               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.13.
            COM(2020) 194 final
            2020/0078(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetben a nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszerében (CORSIA) 2021. január 1-jétől való önkéntes részvételről, valamint a légijármű-üzemeltetők 2021–2023-as időszakra vonatkozó kibocsátáskompenzációs követelményeinek kiszámításához választott lehetőségről szóló értesítés tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetben (ICAO) a nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszerében (CORSIA) 2021. január 1-jétől való önkéntes részvétel, valamint a légijármű-üzemeltetők 2021–2023-as időszakra vonatkozó kibocsátáskompenzációs követelményeinek kiszámításához választott lehetőség tekintetében képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.A Chicagói Egyezmény és a Párizsi Megállapodás

               A Chicagói Egyezmény (a továbbiakban: egyezmény) célja a nemzetközi légi közlekedés szabályozása. 1947. április 4-én lépett hatályba, és létrehozta a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetet.

               Az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye részes feleinek konferenciája 2015 decemberében fogadta el a Párizsi Megállapodást, amelynek célja, hogy a globális hőmérséklet-emelkedés az iparosodás előtti hőmérsékletszinteket legfeljebb 2 °C-kal haladja meg, de lehetőleg jóval e mérték alatt maradjon, és folytatódjanak az arra irányuló erőfeszítések, hogy a hőmérséklet-emelkedés mértéke ne lépje túl az 1,5 °C-ot. E kibocsátáscsökkentési célok teljesítéséből valamennyi gazdasági ágazatnak ki kell vennie a részét, így a nemzetközi légi közlekedésnek is.

               Valamennyi uniós tagállam mindkét megállapodásnak részes fele. Az EU és tagállamai részes felei a Párizsi Megállapodásnak, és közös kötelezettséget vállaltak az üvegházhatásúgáz-kibocsátásuk csökkentésére.

               2.2.A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet

               A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet az Egyesült Nemzetek szakosított intézménye. A szervezet célja, hogy fejlessze a nemzetközi repülés elveit és műszaki színvonalát, valamint elősegítse a nemzetközi légi közlekedés tervezését és fejlesztését. Az EU eseti megfigyelő számos ICAO testületben (közgyűlés és más technikai testületek).

               2.3.A nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszere (CORSIA)

               Az ICAO Tanács 2018. június 27-én tartott 214. ülésszakán a Chicagói Egyezmény 16. mellékletének IV. köteteként fogadta el a „Nemzetközi szabványok és ajánlott gyakorlatok, Környezetvédelem – A nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszere (CORSIA)” dokumentumot.

               A 16. melléklet IV. kötete szerinti, a nemzetközi repülésekből származó CO2-kibocsátással kapcsolatos nyomonkövetési, jelentési és hitelesítési (MRV) követelményeket 2019. január 1-jétől kell alkalmazni. A 16. melléklet IV. kötete szerinti CO2 kibocsátáskompenzációs követelményeket 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

               A 16. melléklet IV. kötete 3. fejezetének 3.1.3. és 3.2.1. pontja, valamint 1. függeléke („Igazgatási eljárások”) előírja az államok számára, hogy 2020. június 30-ig értesítsék az ICAO-t az alábbiakról:

               •
                     arra vonatkozó döntésük, hogy 2021. január 1-jétől az önkéntes részvételt vagy az önkéntes részvétel megszüntetését választják
                  1
               ;

               •
                     melyik lehetőséget választották a légijármű-üzemeltetők 2021–2023-as időszakra vonatkozó kibocsátáskompenzációs követelményeinek kiszámításához.

               2.4.Az EU kibocsátáskereskedelmi rendszere

               A légi közlekedési ágazat 2012 óta szerepel az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerében (EU ETS)
                  2
               . Az EU ETS hatálya az Európai Gazdasági Térség (EGT) területére irányuló és onnan kiinduló repülések – köztük a harmadik országokba érkező és onnan induló repülések – kibocsátásaira terjedt ki. Annak érdekében azonban, hogy a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezeten belül lendületet adjon annak és megkönnyítse, hogy elmozdulás történjen a nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátások kezelése globális megközelítésének irányába, az Unió ideiglenes eltéréseket fogadott el, hogy a nemzetközi fejlemények függvényében a területi hatályt az EGT-n belüli légi járatokra korlátozza, kizárva ezáltal az EGT-n kívüli légi járatokat
                  3
               .

               A 2003/87/EK irányelv legutóbbi, 2017. évi felülvizsgálata a 28b. cikkben foglaltak szerint azon értelmezést tükrözi, amely szerint a CORSIA-t az EU ETS-t szabályozó rendszer módosítása révén fogják figyelembe venni, a CORSIA kulcsfontosságú jellemzőinek – többek között a részvétel tekintetében történő – értékelésétől függően, és ezt a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó uniós éghajlat-politikai célkitűzéssel összhangban kell elérni (a Párizsi Megállapodás szerinti visszalépés tilalmának elvével összhangban
                  4
               ).

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               3.1. Háttér-információk

               Az Unió határozottan támogatja az ICAO nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátások kérdésével foglalkozó globális piaci alapú intézkedését, a CORSIA-t, amely hozzájárul az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez. Az Unió támogatását többek között az Európai Parlament és a Tanács jelezte, amikor három alkalommal módosította az EU ETS-t az ICAO-n belüli előrelépés megkönnyítése érdekében.

               Míg a CORSIA eredeti célkitűzése a kibocsátások 2020-tól kezdődő növekedésének kompenzálására korlátozódik, a CORSIA célkitűzésének elérése érdekében fontos a kezdeti előrehaladás támogatása és a megfelelő részvétel elősegítése.

               A Tanács (EU) 2016/915 határozata
                  5
                határozta meg az Unió álláspontját az ICAO testületei által kidolgozandó és a nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátások kérdésével foglalkozó egységes globális piaci alapú intézkedés 2020-tól történő végrehajtását célul tűző nemzetközi jogi eszközre tekintettel.

               Az (EU) 2017/2392 rendelet
                  6
                célja különösen „egy globális piaci alapú intézkedés 2021-től történő végrehajtásának előkészítése”. Amint az a rendeletben is szerepel, „[a szóban forgó intézkedés] gyakorlati megvalósításához azonban szükség lesz az ICAO részes feleinek nemzeti szintű fellépésére”.

               A 2003/87/EK irányelv (ETS-irányelv)
                  7
                28b. cikke kimondja, hogy „[a] vonatkozó eszközök ICAO általi elfogadásától számított tizenkét hónapon belül, és még azelőtt, hogy a piaci alapú globális intézkedés életbe lépne, a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben megfontolja, hogy ezen irányelv felülvizsgálatának keretében hogyan lehet az említett eszközöket az uniós jogban végrehajtani. A Bizottság e jelentésben adott esetben megfontolás tárgyává teszi az EGT-n belüli repülésekre vonatkozó szabályokat is. A Bizottság megvizsgálja továbbá a piaci alapú globális intézkedés célját és általános környezeti integritását, ideértve a Párizsi Megállapodásban foglalt célokhoz viszonyított általános célkitűzését, a részvétel szintjét, a végrehajthatóságot, az átláthatóságot, az előírások megsértése esetén alkalmazandó szankciókat, a nyilvánosság részvételének folyamatait, a kibocsátások ellentételezésére használt egységek minőségét, a kibocsátások nyomon követését, bejelentését és hitelesítését, a forgalmi jegyzékeket, az elszámoltathatóságot, valamint a bioüzemanyagok használatára vonatkozó szabályokat.”

               Az (EU) 2018/2027 tanácsi határozat
                  8
                meghatározta az Unió által az ICAO-ban a Nemzetközi szabványok és ajánlott gyakorlatok, Környezetvédelem – A nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszere (CORSIA) első kiadása tekintetében a bejelentendő eltérésekre figyelemmel képviselendő álláspontot. Az említett határozattal összhangban a tagállamok az ICAO-tól való eltéréseket jelentettek be, kiemelve az EU ETS és a CORSIA közötti különbségeket (útvonalalapú, illetve állami alapú), valamint azt, hogy a CORSIA uniós végrehajtására az EU ETS felülvizsgálata révén fog sor kerülni, amint arról a legutóbbi, 2017-es felülvizsgálat során megállapodás született
                  9
               . A cél az uniós vívmányok és a jövőbeli szakpolitikai mozgástér, valamint az uniós éghajlat-politikai törekvések szintjének megőrzése volt.

               A Bizottság 2020. március 4-én elfogadta az európai klímarendeletre vonatkozó javaslatot
                  10
               , amely a Párizsi Megállapodás 2. cikkében meghatározott hosszú távú hőmérsékleti cél elérése érdekében az Unió számára az Unióban 2050-re kötelezően megvalósítandó klímasemlegességi célkitűzést írná elő. A javaslat azon a következtetésen alapul, hogy további intézkedésekre van szükség, és a kitűzött cél eléréséhez minden ágazatnak hozzá kell járulnia, mivel a jelenlegi szakpolitikák 2050-re várhatóan csak 60 %-kal csökkentenék az üvegházhatásúgáz-kibocsátást, melynek következtében továbbra is sok a tennivaló a klímasemlegesség elérése érdekében.

               Végezetül az Unió számos alkalommal kifejezte a CORSIA kísérleti szakasz kezdetétől történő végrehajtására irányuló politikai elkötelezettségét. A legutóbbi alkalommal az ICAO 2019. évi 40. közgyűlésén az EU és tagállamai nevében tett nyilatkozat egyrészt annak jelzésére szolgált, hogy az Unió meg fogja őrizni politikai mozgásterét és éghajlat-politikai törekvéseit a CORSIA EU ETS-en keresztül történő végrehajtása tekintetében, másrészt pedig annak kinyilvánítására, hogy az Unió és tagállamai továbbra is „határozottan támogatják a CORSIA-t”, és „a kísérleti szakasz kezdetétől teljes mértékben elkötelezettek annak végrehajtása mellett”. Az Unió következetesen hivatkozik arra, hogy fenn kell tartani a vonatkozó uniós jogszabályokat és éghajlat-politikai törekvéseket, összhangban az átdolgozott, és a benyújtott 2018. évi eltérésben, valamint az ICAO 40. közgyűlésén tett uniós nyilatkozatban megerősített EU ETS-sel. Az Európai Parlament azóta felhívta a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az ETS-irányelv végrehajtása során őrizzék meg az EU jogalkotási autonómiáját
                  11
               .

               3.2. Javasolt álláspont

               A CORSIA szabványok és ajánlott gyakorlatok által megállapított 2020. június 30-i határidő előtt el kell fogadni az Unió nevében képviselendő álláspontot, ami lehetőséget biztosít a tagállamok számára, hogy benyújthassák a szükséges értesítéseket.

               Az első kérdést illetően – azaz az arra vonatkozó döntésről szóló értesítést illetően, hogy 2021. január 1-jétől az önkéntes részvétel vagy az önkéntes részvétel megszüntetése mellett döntöttek-e –, tekintettel az Unió által ismételten tett és az ICAO által már tudomásul vett politikai kötelezettségvállalásra, a CORSIA-val kapcsolatos várható környezeti és nemzetközi közlekedési előnyökre, valamint arra, hogy globális szinten nem áll rendelkezésre életképes alternatíva, a Bizottság azt javasolja, hogy a tagállamok a kísérleti szakasz kezdetétől, azaz 2021. január 1-jétől jelentsék be önkéntes részvételüket. Az értesítés a (EU) 2018/2027 tanácsi határozattal összhangban a 2018-ban benyújtott eltérésektől és az esetleges jövőbeli eltérésektől függ, és nem érinti az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer 2017-ben elfogadott felülvizsgálatát, valamint az uniós éghajlat-politikai törekvéseket és a megújulóenergia-irányelvet
                  12
               .

               A második kérdéssel – azaz a légijármű-üzemeltetők 2021–2023-as időszakra vonatkozó kibocsátáskompenzációs követelményeinek kiszámításához választott lehetőség bejelentésével – kapcsolatban a Bizottság azt javasolja, hogy a kísérleti szakasz egyes éveire a 2021-es, 2022-es és 2023-as kibocsátást válasszák, ne pedig a 2020-as kibocsátást minden egyes évre. Ez a megközelítés figyelembe veszi a várható környezeti és nemzetközi közlekedési előnyöket, a gazdasági szereplők arra való ösztönzésének szükségességét, hogy csökkentsék környezeti hatásukat, valamint a korai fellépés fontosságát, ugyanakkor szem előtt tartja az európai gazdasági szereplők potenciális kibocsátáskompenzációs költségeinek nagyságát és a nemzetközi versenyképességükre gyakorolt hatásokat is. A 2020-as év referenciaként való kiválasztásához képest a 2021-es, 2022-es és 2023-as évre való hivatkozásnak nagyobb környezeti hatékonysághoz kell vezetnie. Ennek az az oka, hogy a nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátások 2021-ben, 2022-ben és 2023-ban várhatóan magasabbak lesznek, mint 2020-ban, nem utolsósorban a Covid19-világjárványnak a légi közlekedésre és a kibocsátásokra gyakorolt jelentős hatása miatt.

               Ezzel összefüggésben biztosítani kell az uniós jog és a CORSIA közötti jelenlegi és lehetséges jövőbeli különbségek megfelelő figyelembevételét. A fent említett értesítésben ezért hivatkozni kell az (EU) 2018/2027 tanácsi határozat alapján bejelentett eltérésre. Mivel ez az eltérés – amennyiben továbbra is releváns – csupán az államok hatáskörének a különböző gazdasági szereplőkkel szembeni, a CORSIA és az EU ETS közötti tervezési különbségek miatti elosztását érinti, a fent említett értesítésnek fenn kell tartania a további eltérések bejelentésének lehetőségét is.

               4.Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               A javasolt határozat összhangban áll az Unió egyéb szakpolitikáival, különösen az energia-, a környezet- és a közlekedéspolitikával, illetve kiegészíti azokat. A Bizottság emlékeztet a CORSIA-ban való részvétel és az EU ETS-irányelvnek az Európai Parlament és a Tanács általi, az (EU) 2017/2392 rendeletben meghatározott felülvizsgálata közötti kapcsolatra. A Bizottság azonban még nem nyújtotta be az ETS-irányelv 28b. cikkében előírt jelentést, és általánosságban a jogalkotó e területtel kapcsolatos jövőbeli döntése még nem ismert. Ezért ez az értesítés közbenső lépésnek tekintendő, figyelemmel a Chicagói Egyezmény 16. melléklete IV. kötete 3. fejezetének 3.1.3. és 3.2.1. pontjára, valamint 1. függelékére.

               Annak biztosítása érdekében, hogy e közbenső lépés ne sértse a társjogalkotók jövőbeli szakpolitikai döntéseit, az értesítésben utalni kell az (EU) 2018/2027 tanácsi határozatnak megfelelően már bejelentett eltérésre, valamint az egyéb további eltérések bejelentésének fent említett lehetőségére.

               5.Jogalap

               5.1.Eljárási jogalap

               5.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szervnek vagy részes fele-e a megállapodásnak
                  13
               .

               5.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az egyezmény 16. melléklete IV. kötete 3. fejezetének 3.1.3. pontja és 1. függeléke („Igazgatási eljárások”) értelmében az államoknak 2020. június 30-ig értesíteniük kell az ICAO-t arról a döntésükről, hogy 2021. január 1-jétől önkéntesen részt vesznek-e, vagy megszüntetik-e az önkéntes részvételt, és hogy a 16. melléklet IV. kötetének 3.2.1. pontjával összhangban melyik lehetőséget választották a légijármű-üzemeltetők 2021–2023 közötti időszakra vonatkozó kibocsátáskompenzációs követelményeinek kiszámítására.

               E rendelkezésekből következik, hogy a CORSIA bizonyos joghatásai, amelyeket az ICAO Tanács – amely egy megállapodással létrehozott szerv – határozatával fogadott el, a vonatkozó értesítéseknek az ICAO-hoz történő benyújtásától és ezen értesítések feltételeitől függenek. Ezért az ilyen értesítésekkel kapcsolatos uniós álláspont elfogadása az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének hatálya alá tartozik.

               5.2.Anyagi jogalap

               Az EUMSZ 192. cikke (1) bekezdésével és 191. cikkével összhangban az Európai Uniónak többek között az alábbi célkitűzések eléréséhez kell hozzájárulnia: a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása; a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére, és különösen az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló intézkedések ösztönzése nemzetközi szinten.

               5.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               5.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus fő célkitűzése és tartalma a nemzetközi légi közlekedés összefüggésében az éghajlat-politikához kapcsolódik.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése.

               5.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2020/0078 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetben a nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszerében (CORSIA) 2021. január 1-jétől való önkéntes részvételről, valamint a légijármű-üzemeltetők 2021–2023-as időszakra vonatkozó kibocsátáskompenzációs követelményeinek kiszámításához választott lehetőségről szóló értesítés tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               Mivel:

               (1)A nemzetközi polgári repülésről szóló Chicagói Egyezmény (a továbbiakban: az egyezmény), amely a nemzetközi légi közlekedés szabályozását célozza, 1947. április 4-én hatályba lépett. Az egyezmény létrehozta a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetet (ICAO).

               (2)Az Unió valamennyi tagállama az egyezmény szerződő állama és az ICAO tagja, az Unió pedig megfigyelői státusszal rendelkezik bizonyos ICAO-szervekben.

               (3)Az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye részes feleinek 21. konferenciája 2015 decemberében elfogadta a Párizsi Megállapodást, amelynek célja, hogy a globális hőmérséklet-emelkedés az iparosodás előtti hőmérsékletszinteket legfeljebb 2 °C-kal haladja meg, de lehetőleg jóval e mérték alatt maradjon, és folytatódjanak az arra irányuló erőfeszítések, hogy a hőmérséklet-emelkedés mértéke ne lépje túl az 1,5 °C-ot. E kibocsátáscsökkentési célok teljesítéséből valamennyi gazdasági ágazatnak ki kell vennie a részét, így a nemzetközi légi közlekedésnek is.

               (4)Az ICAO 39. közgyűlése 2016-ban az A39-3 határozatban úgy határozott, hogy globális piacalapú mechanizmust dolgoz ki a nemzetközi légi közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátások 2020-as szintre való korlátozása érdekében. Az említett mechanizmus és annak különböző részletes elemei kidolgozására és elfogadására vonatkozó uniós álláspontot az (EU) 2016/915 tanácsi határozat
                  14
                állapította meg.

               (5)Az ICAO Tanács a 2018. június 27-én tartott 214. ülésszakának tizedik ülésén elfogadta az egyezmény 16. melléklete IV. kötetének első kiadását: Nemzetközi szabványok és ajánlott gyakorlatok, Környezetvédelem – A nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszere (CORSIA).

               (6)2017-ben az Európai Parlament és a Tanács az (EU) 2017/2392 rendelettel
                  15
                felülvizsgálta a 2003/87/EK irányelvet
                  16
               , különösen annak érdekében, hogy előkészítse a globális piaci alapú intézkedés 2021-től történő végrehajtását, hogy uniós jogi követelményeket írjon elő a kibocsátások CORSIA céljából történő nyomon követésére, jelentésére és hitelesítésére vonatkozóan, valamint hogy meghatározza a CORSIA-ra vonatkozó jelentéstételi és felülvizsgálati rendelkezéseket.

               (7)A CORSIA szabályai kötelezővé válnak az egyezményben meghatározott feltételek és korlátok között. Ezek a szabályok a hatályos nemzetközi légiközlekedési megállapodások értelmében az Unió és tagállamai számára is kötelezőek lesznek.

               (8)Ezért annak érdekében, hogy az ICAO teljes mértékben figyelembe vegye a jelenlegi uniós jogi helyzetet, a tagállamok az (EU) 2018/2027 tanácsi határozattal
                  17
                összhangban ismertetett eltéréseket jelentettek be. Ezen értesítések szerint a 2003/87/EK irányelv jelenlegi változata elvben a Szerződés hatálya alá tartozó tagállamok területén található repülőterekről induló vagy ezekre érkező légi járatokra alkalmazandó a légijármű-üzemeltető letelepedési országától függetlenül. A 2003/87/EK irányelv megkülönböztetés nélkül alkalmazandó a tagállamokon és/vagy EGT-országokon belüli és az ezek közötti járatokra. Ezek az elvek mind a nyomonkövetési, jelentéstételi és ellenőrzési (MRV) követelményekre, mind a kibocsátáskompenzációs követelményekre vonatkoznak.

               (9)Ezen eltérésektől függően a CORSIA-ban meghatározott, 2019. január 1-jétől alkalmazandó MRV-követelményeket beépítették az uniós jogba
                  18
               . E jogszabály értelmében a kísérleti szakasz kibocsátásai tekintetében gyűjtik a kibocsátási adatokat és továbbítják azokat az ICAO titkárságának.

               (10)Az egyezmény 16. melléklete IV. kötete 3. fejezetének 3.1.3. pontja és 1. függeléke („Igazgatási eljárások”) értelmében az államoknak 2020. június 30-ig értesíteniük kell az ICAO-t arról a döntésükről, hogy 2021. január 1-jétől önkéntesen részt vesznek-e, vagy megszüntetik-e az önkéntes részvételt, és hogy a 16. melléklet IV. kötetének 3.2.1. pontjával összhangban melyik lehetőséget választották a légijármű-üzemeltetők 2021–2023 közötti időszakra vonatkozó kibocsátáskompenzációs követelményeinek kiszámítására.

               (11)E rendelkezésekből következik, hogy a CORSIA bizonyos joghatásai, amelyeket az ICAO Tanács – amely egy megállapodással létrehozott szerv – határozatával fogadott el, a vonatkozó értesítéseknek az ICAO-hoz történő benyújtásától és ezen értesítések feltételeitől függenek. Ezért az ilyen értesítésekkel kapcsolatos uniós álláspont elfogadása az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének hatálya alá tartozik.

               (12)E tekintetben helyénvaló meghatározni az Unió által képviselendő álláspontot, tekintettel a fent említett értesítési kötelezettségre, különösen azért, mert a CORSIA-ban való önkéntes részvétel és az egyezmény 16. melléklete IV. kötetének 3.2.1. pontja szerinti lehetőségekkel kapcsolatos választás döntően befolyásolhatja a jogokat és kötelezettségeket az uniós jog, nevezetesen a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról szóló (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  19
                hatálya alá tartozó területen.

               (13)Az Unió és tagállamai többször is úgy nyilatkoztak
                  20
               , hogy 2021. január 1-jétől készek részt venni a CORSIA-ban.

               (14)A CORSIA-ban való önkéntes részvétel azt is jelenti, hogy az egyezmény 16. melléklete IV. kötetének 3.2.1. pontjával összhangban ki kell választani egy lehetőséget a légijármű-üzemeltetők 2021–2023 közötti időszakra vonatkozó kibocsátáskompenzációs követelményeinek kiszámítására. E tekintetben helyénvaló a számításokat megfelelően a 2021., 2022. és 2023. évi kibocsátásokra alapozni. Ez a lehetőség valószínűleg nagyobb környezeti és nemzetközi közlekedési előnyökkel jár, mint a rendelkezésre álló másik lehetőség, azaz ha a számításokat a 2020. évi kibocsátásokra alapozzák, mivel a nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátások 2021-ben, 2022-ben és 2023-ban várhatóan magasabbak lesznek, mint 2020-ban, ami magasabb kibocsátáskompenzációs követelményekhez vezet. Ez nagyobb folytonosságot is biztosítana, szem előtt tartva, hogy a 2024-től kezdődő évekre vonatkozóan a 16. melléklet IV. kötetének 3.2.2. pontja szintén előírja az adott év alapján történő számítást.

               (15)A kibocsátáskompenzációs követelmények kiszámításához kiválasztott 2021-es, 2022-es, illetve 2023-as kibocsátások a 2021–2023 közötti időszakban minden olyan légijármű-üzemeltetőre vonatkoznának, amelyet az érintett tagállamhoz rendeltek.

               (16)A fent említettek szerint a 2003/87/EK irányelv rendszere jelenleg bizonyos tekintetben eltér a CORSIA rendszerétől. A 2003/87/EK irányelv 28b. cikke előírja a Bizottság számára, hogy – megfontolva, hogy az irányelv felülvizsgálatának keretében hogyan lehet a CORSIA-t az uniós jogban végrehajtani – olyan jelentést nyújtson be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amely – az uniós klímapolitikai fellépések teljes körű környezeti integritásának és hatékonyságának megőrzését célozva – összhangban van az uniós gazdaság egészére vonatkozó, az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére irányuló, 2030-ig szóló vállalással. E célból a Bizottságnak a vonatkozó jogi eszközök ICAO általi elfogadásától számított egy éven belül, még mielőtt azok működésbe lépnének, jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli többek között az ICAO-eszköz célját és környezeti integritását. Adott esetben a jelentést jogalkotási javaslat kíséri. A Bizottság még nem nyújtotta be az említett jelentést.

               (17)Ezzel összefüggésben biztosítani kell az uniós jog és a CORSIA közötti jelenlegi és lehetséges jövőbeli különbségek megfelelő figyelembevételét az uniós rendszer szükség szerinti megőrzése érdekében, beleértve a jogalkotó arra vonatkozó mérlegelési jogkörét, hogy döntsön az érintett területre alkalmazandó jövőbeli uniós rendszerről. E tekintetben az Európai Parlament felszólította a Bizottságot és a tagállamokat
                  21
               , hogy a 2003/87/EK irányelv végrehajtása során őrizzék meg az EU jogalkotási autonómiáját.

               (18)A fent említett értesítésnek ezért hivatkoznia kell az önkéntes részvétel hatálya alá tartozó kérdésekre alkalmazandó (EU) 2018/2027 tanácsi határozat alapján bejelentett eltérésre. Mivel ezen eltérés – amennyiben továbbra is releváns – csupán az államok hatáskörének a különböző gazdasági szereplőkkel szembeni elosztását érinti, a fent említett értesítésnek fenn kell tartania a további eltérések bejelentésének lehetőségét is.

               (19)Az Unió álláspontját az ICAO-ban tagsággal rendelkező uniós tagállamok közösen eljárva képviselik,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által a nemzetközi polgári repülésről szóló Chicagói Egyezmény 16. melléklete IV. kötete 3. fejezetének 3.1.3. és 3.2.1. pontja és 1. függeléke tekintetében, valamint a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet értesítése tekintetében

               - a tagállamoknak a nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszerében 2021 januárjától való önkéntes részvétele, valamint

               - a légijármű-üzemeltetők 2021–2023-as időszakra vonatkozó kibocsátáskompenzációs követelményeinek kiszámításához választott lehetőség

               vonatkozásában képviselendő álláspontról e határozat melléklete rendelkezik.

               2. cikk

               Az 1. cikkben említett álláspontot az Unió azon tagállamai képviselik, amelyek tagjai a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

                     (1)

                        A 3.1.3. pont a következőkre utal: „az államnak az ICAO »CORSIA-államok: a 3. fejezet szerinti állampárok« című dokumentumába való felvétele”. A bekezdés tartalmaz egy megjegyzést, amely kimondja, hogy a szóban forgó dokumentum rögzíti „azokat az államokat, amelyek önként jelentkeztek a 2021. január 1. és 2026. december 31. közötti megfelelési időszakokban való részvételre”. Azt is meg kell jegyezni, hogy az 1. függelék előírja az államok számára, hogy az önkéntes részvétel megszüntetésének évét megelőző minden év június 30-ig értesítsék az ICAO-t az önkéntes részvétel megszüntetésére vonatkozó esetleges döntésükről.

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2008/101/EK irányelve (2008. november 19.) a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének a légi közlekedésre történő kiterjesztése céljából történő módosításáról (HL L 8., 2009.1.13., 3. o.).

                     (3)

                        Amennyiben az Európai Parlament és a Tanács 2023 decemberéig nem fogadja el az EU ETS irányelv módosítását, azt követően a légi közlekedésre vonatkozó EU ETS automatikusan visszatér annak eredeti hatályához, kiterjedve nevezetesen az EU-tagállamok és az összes EFTA-állam repülőtereiről induló és az EU/EFTA más repülőtereire vagy harmadik országokba érkező valamennyi járatra, valamint – amennyiben nem vonatkozik rájuk kivétel felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – a harmadik országokból az EU/EFTA-n belüli repülőterekre érkező összes járatra.

                     (4)

                        A Párizsi Megállapodás 3. cikke.

                     (5)

                        A Tanács (EU) 2016/915 határozata (2016. május 30.) az ICAO testületei által kidolgozandó és a nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátások kérdésével foglalkozó egységes globális piaci alapú intézkedés 2020-tól történő végrehajtását célul tűző nemzetközi jogi eszközre tekintettel az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról (HL L 153., 2016.6.10., 32. o.).

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2392 rendelete (2017. december 13.) a 2003/87/EK irányelvnek a hatály légiközlekedési tevékenységekre vonatkozó jelenlegi korlátozásainak fenntartása és egy piaci alapú globális intézkedés 2021-től történő bevezetésének előkészítése céljából történő módosításáról (HL L 350., 2017.12.29., 7. o.).

                     (7)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).

                     (8)

                        A Tanács (EU) 2018/2027 határozata (2018. november 29.) az Európai Unió nevében a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetben a Nemzetközi szabványok és ajánlott gyakorlatok, Környezetvédelem – A nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszere (CORSIA) első kiadása tekintetében képviselendő álláspont meghatározásáról (HL L 325., 2018.12.20., 25. o.).

                     (9)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2392 rendelete (2017. december 13.) a 2003/87/EK irányelvnek a hatály légiközlekedési tevékenységekre vonatkozó jelenlegi korlátozásainak fenntartása és egy piaci alapú globális intézkedés 2021-től történő bevezetésének előkészítése céljából történő módosításáról (HL L 350., 2017.12.29., 7. o.).

                     (10)

                        A Bizottság javaslata: Az Európai Parlament és a Tanács rendelete (2020. március 4.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és az (EU) 2018/1999 rendelet (az európai klímarendelet) módosításáról, COM(2020) 80.

                     (11)

                        Az Európai Parlament 2019. november 28-i állásfoglalása az ENSZ 2019. évi madridi (Spanyolország) éghajlatváltozási konferenciájáról (COP 25), P9_TA(2019)0079.

                     (12)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

                     (13)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (14)

                        A Tanács (EU) 2016/915 határozata (2016. május) az ICAO testületei által kidolgozandó és a nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátások kérdésével foglalkozó egységes globális piaci alapú intézkedés 2020-tól történő végrehajtását célul tűző nemzetközi jogi eszközre tekintettel az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról (HL L 153., 2016.6.10., 32. o.).

                     (15)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2392 rendelete (2017. december 13.) a 2003/87/EK irányelvnek a hatály légiközlekedési tevékenységekre vonatkozó jelenlegi korlátozásainak fenntartása és egy piaci alapú globális intézkedés 2021-től történő bevezetésének előkészítése céljából történő módosításáról (HL L 350., 2017.12.29., 7. o.).

                     (16)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Unión belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).

                     (17)

                        A Tanács (EU) 2018/2027 határozata (2018. november 29.) az Európai Unió nevében a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetben a Nemzetközi szabványok és ajánlott gyakorlatok, Környezetvédelem – A nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszere (CORSIA) első kiadása tekintetében képviselendő álláspont meghatározásáról (HL L 325., 2018.12.20., 25. o.).

                     (18)

                        A Bizottság (EU) 2018/2066 végrehajtási rendelete (2018. december 19.) az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő nyomon követéséről és jelentéséről, valamint a 601/2012/EU bizottsági rendelet módosításáról (HL L 334., 2018.12.31., 1. o.), a Bizottság (EU) 2018/2067 végrehajtási rendelete (2018. december 19.) a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a hitelesítési adatokról és a hitelesítők akkreditálásáról (HL L 334., 2018.12.31., 94. o.) és a Bizottság (EU) 2019/1603 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. július 18.) a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által a légi közlekedésből származó kibocsátásoknak a piaci alapú globális intézkedés végrehajtása céljából való nyomon követése, jelentése és hitelesítése érdekében elfogadott intézkedések tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 250., 2019.9.30., 10. o.).

                     (19)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

                     (20)

                        Például: „Pozsonyi Nyilatkozat” (jóváhagyva a COREPER által, ST 12029/16 [I. melléklet], ICAO A39- WP/414 (jóváhagyva a COREPER által, ST 12029/16 [II. melléklet]), ICAO A40- WP/102 (jóváhagyva a Tanács által, ST 10227/1/19 [H. melléklet]).

                     (21)

                        Az Európai Parlament 2019. november 28-i állásfoglalása az ENSZ 2019. évi madridi (Spanyolország) éghajlatváltozási konferenciájáról (COP 25), P9_TA(2019)0079.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.13.
            COM(2020) 194 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetben a nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszerében (CORSIA) 2021. január 1-jétől való önkéntes részvételről, valamint a légijármű-üzemeltetők 2021–2023-as időszakra vonatkozó kibocsátáskompenzációs követelményeinek kiszámításához választott lehetőségről szóló értesítés tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               Legkésőbb 2020. június 30-ig minden tagállam értesítést küld a következőkről:

               –A Chicagói Egyezmény 16. melléklete IV. kötete 2. fejezetének 3.1.3. pontja és 3. fejezetének 1. függeléke értelmében [tagállam] kijelenti, hogy 2021. január 1-jétől önkéntesen részt vesz a nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszerében (CORSIA).

               –A légijármű-üzemeltetők 2021–2023-as időszakra vonatkozó kibocsátáskompenzációs követelményeinek kiszámítása céljából az egyezmény 16. melléklete IV. kötete 3. fejezetének 3.2.1. pontjával és 1. függelékével összhangban a kiválasztott lehetőség az OE = a légijármű-üzemeltetőnek az adott y évben a 3.1. pont hatálya alá tartozó CO2-kibocsátása.

               –Ezek az értesítések nem érintik a [tagállam] [*] által bejelentett eltéréseket, valamint a későbbi időpontban bejelenthető további eltéréseket.

               * Utalni kell az (EU) 2018/2027 tanácsi határozatnak megfelelően tett értesítésre.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.15.
            COM(2020) 196 final
            2020/0080(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Vámigazgatások Világszervezetének (WCO) ülésein a magyarázatok, a besorolási vélemények, vagy a Harmonizált Rendszer értelmezésére vonatkozó egyéb tanácsok, valamint a Harmonizált Rendszernek a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény szerinti egységes értelmezését és alkalmazását biztosító ajánlások elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a Vámigazgatások Világszervezetének (WCO) ülésein a magyarázatok, a besorolási vélemények, a Harmonizált Rendszer értelmezésére vonatkozó egyéb tanácsok és a Harmonizált Rendszernek a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény (HR-egyezmény) szerinti egységes értelmezését és alkalmazását biztosító ajánlások elkészítésével és elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló kerethatározat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Nemzetközi egyezmény a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerről

               A Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény (a továbbiakban: HR-egyezmény) célja a nemzetközi kereskedelmi eljárások egyszerűsítése, valamint elsősorban a nemzetközi kereskedelemre vonatkozó statisztikák gyűjtése, összehasonlítása és elemzése. A HR-egyezmény mellékletként magában foglalja a Harmonizált Rendszer szerinti nómenklatúrát (a továbbiakban: HR-nómenklatúra), amely nemzetközi szinten harmonizált rendszerként lehetővé teszi a részt vevő országok számára, hogy vámügyi célokból közös alapokon osztályozzák a kereskedelemben részt vevő árukat. A HR-nómenklatúra tartalmazza az áruk megnevezését vámtarifaszámok és vámtarifaalszámok szerint, valamint az ezekhez tartozó, hatjegyű kódokból álló rendszeren alapuló számkódot. A HR-nómenklatúrát ötévenként felülvizsgálják
                  1
               . Világszerte több mint 190 közigazgatás alkalmazza; következésképpen a világon kereskedelmi forgalomban lévő áruk több mint 98 %-át eszerint sorolják be.

               Az HR-egyezmény 1988. január 1-jén lépett hatályba.

               Az Európai Unió és valamennyi tagállama részes fele a HR-egyezménynek
                  2
               .

               2.2.A Vámigazgatások Világszervezete

               A Vámigazgatások Világszervezete (a továbbiakban: WCO) 1952-ben alakult meg Vámegyüttműködési Tanács néven. E független kormányközi szerv célja a vámigazgatási szervek hatékonyságának és eredményességének javítása. A szervezet jelenleg 183 vámigazgatást képvisel a világ minden részéről. A WCO irányító szerve a tanács. A tanács minden egyes tagja egy szavazattal rendelkezik. A tanács a határozatait a jelen lévő és szavazásra jogosult tagok kétharmados többségével hozza meg. Az Unió a Vámegyüttműködési Tanács létrehozásáról szóló egyezmény módosításának hatálybalépéséig ideiglenesen hasonló jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezik a WCO-ban, mint amelyek a WCO-tagsághoz kapcsolódnak.

               A Harmonizált Rendszer Bizottság (a továbbiakban: HR Bizottság) a HR-egyezményhez kapcsolódó előkészítő munkálatokért felelős technikai bizottság. A HR Bizottság legfontosabb feladatai a következők:

               ·magyarázatok, besorolási vélemények vagy egyéb tanácsok kidolgozása iránymutatásként a Harmonizált Rendszer értelmezéséhez, valamint a Harmonizált Rendszerrel kapcsolatos olyan egyéb hatáskörök és funkciók gyakorlása, amelyeket a WCO tanácsa vagy a szerződő felek szükségesnek ítélnek. Emellett előkészítő szerveket, például albizottságokat vagy munkacsoportokat hozhat létre,

               ·ajánlások készítése a Harmonizált Rendszer jogi szövegei egységes értelmezésének és alkalmazásának biztosítása érdekében, ideértve a szerződő felek között a besorolással kapcsolatban felmerült viták rendezését is, ezzel is egyszerűsítve a kereskedelmi eljárásokat,

               ·javaslattétel a Harmonizált Rendszer módosítására és frissítésére annak érdekében, hogy az figyelembe vegye a technológiai fejlődést és a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változásokat, valamint a Harmonizált Rendszer felhasználóinak egyéb igényeit,

               ·a Harmonizált Rendszer széles körű alkalmazásának ösztönzése, valamint a Harmonizált Rendszerrel kapcsolatos általános és szakpolitikai kérdések vizsgálata.

               Az Unió és a tagállamok együttesen egyetlen szavazattal rendelkeznek a HR Bizottságban. A HR Bizottság az e kerethatározat hatálya alá tartozó ügyekre vonatkozó határozatait egyszerű többséggel hozza meg.

               A HR-egyezmény 8. cikkének (2) bekezdése értelmében azokat a magyarázatokat és besorolási véleményeket, a Harmonizált Rendszer értelmezésére vonatkozó azon egyéb tanácsokat, valamint azokat, a Harmonizált Rendszer egységes értelmezését és alkalmazását biztosító ajánlásokat, amelyeket a HR Bizottság ülésén fogalmaztak meg, a WCO tanácsa által jóváhagyottnak kell tekinteni, kivéve, ha az azokat elfogadó ülés berekesztésének hónapjától számított két hónapon belül a HR-egyezmény valamely szerződő fele a WCO főtitkárát arról értesíti, hogy kéri a kérdésnek a WCO tanácsa elé terjesztését.

               A HR-egyezmény 8. cikkének (3) bekezdése értelmében, ha egy kérdést e cikk (2) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően a tanács elé terjesztenek, akkor a tanács az említett magyarázatokat, besorolási véleményeket és egyéb tanácsokat és ajánlásokat jóváhagyja, feltéve, hogy a tanács olyan tagja, amely ezen egyezmény szerződő fele, nem kéri azt részben vagy egészében újabb megvizsgálás céljából a HR Bizottság elé visszautalni.

               2.3.A tervezett jogi aktusok

               A HR-egyezmény 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban a HR Bizottság rendszerint évente kétszer ülésezik. A gyakorlatban a HR Bizottság üléseire márciusban és szeptemberben kerül sor.

               A javasolt kerethatározat a következő – a WCO tanácsának hallgatólagos beleegyezési eljárással történő jóváhagyásától függő –, a HR Bizottság által megvizsgált és ideiglenesen elfogadott jogi aktusokra vonatkozik:

               a)a HR-nómenklatúra megjegyzéseinek, vámtarifaszámainak és alszámainak értelmezését pontosító magyarázat;

               b)a HR Bizottság által az egyes termékek besorolásával kapcsolatban hozott határozatokat tükröző besorolási vélemények;

               c)az áruk HR-nómenklatúrába történő besorolására vonatkozó egyéb tanácsok és ajánlások, például a HR Bizottság által elfogadott besorolási határozatok vagy egyéb iránymutatások.

               Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  3
                34. cikke (7) bekezdése a) pontjának iii. alpontjával összhangban a tagállamok vámhatóságainak vissza kell vonniuk KTF-határozataikat, ha azok egy besorolási határozatból vagy véleményből, vagy a HR-nómenklatúra magyarázatának módosításaiból eredően már nem egyeztethetők össze a HR-nómenklatúra értelmezésével, a Bizottság közleményének az Európai Unió Hivatalos Lapja „C” sorozatában való közzétételének időpontjától kezdődő hatállyal.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               3.1. Az uniós álláspontok kidolgozásának és elfogadásának gyakorlati korlátai

               A HR Bizottság mindkét éves ülésén jelentős számú, erősen technikai jellegű kérdéssel foglalkozik. Az 1. táblázat az elmúlt három évben a HR Bizottság által hozott határozatok számát mutatja határozattípusok szerinti bontásban.

               1. táblázat – A HR Bizottság határozatai típusonként

                        Ülés

                        HSC/59

                        HSC/60

                        HSC/61

                        HSC/62

                        HSC/63
                           4

                        HSC/64

                        Dátum
                           5

                        2017. március 13–24.

                        2017. szeptember 9–október 6.

                        2018. március 1–16.

                        2018. szeptember 13–28.

                        2019. március 14–29.

                        2019. szeptember 16–27.

                        HR-módosítás
                           6

                        13

                        9

                        9

                        29

                        44

                        2

                        Magyarázat

                        10

                        21

                        7

                        14

                        16

                        8

                        Besorolási vélemény

                        22

                        19

                        26

                        13

                        21

                        7

                        Besorolási határozat

                        48

                        35

                        38

                        37

                        29

                        39

                        Részösszeg

                        80

                        75

                        71

                        64

                        66

                        54

                        Összesen

                        93

                        84

                        80

                        93

                        110

                        56

               Az Unió a HR Bizottság munkájának egyik fő résztvevője, mivel számos olyan javaslatot és témát (pl. besorolási kérdéseket vagy besorolással kapcsolatos, harmadik országokkal folytatott vitákat és a HR Magyarázat módosítására irányuló javaslatokat) terjeszt elő, amelyek rendszeresen felkerülnek a HR Bizottság napirendjére.

               A Bizottság eddig rugalmas és pragmatikus megközelítést alkalmazott annak érdekében, hogy biztosítsa a WCO-ban képviselendő uniós álláspontok optimális előkészítését, bemutatását és hatékony védelmét. Első lépésként a Bizottság árubesorolási szakértői szisztematikusan elemzik a kérdéseket, áttekintik a tagállamok árubesorolási gyakorlatát, és állásponttervezeteket készítenek. Ezeket ezután megvitatják a tagállamok szakértőivel a Vámszakértői Csoportban, és szükség esetén módosítják egy összehangolt álláspont kialakítása céljából (a HR Bizottság előkészítő munkacsoportjának ülése előtt). Ezt szükség esetén (európai szakmai szövetségekkel vagy más érdekelt felekkel folytatott) külső konzultációk és/vagy helyszíni koordináció egészíti ki.

               A HR Bizottságban való hatékony uniós részvétel az uniós intézmények részéről fokozott és hatékony együttműködést igényel. Ez különösen igaz a HR Bizottság által tárgyalt kérdések nagy száma és erősen technikai jellege miatt. Ezenfelül a dokumentumok rendelkezésre bocsátása és a HR Bizottság ülésein folytatott tényleges vita közötti idő rendkívül rövid.

               A HR Bizottság eljárási szabályzata (10. szabály) kimondja, hogy a tagok által előterjesztett napirendi pontokat a titkárságnak legalább nyolc héttel az ülés kezdete előtt meg kell kapnia. Ellenkező esetben a pontok egy kiegészítő listára kerülnek, és a HR Bizottság dönt arról, hogy felveszi-e azokat a napirendre. Ezt a szabályt a tagok tiszteletben tartják. Ugyanakkor a WCO titkársága által elkészített munkadokumentumok rendelkezésre állása érdekében az említett szabály azt is kimondja, hogy alapesetben az adott ülés megnyitásának időpontja előtt legalább 30 nappal meg kell küldeni minden alapvető munkadokumentumot a HR Bizottság valamennyi tagjának. A gyakorlat azonban azt mutatja, hogy a WCO titkársága ezt a szabályt nagyon gyakran többszörös felkérés ellenére sem tartja tiszteletben. Továbbá, ha a titkárság az alapvető dokumentumokat a fent említett határidőn belül rendelkezésre is bocsátja, későbbi időpontokban kiegészítő dokumentumok rendelkezésre bocsátására is sor kerülhet. Az ilyen új, a szerződő felek vagy más érdekelt felek – például nemzetközi szervezetek – által saját kezdeményezésre vagy a Vámigazgatások Világszervezete titkárságának felkérésére benyújtott dokumentumok fontos további technikai információkkal, jogi értelmezéssel vagy állásfoglalással szolgálhatnak.

               A 2. táblázat azt mutatja be, hogy a munkadokumentumok a jelenlegi adatok szerint mikor álltak rendelkezésre a HR Bizottság számára az elmúlt három évben.

               2. táblázat: A munkadokumentumok rendelkezésre állása

               HR Bizottság (2 ülés/év)

                        Ülés

                        Dátum
                           7

                        Határozathozatalra szánt napirendi pontok

                        A dokumentumok rendelkezésre állása

                        >30 nappal az ülés előtt

                        15–30 nappal az ülés előtt

                        <15 nappal az ülés előtt

                        Darab

                        %

                        Darab

                        %

                        Darab

                        %

                        HSC/59

                        2017. március 13–24.

                        74

                        22

                        30

                        46

                        62

                        6

                        8

                        HSC/60

                        2017. szeptember 9–október 6.

                        78

                        63

                        81

                        14

                        18

                        1

                        1

                        HSC/61

                        2018. március 1–16.

                        69

                        3

                        4

                        61

                        89

                        5

                        7

                        HSC/62

                        2018. szeptember 13–28.

                        70

                        50

                        71

                        16

                        23

                        4

                        6

                        HSC/63

                        2019. március 14–29.

                        64

                        34

                        53

                        28

                        44

                        2

                        3

                        HSC/64

                        2019. szeptember 16–27.

                        56

                        49

                        87

                        5

                        9

                        2

                        4

                        Összesen

                        411

                        221

                        54

                        170

                        41

                        20

                        5

               A HR Bizottság üléseire mindig közvetlenül a HR előkészítő munkacsoportjának ülése után kerül sor (amely 2–3 napig tart). A HR Bizottság üléseihez kapcsolódó dokumentumok általában az ülés előtt 15–30 nappal állnak rendelkezésre.

               3.2. A javaslat célja és tartalma

               A HR Bizottság által kidolgozott, szóban forgó határozatok meghatározó módon befolyásolják majd uniós szabályozás, nevezetesen a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet és az ahhoz csatolt Kombinált Nómenklatúra (KN) tartalmát. A besorolási határozatokat és véleményeket, illetve a Kombinált Nómenklatúra magyarázatának módosításait az áruk KN szerinti besorolására vonatkozó bizottsági végrehajtási rendeletekben meghatározott besorolások alátámasztására, a Kombinált Nómenklatúra magyarázatában és a tagállami vámhatóságok által kibocsátott besorolási határozatokban használják. A tagállami vámhatóságok kötelesek visszavonni a besorolási határozataikat, amennyiben azok – az említett besorolási határozatokból és véleményekből, vagy a HR Magyarázat említett módosításaiból eredően – már nem egyeztethetők össze a HR-nómenklatúra értelmezésével.

               Tekintettel azon napirendi pontok számára, amelyekről a HR Bizottságnak minden egyes ülésén határozatot kell hoznia, azok erősen technikai jellegére, valamint a munkadokumentumok kései rendelkezésre bocsátása miatt az uniós álláspont kidolgozására rendelkezésre álló idő rövidségre, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésében foglalt – az Uniónak a HR Bizottság határozatai tárgyát leggyakrabban képező napirendi pontokkal (pl. magyarázatokkal, besorolási véleményekkel, besorolási határozatokkal, a Harmonizált Rendszer értelmezésére vonatkozó iránymutatással vagy egyéb tanáccsal) kapcsolatos álláspontját az irányadó elvek és kritériumok alapján meghatározó – rendelkezéseknek megfelelő tanácsi kerethatározat elfogadása szükséges, mivel az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének megfelelő egyedi határozatok elfogadása nem vezetne hatékony és időszerű működéshez ezen a szakpolitikai területen.

               Ezért helyénvaló, hogy az Unió által a WCO-ban képviselendő, az irányadó elveken és kritériumokon alapuló álláspontot, valamint az egyes üléseken képviselendő uniós álláspont kialakításához szükséges lépéseket az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének megfelelően a Bizottság javaslata alapján elfogadott tanácsi határozat határozza meg.

               E célból a javaslat olyan keretet hoz létre, amelyben felsorolja az uniós álláspont kialakításának alapjául szolgáló elveket és kritériumokat. Ezek az elvek és kritériumok összhangban állnak az áruknak a behozatalkor objektív jellemzőik és tulajdonságaik alapján történő besorolása tekintetében kialakított vámügyi szakpolitikával és az Európai Unió Bíróságának vonatkozó esetjogával.

               Az Unió által képviselendő álláspontoknak tiszteletben kell tartaniuk a vámbesorolás egyszerűsítésének és megkönnyítésének elvét, a jogbiztonság érdekében a HR általános értelmezési szabályaival való összhang biztosításának elvét, valamint az Unió által ezekre vonatkozóan kidolgozott bevált gyakorlatok előmozdításának elvét.

               Az ilyen álláspontok kialakítását a HR-egyezményben meghatározott általános szempontoknak (a HR értelmezésére vonatkozó általános szabályoknak) és az áruk objektív jellemzőinek és tulajdonságainak kell vezérelniük. Adott esetben egyedi kritériumokat is figyelembe kell venni, amelyek az Európai Unió Bíróságának az áruk besorolásával kapcsolatos ítélkezési gyakorlatából, valamint a WCO által (a HR-nómenklatúra és annak a HR Bizottság által elfogadott HR Magyarázatban, besorolási véleményekben és besorolási határozatokban meghatározott értelmezése keretében) vagy az Unió által (a Kombinált Nómenklatúra és annak a KN-magyarázatban meghatározott értelmezése, a Tanács vagy a Bizottság által elfogadott besorolási rendeletek vagy határozatok, illetve a Vámkódexbizottság vámtarifákkal és a statisztikai nómenklatúrával foglalkozó szekciójának következtetései keretében) kidolgozott, a vámbesorolással kapcsolatos iránymutatásokból erednek.

               A kerethatározatra irányuló javaslat ezenkívül a következőket írja elő:

               – a Bizottság kellő időben tájékoztatja a Tanácsot (vagy annak előkészítő szerveit) a WCO releváns szerveinek minden olyan ülése előtt, amelyen a kerethatározat hatálya alá tartozó határozat születhet,

               – miután a Bizottság tájékoztatta a Tanácsot vagy annak előkészítő szerveit, a Tanács 5 munkanapon belül egyet nem értését fejezheti ki a Harmonizált Rendszerre vonatkozó egy vagy több egyedi határozattal kapcsolatban javasolt álláspont tekintetében,

               – az Unió jogainak védelme, továbbá annak elkerülése érdekében, hogy a WCO határozatot fogadjon el olyan ügyben, amellyel kapcsolatban a Tanács nem tud álláspontot kialakítani a HR-egyezmény 8. cikkének (2) bekezdésében előírt határidő lejárta előtt, a Bizottság az Unió nevében kezdeményezheti, hogy az ügyet terjesszék a WCO tanácsa elé, valamint újbóli vizsgálat céljából kérheti annak visszautalását a HR Bizottság elé,

               – azokban az esetekben, amikor az Unió álláspontja valamely kérdésben lényegesen eltér a HR Bizottság által elfogadott határozattól, a Bizottság a Tanács elé terjeszti az értékelését arra vonatkozóan, hogy a HR Bizottság szóban forgó határozata elfogadható-e, vagy hogy az ügyet a WCO tanácsa elé kell-e terjeszteni, és felülvizsgálat céljából a HR Bizottság elé vissza kell-e utalni a HR-egyezmény 8. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidő lejárta előtt. A Tanács egyet nem értését fejezheti ki a Harmonizált Rendszerre vonatkozó egy vagy több egyedi határozattal kapcsolatban javasolt álláspont tekintetében.

               Az EUMSZ 218. cikke (10) bekezdésének megfelelően erről az Európai Parlamentet haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell.

               4.Jogalap

               4.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat.”

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervre irányadó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom kiterjed azokra az eszközökre is, amelyek a nemzetközi jog értelmében nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  8
               .

               Ezért az Unió által a WCO-ban a Harmonizált Rendszernek a HR-egyezmény szerinti értelmezéséhez iránymutatásként szolgáló magyarázatok, besorolási vélemények vagy egyéb tanácsok elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Harmonizált Rendszer Bizottságot és a WCO tanácsát megállapodás, nevezetesen a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény hozta létre.

               A HR Bizottság által kidolgozandó jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok. Miután a Tanács a tervezett jogi aktust jóváhagyta, az meghatározó módon befolyásolja uniós szabályozás tartalmát, nevezetesen: a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet 1. mellékletét. Ennek oka, hogy az Uniós Vámkódex
                  9
                34. cikke (7) bekezdése a) pontjának iii. alpontja kimondja, hogy „a vámhatóságoknak vissza kell vonniuk a KTF
                  10
               -határozataikat, ha azok már nem egyeztethetők össze az 56. cikk (2) bekezdésének a) és b) pontjában említett nómenklatúrák bármelyikének értelmezésével, az alábbiak közül bármelyik következtében: [...] iii. a Vámegyüttműködési Tanács létrehozásáról szóló, 1950. december 15-én, Brüsszelben kelt egyezmény által létrehozott szervezet keretében elfogadott, a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszer Nómenklatúra Magyarázatának módosítása, vagy valamely besorolási határozat vagy vélemény [...];”. Továbbá a HR Bizottság által kidolgozott, említett határozatokat (a besorolási határozatokat és véleményeket, illetve a Kombinált Nómenklatúra magyarázatának módosításait) az áruk Kombinált Nómenklatúra (KN) szerinti besorolására vonatkozó bizottsági végrehajtási rendeletekben meghatározott besorolások alátámasztására, a KN magyarázatában és a tagállami vámhatóságok által kibocsátott besorolási határozatokban használják.A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.3.Anyagi jogalap

               4.3.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.3.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Mivel a tervezett jogi aktus fő célja és tartalma a vámtarifa értelmezéséhez és egy a közös kereskedelempolitikára vonatkozó nemzetközi megállapodás megkötéséhez, valamint a HR-nómenklatúra és az EU Kombinált Nómenklatúrájának végrehajtásához kapcsolódik, a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 31. cikke, 43. cikkének (2) bekezdése és 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése.

               4.4. Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 31. cikke, 43. cikkének (2) bekezdése és 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.Költségvetési vonzatok

               A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre.

               6.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Igen

               2020/0080 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a Vámigazgatások Világszervezetének (WCO) ülésein a magyarázatok, a besorolási vélemények, vagy a Harmonizált Rendszer értelmezésére vonatkozó egyéb tanácsok, valamint a Harmonizált Rendszernek a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény szerinti egységes értelmezését és alkalmazását biztosító ajánlások elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 31. cikkére, 43. cikke (2) bekezdésére, valamint 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A 87/369/EGK tanácsi határozattal
                  11
                az Unió jóváhagyta a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerről szóló nemzetközi egyezményt és annak módosító jegyzőkönyvét
                  12
                (a továbbiakban: HR-egyezmény), amely létrehozta a Harmonizált Rendszer Bizottságát (a továbbiakban: HR Bizottság).

               (2)A HR‑egyezmény 7. cikkének (1) bekezdése értelmében a HR Bizottság feladata többek között a magyarázatok, a besorolási vélemények, a Harmonizált Rendszer értelmezésére vonatkozó egyéb tanácsok, valamint a Harmonizált Rendszer egységes értelmezését és alkalmazását biztosító ajánlások elkészítése.

               (3)A HR-egyezmény 8. cikkének (2) bekezdése értelmében azokat a magyarázatokat és besorolási véleményeket, a Harmonizált Rendszer értelmezésére vonatkozó azon egyéb tanácsokat, valamint azokat, a Harmonizált Rendszer egységes értelmezését és alkalmazását biztosító ajánlásokat, amelyeket a HR Bizottság ülésén fogalmaztak meg (a továbbiakban: a HR Bizottság határozatai), a WCO tanácsa által jóváhagyottnak kell tekinteni, kivéve, ha az azokat elfogadó ülés berekesztésének hónapjától számított két hónapon belül a HR-egyezmény valamely szerződő fele a WCO főtitkárát arról értesíti, hogy kéri a kérdésnek a WCO tanácsa elé terjesztését.

               (4)A HR-egyezmény 8. cikkének (3) bekezdése értelmében, ha egy kérdést e cikk (2) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően a tanács elé terjesztenek, akkor az az említett magyarázatokat, besorolási véleményeket és egyéb tanácsokat és ajánlásokat jóváhagyja, feltéve, hogy a tanács olyan tagja, amely ezen egyezmény szerződő fele, nem kéri azt részben vagy egészében újabb megvizsgálás céljából a Bizottság elé visszautalni.

               (5)Helyénvaló meghatározni az Unió által a WCO-ban a magyarázatok, besorolási vélemények vagy a Harmonizált Rendszer értelmezésére vonatkozó egyéb tanácsok, valamint a HR-egyezmény egységes értelmezését biztosító ajánlások elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontot, mivel a HR Bizottság által kidolgozott, szóban forgó határozatok meghatározó módon befolyásolják majd uniós szabályozás, nevezetesen a 2658/87/EGK tanácsi rendelet tartalmát.

               (6)Az Uniónak érdekében áll, hogy az Unió által a HR Bizottságban képviselt álláspontokat az áruk tarifális besorolását szabályozó elvek, kritériumok és iránymutatások alapján alakítsák ki. Az Uniónak érdekében áll továbbá, hogy ezeket az álláspontokat gyorsan alakítsák ki annak érdekében, hogy az Unió gyakorolhassa jogait a HR Bizottságban.

               (7)Az Unió jogainak védelme érdekében a Bizottság számára azt is lehetővé kell tenni, hogy az Unió nevében kezdeményezhesse az ügyeknek a Vámigazgatások Világszervezetének tanácsa elé terjesztését, és a HR-egyezmény 8. cikke (3) bekezdésének megfelelően újabb vizsgálás céljából a HR Bizottság elé történő visszautalását annak elkerülése érdekében, hogy határozatot fogadjanak el olyan ügyben, amellyel kapcsolatban a Tanács vagy nem tud álláspontot kialakítani a HR-egyezmény 8. cikkének (2) bekezdésében előírt határidő lejárta előtt, vagy olyan álláspontot alakított ki, amely lényegesen eltér a HR Bizottság által elfogadott határozattól.

               (8)Tekintettel az áruk HR-egyezmény szerinti besorolásának folyamatos változására és erősen technikai jellegére, a HR Bizottság évente kétszer összehívott ülésen megvitatott kérdések nagy számára, a WCO titkársága és/vagy a szerződő felek által a HR Bizottság üléseinek előkészítése során kiadott dokumentumok vizsgálatára rendelkezésre álló idő rövidségére, valamint arra, hogy ezzel összefüggésben az uniós álláspont kialakításánál az új fejleményeket – ideértve a HR Bizottság ülése előtt vagy alatt előterjesztett új technikai és egyéb releváns információkat – figyelembe kell venni, az uniós intézmények közötti lojális együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban meg kell állapítani az Unió álláspontjának kialakításához szükséges lépéseket,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által a magyarázatok, besorolási vélemények, vagy a Harmonizált Rendszer értelmezésére vonatkozó egyéb tanácsok, valamint a Harmonizált Rendszernek a HR-egyezmény szerinti egységes értelmezését és alkalmazását biztosító ajánlások elfogadásával kapcsolatban, illetve az ilyen jogi aktusoknak a Vámigazgatások Világszervezetében történő kidolgozása során képviselendő álláspontot az I. melléklet tartalmazza.

               2. cikk

               Az 1. cikk értelmében képviselendő uniós álláspontot a II. mellékletnek megfelelően kell meghatározni.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        1988. évi bevezetése óta a HR-nómenklatúrát öt alkalommal vizsgálták felül. A felülvizsgált változatok 1996-ban, 2002-ben, 2007-ben, 2012-ben és 2017-ben léptek hatályba. A hatodik felülvizsgált változat 2022-ben fog hatályba lépni.

                     (2)

                        A Tanács 87/369/EGK határozata (1987. április 7.) az összehangolt áruleíró és kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény és az azt módosító jegyzőkönyv megkötéséről (HL L 198., 1987.7.20., 1. o.).

                     (3)

                        HL L 269., 2013.10.10., 1. o..

                     (4)

                        A HR 2022-es kiadására vonatkozó ajánlás ideiglenes elfogadása

                     (5)

                        Beleértve a HR előkészítő munkacsoportját

                     (6)

                        A HR-nómenklatúra módosításai külön határozathozatali eljárást követnek, és nem tartoznak e javaslat hatálya alá.

                     (7)

                        Beleértve a HR előkészítő munkacsoportjának ülését.

                     (8)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (9)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

                     (10)

                        Kötelező érvényű tarifális felvilágosítás: a gazdasági szereplők számára a vámigazgatási szervek által hozott előzetes besorolási határozatok, melyek célja, hogy jogbiztonságot biztosítsanak a behozatal vagy kivitel tárgyát képező árukra alkalmazandó besorolás és tarifális elbánás tekintetében.

                     (11)

                        A Tanács 87/369/EGK határozata (1987. április 7.) az összehangolt áruleíró és kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény és az azt módosító jegyzőkönyv megkötéséről (

                     HL L 198., 1987.7.20., 1. o.

                  ).

                     (12)

                        HL L 198., 1987.07.20., 3. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.15.
            COM(2020) 196 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által a Vámigazgatások Világszervezetének (WCO) ülésein a magyarázatok, a besorolási vélemények, vagy a Harmonizált Rendszer értelmezésére vonatkozó egyéb tanácsok, valamint a Harmonizált Rendszernek a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény szerinti egységes értelmezését és alkalmazását biztosító ajánlások elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról

               I. MELLÉKLET

               Az Unió által a Vámigazgatások Világszervezetében képviselendő álláspont

               1. ELVEK

               A Vámigazgatások Világszervezete (a továbbiakban: WCO) keretében az Unió:

               a)
                     előmozdítja és elősegíti az áruk vámbesorolását, valamint a HR egységes értelmezését és alkalmazását, részt vesz az ezzel kapcsolatos munkában, továbbá hozzájárul a HR eltérő értelmezésével kapcsolatos ügyek és viták fokozatos megoldásához;

               b)
                     elősegíti az érdekelt felek megfelelő szerepvállalását a HR Bizottság határozatainak előkészítő szakaszában, és gondoskodik arról, hogy a WCO által elfogadott határozatok összhangban legyenek a HR-egyezménnyel;

               c)
                     biztosítja, hogy a WCO által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a HR általános értelmezési szabályaival;

               d)
                     olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak az Unió által kidolgozott, az adott területen már bevált módszerekkel;

               e)
                     a felhasználói igények alakulásával és az új technológiák fejlődésével összhangban elősegíti a HR-nómenklatúra egyszerűsítését és naprakésszé tételét;

               f)
                     biztosítja az összhangot az egyéb uniós politikákkal és nemzetközi kötelezettségvállalásokkal.

               2. KRITÉRIUMOK

               A WCO-ban az Unió által képviselendő álláspontokat a következő kritériumok alapján kell meghatározni:

               a)Általános kritériumok:

               –az az elv, miszerint a jogbiztonság és az ellenőrzések elősegítése érdekében az áruk tarifális besorolásának meghatározó feltételeit általában az áruk objektív jellemzői és tulajdonságai között kell keresni, amint azokat a HR és az áruosztályokhoz, illetve az árucsoportokhoz tartozó Megjegyzések meghatározzák;

               –a HR-nek a HR-egyezmény
                  1
                mellékletében meghatározott általános értelmezési szabályai.

               Adott esetben figyelembe kell vennie a következőket:

               b)Egyedi kritériumok:

               –
                     az Európai Unió Bíróságának az áruk vámtarifális besorolását érintő ítélkezési gyakorlata;

               –
                     a HR-nómenklatúra és a HR-magyarázatok, valamint a HR Bizottság árubesorolási véleményei és határozatai;

               –
                     a Kombinált Nómenklatúra (KN)
                  2
                vámtarifaalszámai és a KN-magyarázatok;

               –
                     a Tanács vagy a Bizottság által elfogadott árubesorolási rendeletek és határozatok;

               –
                     a Vámkódexbizottság vámtarifákkal és a statisztikai nómenklatúrával foglalkozó szekciójának következtetései;

               –
                     bármely egyéb, az áruk vámtarifális besorolásával kapcsolatos, az intézmények által jogi aktusok vagy iránymutatások formájában kidolgozott iránymutatás.

               3. IRÁNYVONALAK

               Az Unió – adott esetben – törekszik annak támogatására, hogy a WCO a fent említett elvekkel és kritériumokkal összhangban elfogadja a következőkre irányuló határozatokat:

               a)
                     a magyarázatok, besorolási vélemények és a Harmonizált Rendszer értelmezését szolgáló egyéb tanácsok előterjesztése és megszövegezése;

               b)
                     a Harmonizált Rendszer egységes értelmezését és alkalmazását biztosító ajánlások előkészítése.

               II. MELLÉKLET

               Az Unió által a Vámigazgatások Világszervezetében képviselendő álláspont meghatározása

               A HR Bizottság minden olyan ülése előtt, ahol e szervnek az Unióra joghatással bíró határozatot kell elfogadnia, gondoskodni kell arról, hogy az Unió által képviselendő álláspont az I. mellékletben meghatározott alapelvek, kritériumok és irányvonalak tiszteletben tartása mellett figyelembe vegye a Bizottsághoz eljuttatott legújabb technikai és egyéb releváns információkat.

               Ennek érdekében a Bizottság a HR Bizottság minden, a fenti bekezdésben említett ülése előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz vagy annak előkészítő szerveihez az említett információk figyelembevételével javasolható uniós álláspont részletes írásos ismertetését. Az azt követő 5 munkanapon belül, hogy a Bizottság tájékoztatta a Tanácsot vagy annak előkészítő szerveit, a Tanács egyet nem értését fejezheti ki a HR Bizottság egy vagy több érintett egyedi határozatára vonatkozóan javasolt állásponttal kapcsolatban.

               Az Unió jogainak védelme, továbbá annak elkerülése érdekében, hogy a WCO határozatot fogadjon el olyan ügyben, amellyel kapcsolatban a Tanács nem tud álláspontot kialakítani a HR-egyezmény 8. cikkének (2) bekezdésében előírt határidő lejárta előtt, a Bizottság az Unió nevében kezdeményezi, hogy az ügyet terjesszék a WCO tanácsa elé és a HR-egyezmény 8. cikkének (3) bekezdése szerinti újabb megvizsgálás céljából utalják vissza a HR Bizottság elé.

               Azokban az esetekben, amikor az Unió álláspontja lényegesen eltér a HR Bizottság által elfogadott határozattól, a Bizottság a HR-egyezmény 8. cikkének (2) bekezdésében előírt határidő lejárta előtt kellő időben írásos dokumentumot juttat el a Tanácshoz vagy annak előkészítő szerveihez, amelyben nyilatkozik arról, hogy a szóban forgó határozat(ok) elfogadható(k)-e, vagy szükséges-e a WCO tanácsa elé terjeszteni és a HR-egyezmény 8. cikkének (3) bekezdése szerinti újabb megvizsgálás céljából a HR Bizottság elé visszautalni az ügyet. Az azt követő 10 munkanapon belül, hogy a Bizottság tájékoztatta a Tanácsot vagy annak előkészítő szerveit, a Tanács egyet nem értését fejezheti ki a HR Bizottság egy vagy több érintett egyedi határozatára vonatkozóan javasolt, a WCO-ban képviselendő állásponttal kapcsolatban.

                     (1)

                        A Tanács 87/369/EGK határozata (1987. április 7.) az összehangolt áruleíró és kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény és az azt módosító jegyzőkönyv megkötéséről (HL L 198., 1987.7.20., 1. o.).

                     (2)

                        A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.7.15.
            COM(2019) 337 final
            2019/0153(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás az egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatosan az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról[RescEU]
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  Az EGT Vegyes Bizottság határozattervezete (amely a tanácsi határozatjavaslat mellékletét képezi) arra irányul, hogy módosítsa az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvét a Szerződő Felek között a polgári védelem területén folytatott együttműködés kiterjesztése érdekében. A jelen esetben e módosítás célja az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló 1313/2013/EU határozat módosításáról szóló, 2019. március 13-i (EU) 2019/420 európai parlamenti és tanácsi határozat
                     1
                   belefoglalása az EGT-megállapodásba annak érdekében, hogy az EGT-tag EFTA-államok 2019. március 21-től részt vehessenek az ezen uniós határozattal kapcsolatos uniós fellépésekben.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Az EGT Vegyes Bizottság csatolt határozattervezete a már meglévő uniós politikát kiterjeszti az EGT-tag EFTA-államokra (Norvégiára, Izlandra és Liechtensteinre) a polgári védelem terén annak érdekében, hogy az Unió jobban tudjon reagálni a természeti és az ember okozta katasztrófákra.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Az uniós vívmányoknak – azok EGT-megállapodásba történő belefoglalásával – az EGT-tag EFTA-államokra történő kiterjesztése az EGT-megállapodás azon céljaival és elveivel összhangban történik, hogy közös szabályokon és egyenlő versenyfeltételeken alapuló dinamikus és homogén Európai Gazdasági Térség jöjjön létre.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az EGT-megállapodásba belefoglalandó jogszabály az Európai Unió működéséről szóló szerződés 196. cikkén alapul, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével.

                  Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet
                     2
                   1. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján kialakítja az ilyen határozatokról az Unió által képviselendő álláspontot.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének a következők miatt.

               E javaslat célját, nevezetesen a belső piac homogenitásának biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért e cél az elérendő hatások miatt uniós szinten jobban megvalósítható.

               •Arányosság

                  Az arányosság elvének megfelelően ez a javaslat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az EGT-megállapodás 98. cikkének megfelelően a választott jogi aktus az EGT Vegyes Bizottság határozata. Az EGT Vegyes Bizottság biztosítja az EGT-megállapodás hatékony végrehajtását és érvényesülését. Ennek érdekében határozatokat kell hoznia az EGT-megállapodásban meghatározott esetekben.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Az EGT-tag EFTA-államok 2019. március 21-től pénzügyi hozzájárulást nyújtanak a mechanizmushoz, összhangban annak módosított rendelkezéseivel.

               2019/0153 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás az egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatosan az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

                  [RescEU]

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 196. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre
                  3
                és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás
                  4
                (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének módosításáról.

               (3)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésre vonatkozó különös rendelkezéseket tartalmaz.

               (4)Helyénvaló kiterjeszteni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló 1313/2013/EU határozat módosításáról szóló, 2019. március 13-i (EU) 2019/420 európai parlamenti és tanácsi határozatra
                  5
               .

               (5)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért ennek megfelelően módosítani kell annak érdekében, hogy e kibővített együttműködésre 2019. március 21-től kezdődően sor kerülhessen.

               (6)Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének javasolt módosításával kapcsolatban az Európai Unió nevében elfogadandó álláspont az EGT Vegyes Bizottság határozatának az e határozat csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 77I., 2019.3.20., 1. o.

                     (2)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (3)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (4)

                        HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

                     (5)

                        HL L 77I., 2019.3.20., 1. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.7.15.
            COM(2019) 337 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás az egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatosan az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról[RescEU]

               MELLÉKLET

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG

               […] HATÁROZATA

               […]

               az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,

               mivel:

               (1)Helyénvaló kiterjeszteni a Szerződő Felek közötti együttműködést az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló 1313/2013/EU határozat módosításáról szóló, 2019. március 13-i (EU) 2019/420 európai parlamenti és tanácsi határozatra
                  1
               .

               (2)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért ennek megfelelően módosítani kell annak érdekében, hogy e kibővített együttműködésre 2019. március 21-től kezdődően sor kerülhessen,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve 10. cikke (8) bekezdése d) pontjának (1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat) franciabekezdése a következő szöveggel egészül ki:

               „ , az alábbi módosítással:

               –32019 D 0420: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/420 határozata (2019. március 13.) az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló 1313/2013/EU határozat módosításáról (HL L 77I., 2019.3.20., 1. o.).”

               2. cikk

               Ez a határozat a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése értelmében az EGT Vegyes Bizottsághoz eljuttatott utolsó értesítést követő napon lép hatályba*.

                  2Ez a határozat 2019. március 21-től alkalmazandó.

               3. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

                  az EGT Vegyes Bizottság részéről

                  az elnök

                  […]

                  az EGT Vegyes Bizottság

                  titkárai

                  […]

                     (1)

                        HL L 77I., 2019.3.20., 1. o.

                     (2)
                  *
                        [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]