatos rendelkezések.
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.        A többéves pénzügyi keret
érintett fejezete/fejezetei és a költségvetés érintett kiadási tétele/tételei
·      Jelenlegi költségvetési kiadási tételek
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám [Megnevezés………………………………] || diff./nem diff. ([22])   || EFTA-országokból[23]   || tagjelölt országokból[24]   || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
 1A || 17.020200 || diff. || IGEN || NEM || NEM || NEM
·      Létrehozandó új költségvetési tételek: Nem alkalmazandó
A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám [Fejezet……………………………………..] || diff. / nem diff. || EFTA-országokból || tagjelölt országokból || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
   || [XX.YY.YY.YY]   ||   || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM
3.2.        A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.1.     A kiadásokra gyakorolt becsült
hatás összegzése
millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám: 3 || Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért
 Főigazgatóság: Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság ||   ||   || 2012. év || 2013. év || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma: 17.020200 || Kötelezettségvállalások || (1) || 0,150 || 1,000 || 1,000 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 3,95
 Kifizetések || (2) || 0,150 || 1,000 || 1,000 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 3,95
 Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalások || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetések || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Bizonyos operatív programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[25]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Előirányzatok ÖSSZESEN az Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság részére || Kötelezettségvállalások || =1+1a +3 || 0,150 || 1,000 || 1,000 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 3,95
 Kifizetések || =2+2a +3 || 0,150 || 1,000 || 1,000 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 0,300 || 3,95
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalások || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetések || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Bizonyos operatív programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret [...] FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalások || =4+ 6 || 0,150 || 1,0 || 1,0 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 3,95
 Kifizetések || =5+ 6 || 0,150 || 1,0 || 1,0 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 3,95
Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is
érint: Nem alkalmazandó
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalások || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetések || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Bizonyos operatív programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 1-4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalások || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetések || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások”
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2012. év || 2013. év ||   ||   ||   || ÖSSZESEN
 Főigazgatóság: Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság ||
  Humánerőforrás || 0,318 || 0,318 ||   ||   ||   ||   ||   || 0,636
  Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0,318 || 0,318 ||   ||   ||   ||   ||   || 0,636
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0,636
millió EUR (három tizedesjegyig)
   || 2012. év || 2013. év || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1-5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalások || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586
 Kifizetések || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586 || 4,586
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.2.     Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív
előirányzatok felhasználását
–
√   A
javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását
vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és teljesítéseket ||   ||   || 2012. év || 2013. év || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 TELJESÍTÉSEK
     || Teljesítés típusa || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összes költség
 1. EGYEDI CÉLKITŰZÉS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés IT platform ||   ||   || 1 ||   ||   || 1,0 ||   || 1,0 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||  1 || 2,0
 - Teljesítés IT platform fenntartása ||   ||   || 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 0.3 ||   || 0,3 ||   || 0,3 || 1  ||  1,8
 - Teljesítés Megvalósíthatósági tanulmány ||   ||   || 1 || 0,150 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||  1 ||  0,150
 1. egyedi célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. EGYEDI CÉLKITŰZÉS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. sz. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZKÖLTSÉG ||   || 0,150 ||   || 1,0 ||   || 1,0 ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 0,3 || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 3,95
3.2.3.     Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
3.2.3.1.  Összefoglaló
–
√   A
javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok
felhasználását
–
√ A
javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását
vonja maga után:
millió EUR (három
tizedesjegyig)
   || 2012. év || 2013. év || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás || 0,318 || 0,318 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0,636
 Egyéb igazgatási kiadások ||   || 0, 030 || 0,020 || 0,030 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,130
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege ||   || 0, 348 || 0,020 || 0,030 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,448
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉN kívüli előirányzatok[26]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉN kívüli előirányzatok részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN || 0,318 || 0,348 || 0,020 || 0,030 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 4,798
3.2.3.2.  Becsült
humánerőforrás-szükségletek
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után humánerőforrások
felhasználását.
–
√   A
javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár[27]:
A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb
egy tizedesjeggyel) kell kifejezni
   || 2012. év || 2013. év ||   ||   || N. év
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) ||
 17 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 2 (0,254) || 2 (0,254) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve) FTE)[28]   ||
 17 01 02 01 (CA, INT, SNE a teljes keretből) || 1 (0,064) || 1 (0,064) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ÉS SNE a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy [29]   || - a központban[30]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - küldöttségeknél ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – közvetett kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN || 3 (0,318) || 3 (0,318) ||   ||   ||   ||   ||
XX az érintett
szakpolitikai területet vagy költségvetési cím.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Az online vitarendezési IT rendszer fejlesztése, fenntartása és frissítése.
 Külső személyzet || N/A
A humánerőforrás-igényeknek az adott
főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és
az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget
tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása
mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító
főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.
3.2.4.     A jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel valló összeegyeztethetőség
–
√   A
javaslat/kezdeményezés a 2007 és 2013 közötti időszakra, valamint a 2014
és 2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel egyaránt
összeegyeztethető.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó
fejezetének átdolgozása szükséges.
Fejtse ki, miként kell átdolgozni a pénzügyi keretet:
tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő
összegeket.
…………………………………………………………………………………………………………..
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[31]
Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.
…………………………………………………………………………………………………………..
3.2.5.     Harmadik felek részvétele a
finanszírozásban
–
√   A
javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi
társ-finanszírozást
–
A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült
társfinanszírozást irányozza elő:
Előirányzatok millió EUR-ban (három tizedesjegyig)
   || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || --- a táblázat a hatás időtartamának megfelelően (v.ö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összes
 Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        A bevételre gyakorolt becsült
hatás
–
√   A
javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.
–
¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
¨         a saját forrásokra gyakorol hatást
¨         egyéb bevételekre gyakorol hatást
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[32]
 N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || --- a táblázat a hatás időtartamának megfelelően (v.ö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető
 Jogcímcsoport …………. ||   || 5.                          ||   ||   ||   ||   ||   ||
Az egyéb célhoz kötött
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(ek)et.
…………………………………………………………………………………………………………..
Ismertesse a bevételre
gyakorolt hatás számításának módszerét.
……………………………………………………………………………………………………
[1]               Az Európai Fogyasztói Központok (ECC) hálózatának
2010-es jelentése alapján az ECC-NET-en keresztül beérkezett panaszok több mint
fele (56,3%-a) elektronikus kereskedelmi ügyletekkel volt kapcsolatos.
Ugyanakkor az ECC hálózatába 2010-ben beérkezett mintegy 35 000 határokon
átnyúló panasz 91%-át nem lehetett egy másik tagállamban működő
alternatív vitarendezési rendszerbe továbbítani, mivel ott nem volt megfelelő
alternatív vitarendezési rendszer;
(http://ec.europa.eu/consumers/ecc/docs/2010_annual_report_ecc_en.pdf).
[2]               Európa 2020 kiemelt kezdeményezés: Európai digitális
menetrend, COM (2010) 245, 13. o.
[3]               Az egységes piaci
intézkedéscsomagról szóló bizottsági közlemény, COM (2011) 206, 9. o.
[4]               „Fogyasztói jogorvoslat az Európai Unióban: fogyasztói
tapasztalatok, elképzelések és vélemények”, 2009: http://ec.europa.eu/consumers/redress_cons/docs/cons_redress_EU_qual_study_report_en.pdf
[5]               Nyilvános konzultáció a kereskedelmi ügyletekkel
kapcsolatos viták rendezésére szolgáló alternatív vitarendezési eljárások (AVR)
használatáról, valamint az európai uniós gyakorlatáról. A válaszok és
visszajelzések a következő internetes oldalon tekinthetők meg: http://ec.europa.eu/consumers/redress_cons/adr_en.htm

[6]
[7]               Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a
fogyasztóvédelmi programról (2014–2020) SEC(2011) 1320 végleges és SEC(2011)
1321 végleges.
[8]               HL C […], […], […] o.
[9]               Az egységes piaci intézkedéscsomagról szóló bizottsági
közlemény, COM (2011) 206, 9. o.
[10]             HL L 136, 2008.5.24.,
3. o.
[11]             HL L 12, 2001.1.16.,
32. o.
[12]             HL L 199, 2007.7.31.,
40. o.
[13]             HL L 177, 2008.7.4.,
6. o.
[14]             HL L …., …, …, o.
[15]             HL L 281, 1995.11.23.,
31. o.
[16]             HL L 8, 2001.1.12., 1. o.
[17]             HL L […], […]., […]. o.
[18]             ABM: tevékenységalapú irányítás – ABB: tevékenységalapú
költségvetés-tervezés
[19]             A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a)
vagy b) pontja szerint.
[20]             Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a
költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások
megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[21]             A költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervek.
[22]             diff. = differenciált előirányzat / nem diff. = nem
differenciált előirányzat.
[23]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[24]             A tagjelölt országok, adott esetben a nyugat-balkáni
lehetséges tagjelölt országok.
[25]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[26]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[27]             A költségvetési hatást a 2012. és 2013. évben eszközölt
átcsoportosítás révén kezelik. 2014 után a humánerőforrás-igényeket a
Fogyasztóvédelem 2020 program fedezi.
[28]             CA= szerződéses alkalmazott; INT= átmeneti
alkalmazott; JED= küldetésen lévő fiatal szakértő; LA= helyi
alkalmazott; SNE= nemzeti szakértő.
[29]             Az operatív előirányzatoknál a külső
személyzetre felső határérték vonatkozik (korábban: BA-tételek).
[30]             Elsősorban a strukturális alapok, az Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap
(EHA) esetében.
[31]             Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.
[32]             A hagyományos saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében
nettó összegeket, vagyis 25%-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó
összegeket kell megadni.