				|

		52013PC0312

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a Copernicus program létrehozásáról és a 911/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről /* COM/2013/0312 final - 2013/0164 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A Copernicus a GMES (globális környezetvédelmi
és biztonsági megfigyelés) elnevezésű európai Föld-megfigyelési program új
neve. A Copernicus program, azaz annak elődje a 911/2010/EU GMES
rendelettel jött létre európai uniós programként. Minden olyan tevékenységet
magában foglal, amelynek célja a környezetvédelmi kérdésekkel és biztonsági
ügyekkel kapcsolatos pontos és megbízható adatok és információk megszakítás
nélküli nyújtása az Unióban és a tagállamokban a politikai döntéshozatalért, a
végrehajtásért és a megfigyelésért felelős felhasználóknak. A Copernicus
célja, hogy folyamatos, független és megbízható hozzáférést biztosítson Európa
számára a megfigyelési adatokhoz és információkhoz. Az uniós beruházás célja a megfigyelési
hiányosságok orvosolása, hozzáférés biztosítása a meglévő eszközökhöz és
operatív szolgáltatások kidolgozása.
A Copernicus a következő hat
szolgáltatásra tagolódik: tenger-, légkör-, szárazföld- és
éghajlat-megfigyelés, valamint a katasztrófaelhárítás és a biztonság
támogatása. A Copernicus műholdaktól és lokális érzékelőktől,
például bójáktól, hőlégballonoktól vagy levegőérzékelőktől
származó adatok felhasználásával nyújt időszerű és megbízható,
többletértéket képviselő információkat és előrejelzést többek között
a mezőgazdaság és a halászat, a földhasználat és a várostervezés, az
erdőtüzek elleni küzdelem, a katasztrófaelhárítás, a tengeri szállítás
vagy a légszennyezés-megfigyelés támogatásához.
A Copernicus ezenkívül hozzájárul a gazdasági
stabilitáshoz és növekedéshez azáltal, hogy a Copernicus megfigyelési adat- és
információs termékekhez való teljes körű és nyílt hozzáférés révén számos
különböző ágazatban előmozdítja a kereskedelmi alkalmazásokat (az
úgynevezett downstream szolgáltatásokat). A Copernicus az intelligens,
fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia
keretében megvalósítandó programok egyike, amelyet tekintettel annak az uniós
szakpolitikák széles körében érvényesülő előnyeire, belefoglaltak az
Európa 2020 stratégia iparpolitikai kezdeményezésébe.
A felmerülő költségek miatt a tagállamok
egyedül nem vállalhatnak optimális felelősséget az uniós és kormányközi
forrásokkal kifejlesztett űrinfrastruktúra hasznosításának és
megújításának finanszírozásáért. Az operatív meteorológiai célú, világűrbe
telepített megfigyelés terén az európai államok erőforrásaikat egyesítve
meteorológiai műholdakat fejlesztettek ki és hasznosítanak a Meteorológiai
Műholdak Hasznosításának Európai Szervezete (EUMETSAT) keretében. Az
európai államok emellett az Európai Űrügynökség (ESA) vagy a nemzeti
űrügynökségek közreműködésével demonstrációs környezeti
műholdakat építettek. A környezetvédelmi megfigyelés terén folytatott
fenntartható operatív programok finanszírozása tekintetében ugyanakkor nem
találtak módot az együttműködésre. Az ilyen jellegű folyamatos
megfigyelés iránti igény már-már kritikus, mivel a hatóságok egyre nagyobb
politikai nyomás alatt állnak, hogy a környezetvédelem, a biztonság és az
éghajlatváltozás területén megalapozott döntéseket hozzanak, valamint mivel be
kell tartaniuk a nemzetközi megállapodásokat.
Az összeurópai és globális kiterjedésű
szolgáltatások esetében a javasolt intézkedés céljait tagállami szinten nem
lehet kielégítően megvalósítani, mivel a különböző tagállamoktól
származó bejövő adatokat európai szinten kell összesíteni. A többi
szolgáltatás (például katasztrófaelhárítási térképek vagy földrajzilag
korlátozott tematikus szárazföld-figyelési térképek) uniós szinten jobban
megvalósítható, két okból. Egyrészről a világűrbe telepített és a
lokális érzékelőktől bejövő adatok koherens és központosított
kezelése nagyobb méretben gazdaságosabb.
Másrészről a tagállami szintű
koordinált Föld-megfigyelési szolgáltatások révén elkerülhető a
tevékenységek és intézkedések újbóli elvégzése, amelyek ezenkívül javítják az
uniós környezetvédelmi jogszabályok alkalmazásának átlátható és objektív
kritériumokon alapuló felügyeletét. Csak az összehasonlítható, tagállami
szintű adatok teszik lehetővé a sok esetben a több tagállamra
kiterjedő, és ezért nemzetközi problémákat érintő környezetvédelmi
jogszabályok hatékony végrehajtásának ellenőrzését.
Mindemellett az európai szintű
fellépéssel méretgazdaságosság érhető el, ami a közpénzek hatékonyabb
felhasználását eredményezi. Az uniós szintű fellépés tehát
egyértelműen többletértéket teremt.
Az EU és az ESA a fejlesztés kezdete óta
összesen több mint 3,2 millió EUR összegű forrást bocsátott
rendelkezésre. A GMES költségvetésének nagy részét a megfigyelő
műholdak: a Sentinelek fejlesztésére fordították. Ehhez a Bizottság
738 millió EUR hozzájárulást nyújtott az ESA GMES-űrkomponensre
vonatkozó programja részére.
2013 végéig a Copernicust a hetedik
keretprogram űrtechnológiai témaköréből, valamint a GMES-ből és
annak kezdeti működési programjából finanszírozzák. Mivel a Copernicus
hamarosan a működési szakaszba léphet, 2014-től kezdve új rendeletre
lesz szükség. Az „Egyszerűsítési menetrend a 2014–2020 közötti többéves
pénzügyi kerethez” című közlemény[1]
célkitűzéseivel összhangban ez az új rendelet meghatározza a program
irányítási szerkezetét és ezen belül különösen a Bizottság szerepét, a program
célkitűzéseit és mutatóit, amelyek lehetővé teszik a végrehajtás
hatékony nyomon követését és biztosítják a jelenlegi tevékenységekről
történő zökkenőmentes átmenetet. A rendeletjavaslat egyúttal arányos
pénzügyi eljárások létrehozására vonatkozó rendelkezéseket is tartalmaz,
különösen a program jelentős, közvetve végrehajtandó hányada tekintetében.
Az egyszerűsítéssel és az „intelligens szabályozással” összefüggésben meg
kell jegyezni, hogy a Copernicus célja, hogy tényeken alapuló megfigyelési
eszközök biztosításával javítsa a jogszabályok minőségét.
„Az Európa 2020 stratégia költségvetése”
című közleményében (COM(2011) 500 végleges, 2011. június 29.) a
Bizottság megállapította, hogy tekintettel az uniós költségvetés korlátaira,
javasolt, hogy a GMES finanszírozása a 2014–2020-ra vonatkozó többéves pénzügyi
kereten kívül történjen. Ezt a javaslatot a Parlament
2012. február 16-i P7_TA(2012)0062 állásfoglalásában elutasította. Az
Európai Tanácsnak a többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. február
7–8-i következtetései előirányozzák, hogy a programot a pénzügyi keret 1a.
alfejezete keretében kell finanszírozni, és a kötelezettségvállalási
előirányzatoknak a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben
megállapítandó maximális szintje (2011. évi árakon) 3786 millió EUR.
2.           AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ
EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK
Az Európai Bizottság GMES-elnökségének
2006. évi létrehozása óta a GMES-ről folyamatos konzultáció folyt az
érdekeltek körében. A „Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés
(GMES): a gondolat születésétől a megvalósításig” című közleménnyel[2] elindított konzultációs
folyamat első eredményeképpen a Bizottság 2008-ban elfogadta a „Globális
környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES): Teszünk bolygónk
biztonságáért!” című közleményt[3].
További konzultációkra került sor az európai Föld-megfigyelési programról
(GMES) és annak kezdeti működéséről (2011–2013) szóló bizottsági
rendeletjavaslat[4]
és a „Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES): Az
űrkomponenssel kapcsolatos kihívások és következő lépések” című
közlemény[5]
kidolgozása érdekében.
A GMES rendelet 2010. évi hatálybalépése
óta a tagállamokkal és a felhasználókkal folytatott konzultáció a rendelettel
létrehozott új irányítási szervek – a GMES-bizottság és a közfelhasználók
képviselőiből álló felhasználói fórum – keretében zajlik.
A konzultáció alátámasztotta a Copernicus
program iránti érdeklődést és igényt, és – most, hogy utóbbi valóban uniós
programmá válik – annak középpontjában a különböző tervezési
lehetőségek, elsősorban a Copernicus-szolgáltatások kialakítása áll.
Az érdekeltek jelezték, hogy a program sikerének, valamint az abból fakadó
előnyök teljes körű érvényesülésének kulcsa a
Copernicus-szolgáltatásokból származó információk megszakítás nélküli és
garantált rendelkezésre állása.
2011-ben hatásvizsgálat készült, amelynek
főbb következtetéseit a többéves pénzügyi keretről szóló
COM(2011) 500 bizottsági javaslatot kísérő,
2011. június 28-i SEC(2011) 867 végleges dokumentumban
tettek közzé. A hatásvizsgálat időközben módosult, és abban figyelembe
vették a hatásvizsgálati testület ajánlásait. 2011 óta a fő változást
az jelenti, hogy szakpolitikai szempontból mennyire ítélik hasznosnak a
Copernicus program többéves pénzügyi keretből történő
finanszírozását. A Bizottság ezért úgy véli, hogy megérett az idő
hivatalos javaslat kidolgozására.
Meg kell azonban jegyezni, hogy a javaslatot
ki kellett igazítani a többéves pénzügyi kereten belül elfogadott összeg
függvényében, amely több mint 2 milliárd EUR-val csökkentette a
Bizottság eredeti javaslatát. A szolgáltatásnyújtás fenntartása érdekében a
Bizottságnak a megfigyelési kapacitás megújítása és korszerűsítése
céljából vissza kellett fognia az űrkomponensen belüli új fejlesztéseket.
A Sentinelek új generációjának fejlesztése az ESA feladata lesz.
A Copernicus űrkomponenséhez tartozó
eszközök tulajdonjogának kérdése fontos, és azt az e tulajdonjog által a
tulajdonosra ruházott jogokkal és kötelezettségekkel összefüggésben kell
vizsgálni. A tulajdonos a lehető legteljesebb körű jogokkal
rendelkezik, beleértve a használati, az átruházási és a rendelkezési jogot.
Annak meghatározásakor, hogy elfogadható-e az
űrkomponensbeli eszközök tulajdonjoga, két szakaszt kell megkülönböztetni:
az első szakaszban, azaz a jelenlegi többéves pénzügyi keret
időszakában az Unió mindössze mintegy 30 %-ban járult hozzá egy
ESA-programhoz, és nem rendelkezett elegendő forrásokkal ahhoz, hogy
vezető szerepet vállaljon a Copernicus űrkomponensének
kialakításában. Az uniós források túlnyomó része ezenfelül a hetedik
keretprogramból származó előirányzat volt, amelyek nem voltak hivatottak
állandó jelleggel operatív programot finanszírozni. Az Unió ezért ebben a
szakaszban nem tudta felvállalni a tulajdonosi szerepet. A második szakasz a
következő többéves pénzügyi kerettel indul. Ez lényegi változást hoz majd,
amennyiben az Unió immár a Copernicus űrkomponensének legtöbb részét –
többek között a földi szegmenst és a műholdak üzemeltetésének költségeit
is – 100 %-ban fogja tudni finanszírozni.
Ebben az új helyzetben a 19. cikkben
említett rendelkezések szerint felül kell vizsgálni a műholdak
tulajdonjogát. A rendelet javaslata szerint az Unió vagy egy erre a célra
kijelölt szerv vagy alap vehetné át a tulajdonjogot az ESA-tól.
Tulajdonjog-átruházás esetében különféle lehetőségeket kell vizsgálni,
figyelembe véve a vonatkozó tényezőket, úgymint a műholdak
üzemeltetését, az adatok jog szerinti tulajdonjogát, az adat-hozzáférési
feltételeket és az eszközök értékét. Ezeket a lehetőségeket csak akkor
kell mérlegelni, ha az uniós tulajdonjog a jelek szerint több hátránnyal jár,
mint előnnyel. Az uniós tulajdonjog átruházására kizárólag felhatalmazáson
alapuló jogi aktusok útján kerülhet sor.
Ezenkívül adatvásárlási rendszer
lehetőségét is mérlegelni lehet.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
Az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 189. cikkére tekintettel a javaslat a Copernicus programot
létrehozó új európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányul. A javaslat az
alábbi főbb szempontokat érinti:
(1)
a program nevének megváltoztatása „Copernicus”-ra;
(2)
a GMES irányítása annak működési szakaszában
azzal a céllal, hogy a Bizottság több üzemeltetőre is átruházhasson egyes
tevékenységeket;
(3)
finanszírozás a 2014–2020 közötti időszak
során.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT
A rendeletjavaslatot kísérő pénzügyi
kimutatás a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi
kerettel összhangban álló indikatív költségvetési előirányzatokat
határozza meg; e kötelezettségvállalási előirányzatok maximális szintje
2011. évi árakon legfeljebb 3786 millió EUR, azaz folyó árakon
4291 millió EUR lehet.
5.           OPCIONÁLIS ELEMEK
A Bizottság a javaslatban meghatározott egyes
célkitűzések elérése érdekében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadhat el.
2013/0164 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a Copernicus program létrehozásáról és a
911/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 189. cikke
(2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamenteknek való továbbítását követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[6],

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[7],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       A globális környezetvédelmi
és biztonsági megfigyelés (GMES) az Unió által vezetett és a tagállamokkal és
az Európai Űrügynökséggel (ESA) partnerségben megvalósított
Föld-megfigyelési kezdeményezés volt. A GMES eredete 1998 májusáig nyúlik
vissza, amikor az európai űrtechnológiai tevékenységek kidolgozásában részt
vevő intézmények „bavenói nyilatkozat” néven közös nyilatkozatot adtak ki. A nyilatkozat a világűrbe telepített környezetvédelmi megfigyelési
szolgáltatásoknak az európai készségek és technológiák hasznosítása és
továbbfejlesztése révén történő kialakítása iránti hosszú távú
kötelezettségvállalásra szólított fel. 2005-ben
az Unió stratégiai döntést hozott a környezetvédelmi és biztonsági
szolgáltatások nyújtására szolgáló független európai Föld-megfigyelési
kapacitás létrehozásáról[8],
aminek végeredményeképpen elfogadásra került az európai Föld-megfigyelési
programról (GMES) és annak kezdeti működéséről (2011–2013) szóló,
2010. szeptember 22-i 911/2010/EU európai parlamenti és tanácsi
rendelet[9].
(2)       A Copernicust a
Föld-megfigyelési Csoport (GEO) keretei között kialakított Föld-megfigyelési
rendszerek globális rendszere (GEOSS) kiépítéséhez való európai hozzájárulásnak
kell tekinteni.
(3)       E kezdeményezés
eredményeiből kiindulva a 911/2010/EU rendelet létrehozta az európai
Föld-megfigyelési programot (GMES), és meghatározta a program kezdeti
működésének végrehajtására vonatkozó szabályokat.
(4)       Noha a
911/2010/EU rendelet értelmében létrejött program a következő
többéves pénzügyi keret idején is folytatódik, a „GMES” betűszót a
nyilvánosság tájékoztatásának megkönnyítése érdekében a „Copernicus” név váltja
fel. A Bizottság bejegyeztette a védjegyet, hogy azt az uniós intézmények
használhassák, és az érdekelt felhasználók, különösen az alapszolgáltatásokat
nyújtók részére engedélyezni lehessen.
(5)       A Copernicus program
célkitűzése, hogy olyan, a felhasználók sajátos igényeinek megfelelő,
pontos és megbízható információkat nyújtson a környezetvédelem és a biztonság
területén, amelyek támogatnak más, különösen a belső piacra, a
közlekedésre, a környezetvédelemre, az energiára, a polgári védelemre, a
harmadik országokkal folytatott együttműködésre és a humanitárius
segítségnyújtásra vonatkozó uniós szakpolitikákat. A program a meglévő
európai képességeken alapul, és azokat közösen kifejlesztett új eszközökkel egészíti
ki.
(6)       A Copernicus program üzembe
helyezését más vonatkozó uniós eszközökkel és fellépésekkel összhangban kell
megvalósítani, különös tekintettel a környezetvédelemmel és az
éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedésekre, a biztonságpolitikai eszközökre,
a személyes adatok védelmére, a versenyképességre és az innovációra, a
kohéziós, a kutatási és a közlekedéspolitikára, a versenypolitikára és a
nemzetközi együttműködési politikára, valamint az európai globális
navigációs műholdrendszerre (GNSS-program). A Copernicus-adatoknak
ezenkívül összhangban kell maradniuk a tagállamok térinformációs
referenciaadataival, és támogatniuk kell az Európai Közösségen belüli
térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló,
2007. március 14-i 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv[10]
szerint kialakított uniós térinformációs infrastruktúra fejlesztését. A
Copernicusnak emellett ki kell egészítenie a közös környezeti információs
rendszert (SEIS) és a katasztrófaelhárítás területén végzett uniós tevékenységeket
is.
(7)       A Copernicus programot az
intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó
Európa 2020 stratégia keretében kell megvalósítani. Célja, hogy
hozzájáruljon számos különböző uniós szakpolitikához, és elősegítse
az Európa 2020 stratégiai célkitűzéseinek elérését, elsősorban
azáltal, hogy egyes főbb globális kihívások kezelésére, valamint az
éghajlat-változási és energiafenntarthatósági célok megvalósítására alkalmas
eszközöket biztosító hatékony űrpolitikát dolgoz ki.
(8)       A Copernicus program az Unió
2014–2020-ra vonatkozó kutatási és innovációs keretprogramjának, a
Horizont 2020 keretprogramnak az eredményeiből építkezik,
különösen a távoli érzékelő, levegőbe telepített és lokális
technológiákat és adatokat felhasználó jövőbeli Föld-megfigyelési
technológiákra és alkalmazásokra irányuló és a fontos társadalmi problémák
kezelését célzó kutatási és innovációs tevékenységei révén.
(9)       Céljai elérése érdekében a
Copernicus programnak a világűrbe telepített önálló uniós megfigyelési
kapacitásra kell épülnie, és operatív szolgáltatásokat kell biztosítania a
környezetvédelem, a polgári védelem és a biztonság területén. Fel kell
használnia ezenkívül a tagállamok által szolgáltatott, lokálisan elérhető
adatokat. Az operatív szolgáltatások nyújtása a Copernicus űrkomponensének
megfelelő működésétől és biztonságosságától függ. A Copernicus
űrkomponense számára a más műholdakkal való ütközés kockázata és az
űrszemét jelenti a legkomolyabb veszélyt. A Copernicus programnak ezért
támogatnia kell az ilyen kockázatok csökkentésére irányuló intézkedéseket,
különösen az űrmegfigyelést és nyomon követést támogató program
létrehozásáról szóló [XXX] európai parlamenti és tanácsi határozattal[11] létrehozott programhoz való
hozzájárulás révén.
(10)     A 2014–2020 közötti
időszakban a Copernicus-fellépésekhez szükséges maximális pénzügyi
keretösszeg 2011. évi árakon 3 786 millió EUR, az Unió
általános költségvetése 1a. fejezetének 2. címén belül külön
költségvetési alcím keretében elkülönítve. A Bizottságnál a Copernicus program
koordinálása során felmerülő személyzeti és igazgatási kiadásokat az Unió
költségvetéséből kell finanszírozni.
(11)     A Copernicus végrehajtásának
és hosszú távú tervezésének javítása céljából a Bizottságnak többéves tervben
foglalt prioritásokkal, célkitűzésekkel és stratégiákkal összhangban kell
elfogadnia az éves munkaprogramot.
(12)     A Copernicus programnak
felhasználóközpontúnak kell lennie, ami szükségessé teszi a felhasználók
folyamatos, hatékony bevonását, különös tekintettel a szolgáltatási
követelmények meghatározására és validálására.
(13)     A Copernicus nemzetközi
dimenziója különös jelentőséggel bír az adat- és információcsere, valamint
a megfigyelési infrastruktúrához való hozzáférés terén. Ez az adatcsererendszer
költséghatékonyabb az adatvásárlási rendszereknél, és erősíti a program
globális dimenzióját.
(14)     Az EGT-megállapodás, valamint
a tagjelölt és potenciális tagjelölt országokkal kötött keretmegállapodások
rendelkeznek ezen országok uniós programokban való részvételéről. Ilyen értelmű
nemzetközi megállapodások megkötésével más harmadik országok és nemzetközi
szervezetek részvételét is lehetővé kell tenni.
(15)     Lehetővé kell tenni, hogy
a tagállamok, harmadik országok és nemzetközi szervezetek megfelelő
megállapodások alapján hozzájárulhassanak a programokhoz.
(16)     A Copernicus program
tekintetében a Bizottságnak teljes körű felelősséggel kell
rendelkeznie. Meg kell határoznia a program prioritásait és célkitűzéseit,
és biztosítania kell annak átfogó koordinációját és felügyeletét.
(17)     Tekintettel a Copernicus
partnerségi vonatkozására, illetve a műszaki szakértelem
megkettőzésének elkerülése érdekében a program végrehajtásával a
megfelelő műszaki és szakmai kapacitással rendelkező
szervezeteket kell megbízni.
(18)     A Copernicus program
végrehajtása során a Bizottság adott esetben igénybe veheti az illetékes uniós
ügynökségek, például az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EKÜ), az Európai
Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési
Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (FRONTEX), az Európai
Tengerbiztonsági Ügynökség (EMSA) és az Európai Unió Műholdközpontja,
illetve az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról
szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és
tanácsi rendelet[12]
58. cikke szerint bármely felhatalmazható érintett szerv segítségét.
(19)     A 966/2012/EU, Euratom
rendelet 61. cikkének (2) bekezdése szerint azon szervezetek (a
továbbiakban: az üzemeltetők) kiválasztását, amelyekre a Bizottság
végrehajtási feladatokat ruházhat, objektív okokra alapozott átlátható eljárás
szerint kell végezni, és az eljárás nem eredményezhet összeférhetetlenséget.
Tekintettel az érintett feladatok sajátos jellegére, a Copernicus program
közvetett irányításával megbízandó legalkalmasabb lehetséges üzemeltetők
meghatározására a szándéknyilatkozat benyújtására irányuló ad hoc eljárást
választották.
(20)     A Copernicus program
üzemeltetőinek a Bizottság felügyelete alatt kell eljárniuk, egyúttal
azonban kellő önállósággal kell rendelkezniük a rájuk ruházott feladatok
végrehajtásához. Éves munkaprogramot és azt kiegészítő éves végrehajtási
jelentést kell benyújtaniuk a Bizottságnak.
(21)     Fontos, hogy az EUMSZ
317. cikke szerinti kötelezettségeinek teljesítése érdekében a
Bizottságnak rendelkezésére álljanak az azon szervek tevékenységeinek
felügyeletéhez szükséges eszközök, amelyekre a Copernicus program keretében
végrehajtási feladatokat ruház. Ez a 966/2012/EU, Euratom rendelettel
ráruházott hatáskörökön túl lehetővé teszi, hogy a Bizottság utasításokat
adjon az üzemeltetőnek, és vizsgálatokat folytasson. Különösen sürgős
vagy előre nem látható események esetén, valamint minden olyan helyzetben,
amikor az üzemeltető nem tudja elvégezni ezeket a feladatokat, a
Bizottságot fel kell jogosítani arra, hogy a megbízást visszavonja és az
üzemeltető nevében eljárjon. E hatáskör gyakorlásának arányosnak kell
lennie az elérendő célokkal, és ennélfogva a hatáskör átruházásáról szóló
megállapodást a szükséges intézkedések elvégzésének idejére fel kell függeszteni.
(22)     Ahhoz, hogy a Copernicus célja
fenntarthatóan valósuljon meg, össze kell hangolni a Copernicusban érintett
különféle partnerek tevékenységeit, és a felhasználók igényeinek megfelelő
szolgáltatási és megfigyelési kapacitást kell kifejleszteni, kiépíteni és
működtetni. Ezzel összefüggésben az Unió, a tagállamok és a kormányközi
ügynökségek Copernicushoz való hozzájárulásai összehangolásának biztosításában
a Bizottságot bizottságnak kell segítenie, a lehető legjobban felhasználva
a meglévő képességeket, és azonosítva az uniós szinten kezelendő
hiányosságokat. Ezenkívül támogatnia kell a Bizottságot a Copernicus
következetes végrehajtásának ellenőrzésében.
(23)     A Bizottság által feladatokkal
megbízott üzemeltetők munkáját teljesítménymutatók alapján is mérni kell.
Ez iránymutatásként szolgálna az Európai Parlament és a Tanács részére a
Copernicus működése és a program végrehajtása terén tett
előrehaladásról.
(24)     A Copernicus program keretében
előállított adatokhoz és információkhoz teljes körű, nyílt és
díjmentes hozzáférést kell biztosítani a felhasználók számára ezen adatok és
információk felhasználásának és megosztásának előmozdítása, valamint az
európai Föld-megfigyelési piacok és különösen a downstream ágazat
megerősítése érdekében, lehetővé téve ezáltal a növekedést és a
munkahelyteremtést.
(25)     Amennyiben a Copernicusból
vagy harmadik féltől származó adatokhoz való hozzáférés vagy azok
felhasználása veszélyeztetheti az Unió és tagállamai biztonságát, vagy veszélyt
jelenthet azok külkapcsolataira, a Bizottságnak korlátoznia kell azok
elérhetőségét vagy csökkentenie kell a kiadott licencek számát.
(26)     A Copernicus
űrkomponenséhez tartozó eszközök tulajdonjogának kérdése fontos, és azt az
e tulajdonjog által a tulajdonosra ruházott jogokkal és kötelezettségekkel
összefüggésben kell vizsgálni. A használati, átruházási és rendelkezési jog az
Uniót csak tulajdonosi minőségben illeti meg. A Sentinel műholdak
esetében a tulajdonjog különösen az adatpolitikával kapcsolatos döntésnek és e
politika végrehajtása irányításának, a Sentinelek hasznosítási modellje és
üzemeltetője kiválasztásának, valamint többek között a műholdadatok
megosztásáról szóló nemzetközi megállapodások harmadik országokkal történő
megkötésének jogát biztosítja.
(27)     Az Unió pénzügyi érdekeit a
teljes kiadási ciklusban arányos intézkedésekkel kell védeni, beleértve a
szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, az
elveszített, jogtalanul kifizetett vagy szabálytalanul felhasznált pénzösszegek
visszafizettetését, valamint adott esetben a 966/2012/EU, Euratom rendelettel
összhangban igazgatási és pénzügyi bírságok kiszabását.
(28)     A Copernicus felhasználói
értékének növelése érdekében a Bizottságot a köztes és végfelhasználók
képviselőinek, a tagállamok, köztük az érintett nemzeti ügynökségek
szakértőinek vagy független szakértőknek kell segíteniük.
(29)     Annak érdekében, hogy e
rendelet végrehajtásához az éves munkaprogram, a 2014–2020 közötti
időszakra vonatkozó többéves terv és a Copernicus-adatok és ‑információk
tagállami felhasználása, valamint a Föld-megfigyelési technológiához és
fejlesztésekhez való tagállami hozzáférés egységesítésének előmozdítását
ösztönző intézkedések elfogadása tekintetében egységes feltételek álljanak
rendelkezésre, a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a
hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó
tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek
megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai
parlamenti és tanácsi rendeletben[13]
foglaltak szerint kell gyakorolni.
(30)     A tagállamok tájékoztatása és
a döntéshozatal pártatlanságának tiszteletben tartása érdekében a
Copernicus-adatok és -információk tagállami felhasználása és a
Föld-megfigyelési technológiához és fejlesztésekhez való tagállami hozzáférés
terén az egységesség előmozdítását célzó intézkedéseket tanácsadó
bizottsági eljárás keretében kell elfogadni. Az éves munkaprogram és a
2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves terv elfogadásakor a
vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni, mivel ez az aktus jelentős
következményekkel járó programhoz kapcsolódik.
(31)     A lehetséges biztonsági
kockázatok, valamint a sávszélesség és más műszaki korlátozások
figyelembevétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az
Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével
összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az operatív
szolgáltatásokhoz szükséges adatkövetelmények, a Copernicus-adatokra és
-információkra vonatkozó hozzáférési, regisztrálási és engedélyezési feltételek
és eljárások, a Copernicus program részét nem képező fogadóállomásoknak
továbbított műholdadatok továbbítására és felhasználására, valamint a
Copernicus-adatok és -információk archiválására vonatkozó feltételek és
eljárások, a Copernicus adat- és információs rendszerét érintő
működési zavarok megelőzéséhez szükséges egyedi műszaki
kritériumok és a Copernicus-adatok és -információk terjesztésének jogütközések
vagy biztonsági érdekellentétek nyomán szükséges korlátozására vonatkozó
kritériumok, valamint a biztonsági értékelés elvégzésére vonatkozó kritériumok
vonatkozásában. Különösen fontos, hogy a Bizottság megfelelő
konzultációkat folytasson az előkészítő munkája során, többek között
szakértői szinten. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell a releváns
dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő
egyidejű, kellő időben történő és megfelelő átadását.
(32)     Az e rendelet alapján finanszírozott
fellépéseket az esetleges későbbi korrekciók és új fejlesztések céljából
figyelemmel kell kísérni és értékelni kell.
(33)     Mivel e rendelet célját,
nevezetesen a Copernicus program létrehozását a tagállamok nem tudják
kielégítően megvalósítani, mert a Copernicus létrehozásához összeurópai
kapacitás szükséges, és olyan szolgáltatásoktól függ, amelyeket a tagállamokban
globálisan kell koordinálni, és így a koordinációnak uniós szintűnek kell
lennie, és ezért az intézkedés léptéke miatt az uniós szinten jobban
megvalósítható, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló
szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének
megfelelően. Összhangban az említett cikkben meghatározott arányosság
elvével, e rendelet nem haladja meg a célkitűzések eléréséhez szükséges
mértéket.
(34)     A megfelelő irányítási és
finanszírozási keret létrehozása, valamint a Copernicus program 2014-től
kezdődő teljes körű működésének biztosítása céljából ezért
a 911/2010/EU rendeletet hatályon kívül kell helyezni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet létrehozza a Copernicus
elnevezésű uniós Föld-megfigyelési programot, és meghatározza annak
végrehajtási szabályait.
2. cikk
Általános célkitűzések
(1)
A Copernicus program a következő
általános célkitűzések megvalósításához járul hozzá:
a)      a környezet védelme, valamint
segítségnyújtás a polgári védelmi és biztonsági erőfeszítésekhez;
b)      a növekedést célzó
Európa 2020 stratégia támogatása az intelligens, fenntartható és
inkluzív növekedés céljaihoz való hozzájárulás révén; a program a kereskedelmi
alkalmazások előmozdításával különösen a gazdasági stabilitást és
növekedést segíti elő.
(2)
A világűrbe telepített megfigyelési eszközök
által előállított eredeti adatoknak és információknak, valamint a
lokálisan elérhető adatoknak (a továbbiakban: Copernicus-adatok és
-információk) pontosnak és megbízhatónak kell lenniük, azokat hosszú távú és
fenntartható alapon kell biztosítani, és meg kell felelniük a Copernicus
felhasználói közösségek igényeinek. Ezekhez az adatokhoz teljes körű,
nyílt és díjmentes hozzáférést kell biztosítani, az e rendeletben vagy e
rendelet alapján meghatározott feltételekre figyelemmel.
(3)
A (2) bekezdés alkalmazásában a Copernicus
felhasználói közösségek azok az európai nemzeti, regionális vagy helyi szervek,
amelyeket a 4. cikk (1) bekezdésében említett területeken
közszolgálat vagy szakpolitika meghatározásával, végrehajtásával,
érvényesítésével vagy nyomon követésével bíznak meg.
(4)
Az (1) bekezdésben említett célkitűzések
elérését az alábbi eredménymutatók alapján mérik:
a)      a vonatkozó szolgáltatásszintű,
környezetvédelmi, polgári védelmi és biztonsági szolgáltatásnyújtási
követelményekkel összhangban rendelkezésre bocsátott adatok és információk;
b)      az európai downstream üzemeltetők
piaci térnyerése és versenyképessége.
3. cikk
Konkrét célkitűzések
(1)
A 2. cikkben ismertetett általános
célkitűzések elérése érdekében a Copernicus programnak eleget kell tennie
a felhasználói igényeknek, és biztosítania kell a 4. cikk
(1) bekezdésében említett operatív szolgáltatásokat. E célkitűzés elérését a felhasználók számának változásában, az
elért adatok és többletértéket képviselő információk mennyiségében,
valamint a tagállamok közötti adattovábbítás bővülésében mért adat- és
információhasználat alapján kell értékelni.
(2)
A Copernicus program fenntartható és megbízható
hozzáférést biztosít a világűrbe telepített, önálló uniós
Föld-megfigyelési kapacitásból származó megfigyelési adatokhoz, és igénybe
veszi, illetve szükség esetén kiegészíti, a meglévő eszközöket és
képességeket. E célkitűzés megvalósulását a telepített műholdak
számában és az előállított adatok mennyiségében kifejezett kiépített
űrinfrastruktúra alapján mérik.
4. cikk
A Copernicus-szolgáltatások alkalmazási köre
A 3. cikk (1) bekezdésében említett
Copernicus-szolgáltatások az alábbiakat foglalják magukban:
1.           Operatív szolgáltatások:
(a)
A légkör-megfigyelési szolgáltatás a
levegőminőségről európai szintű, a légkör kémiai
összetételéről pedig globális szintű információkkal szolgál. Különösen a helyi és nemzeti szintű levegőminőség
megfigyelését végző rendszerek számára szolgáltat információkat, és hozzá
kell járulnia a légköri kémia éghajlati paramétereinek megfigyeléséhez is.
(b)
A tengermegfigyelési szolgáltatás információkat
nyújt a fizikai óceán és a tengeri ökoszisztémák állapotáról és dinamikájáról a
világóceánban és az európai regionális területeken.
(c)
A szárazföld-megfigyelési szolgáltatás a
biodiverzitás, a talaj, a víz, az erdő és a nemzeti erőforrások
globális és helyi környezetvédelmi felügyeletét, valamint általában a
környezetvédelmi, agrár-, fejlesztési, energia-, várostervezési,
infrastrukturális és közlekedési politikákat támogató információkat nyújt.
(d)
Az éghajlatváltozás megfigyelését célzó
szolgáltatás az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást és hatásainak
enyhítését előmozdító politikák támogatása céljából olyan információkat
nyújt, amelyek bővítik az eddigi ismereteket. Különösen az alapvető
fontosságú éghajlati változók rendelkezésre bocsátásához, az éghajlat
elemzéséhez és az alkalmazkodás és a hatások enyhítése szempontjából
megfelelő időbeli és térbeli kiterjedésű előrejelzésekhez
járul hozzá az egyes uniós ágazati és társadalmi előnyökkel szolgáló
területeken.
(e)
A katasztrófaelhárítási szolgáltatás a
különböző típusú katasztrófák, mint például meteorológiai katasztrófák,
geofizikai katasztrófák, ember által szándékosan vagy véletlenül okozott
katasztrófák és más humanitárius katasztrófák esetében szükséges
katasztrófaelhárításhoz, valamint a megelőzési, felkészültségi,
katasztrófaelhárítási és helyreállítási tevékenységekhez szükséges
információkat nyújt.
(f)
A biztonsági szolgáltatás az európai biztonsági
kihívásokhoz támogatást nyújtó és a megelőzési, felkészültségi és
katasztrófaelhárítási kapacitásokat – különösen a határőrizet és tengerfelügyelet
terén – javító információkat nyújt, egyúttal pedig támogatja az Unió külső
fellépését a több régiót érintő biztonsági veszélyek feltárása és nyomon
követése, a kockázatértékelés és a korai előrejelző rendszerek,
valamint a határterületek feltérképezése és megfigyelése révén.
2.           Az operatív szolgáltatások
minőségének és teljesítményének javítását, ezen belül azok fejlesztését és
módosítását, valamint az üzemeltetési kockázatok elkerülését vagy enyhítését
célzó fejlesztési tevékenységek.
3.           Támogató tevékenységek,
úgymint az operatív szolgáltatások felhasználók általi igénybevételének és a
downstream alkalmazások használatának előmozdítása, valamint tájékoztatási
és terjesztési tevékenységek.
5. cikk
Űrkomponens
A Copernicus űrkomponense a 2. és
3. cikkben említett célkitűzések elérése érdekében a
világűrből származó megfigyelési adatokat biztosít, amelyeket
elsősorban a 4. cikk (1) bekezdésében említett operatív
szolgáltatásokhoz használnak fel. A Copernicus űrkomponense az alábbi
tevékenységeket foglalja magában:
(a)
A
világűrből származó megfigyelési adatok biztosítása, ideértve a
következőket:
–
a Copernicus űrinfrastruktúra üzemeltetése,
többek között a műholdak feladatainak meghatározása, a műholdak
nyomon követése és ellenőrzése, adatfogadás és -feldolgozás, -archiválás
és -terjesztés, valamint állandó kalibrálás és validálás;
–
lokális adatok biztosítása a világűrből
származó megfigyelési adatok kalibrálásához és validálásához;
–
a harmadik felek űrprogramjából származó és a
Copernicus űrinfrastruktúrát kiegészítő adatok biztosítása,
archiválása és terjesztése;
–
a Copernicus űrinfrastruktúra karbantartása.
(b)
A felhasználók változó igényeire válaszul végzett
tevékenységek, ideértve a következőket:
–
a megfigyelési hiányosságok azonosítása és új
űrprogramok meghatározása a felhasználói követelmények alapján;
–
a Copernicus űrkomponens korszerűsítését
és kiegészítését célzó fejlesztések, úgymint az űrinfrastruktúra új
elemeinek tervezése és beszerzése.
(c)
Hozzájárulás a műholdak ütközési kockázattal
szembeni védelméhez.
6. cikk
Lokális komponens
A Copernicus program lokális komponense az
alábbi tevékenységeket foglalja magában:
(a)
a helyi adatgyűjtés és -szolgáltatás
koordinációja és harmonizációja, helyi adatok biztosítása az operatív
szolgáltatások számára, nemzetközi szinten ideértve a harmadik felektől
származó lokális adatokat;
(b)
technikai segítségnyújtás a Bizottság részére a
helyi megfigyelési adatokra vonatkozó szolgáltatási követelmények tekintetében;
(c)
együttműködés a helyi üzemeltetőkkel a
lokális megfigyelési infrastruktúrához és hálózatokhoz kapcsolódó fejlesztési
tevékenységek következetességének előmozdítása céljából.
7. cikk
Finanszírozás
(1)
A Copernicus program 2014–2020 közötti
időszakra vonatkozó pénzügyi keretösszege 2011. évi árakon legfeljebb
3786 millió EUR.
(2)
Az előirányzatokat a költségvetési hatóság
engedélyezi évente a többéves pénzügyi keret által rögzített határokon belül.
Az egy pénzügyi évnél hosszabb ideig tartó tevékenységek költségvetési
kötelezettségvállalásai felbonthatók több évre esedékes éves részletekre.
(3)
A Copernicus program pénzügyi előirányzata
fedezheti a Copernicus program irányításához és céljainak megvalósításához
közvetlenül szükséges előkészítő, felügyeleti, ellenőrzési,
pénzügyi vizsgálati és értékelő tevékenységhez kapcsolódó költségeket is,
különösen a tanulmányok, értekezletek, tájékoztatási és kommunikációs
tevékenységek kiadásait, továbbá az információfeldolgozásra és adatcserére
szolgáló informatikai hálózatokhoz kapcsolódó kiadásokat. Az e rendelet
értelmében kommunikációs tevékenységekre elkülönített források arányosan
egyúttal az Unió politikai prioritásait érintő intézményi kommunikáció
költségeire is fordíthatók.
(4)
A más szervekre átruházott feladatok tekintetében a
966/2012/EU, Euratom rendelet 164. és 165. cikkében említett eljárást kell
alkalmazni.
8. cikk
A Bizottság munkaprogramja
A Bizottság a Copernicus program
végrehajtásának minden évére vonatkozóan munkaprogramot fogad el a 966/2012/EU,
Euratom rendelet 84. cikkével összhangban. E végrehajtási aktust az e
rendelet 21. cikkének (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági
eljárással összhangban kell elfogadni.
9. cikk
Együttműködés a tagállamokkal
(1)
A Bizottság a közöttük folyó adat- és
információcsere javítása, valamint a Copernicus programban elérhető adatok
és információk mennyiségének növelése érdekében együttműködik a
tagállamokkal.
(2)
A Bizottság a Copernicus-adatok és -információk
tagállami felhasználása és a Föld-megfigyelési technológiához és
fejlesztésekhez való tagállami hozzáférés terén az egységesség
előmozdítását célzó intézkedéseket fogadhat el. Ezen intézkedések hatásai
nem torzíthatják a szabad versenyt. E végrehajtási aktusokat a 21. cikk
(2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell
elfogadni.
10. cikk
Nemzetközi együttműködés
(1)
Az Unió – amelyet a Bizottság képvisel –
megállapodásokat köthet a következő harmadik országokkal:
a)      az Európai Szabadkereskedelmi Társulás
(EFTA) azon országai, amelyek az EGT-megállapodás szerződő felei is,
az EGT-megállapodásban meghatározott feltételekkel;
b)      a tagjelölt országok, valamint a
potenciálisan tagjelölt országok a vonatkozó keretmegállapodásokban vagy
társulási megállapodás jegyzőkönyvében az uniós programokban történő
részvételükkel kapcsolatban meghatározott általános elveknek megfelelően;
c)      Svájc, az a) és b) pontban nem
említett más harmadik országok és nemzetközi szervezetek, az Unió által ilyen
harmadik országgal vagy nemzetközi szervezettel az EUMSZ 218. cikke
alapján kötött megállapodás alapján, amely megállapodásnak meg kell határoznia
a részvétel feltételeit és részletes szabályait.
(2)
Harmadik országok vagy nemzetközi szervezetek
pénzügyi támogatást vagy természetbeni hozzájárulást nyújthatnak a programhoz.
A pénzügyi támogatás a 966/2012/EU, Euratom rendelet 21. cikke
(2) bekezdésének értelmében külső címzett bevételnek minősül. A
természetbeni pénzügyi támogatás és hozzájárulások a vonatkozó harmadik
országgal vagy nemzetközi szervezettel kötött megállapodás feltételei szerint
fogadhatók el.
11. cikk
A Bizottság szerepe
(1)
A program tekintetében a Bizottság teljes
körű felelősséggel rendelkezik. Meghatározza
a program prioritásait és célkitűzéseit, és ellenőrzi annak
végrehajtását, különösen a költségek, az ütemezés és a teljesítés tekintetében.
(2)
A Bizottság az Unió nevében és saját hatáskörén
belül ellátja a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel fenntartott
kapcsolatok irányítását, biztosítva a Copernicus program és a nemzeti, uniós és
nemzetközi szintű tevékenységek közötti koordinációt.
(3)
A Bizottság összehangolja az operatív
szolgáltatásnyújtást és a szolgáltatások üzemeltetéséhez szükséges megfigyelési
infrastruktúrából származó adatok hosszú távú elérhetőségét célzó
tagállami hozzájárulásokat.
(4)
A Bizottság biztosítja a Copernicus program és más
vonatkozó uniós politikák, eszközök, programok és intézkedések közötti
kiegészítő jelleget és összhangot.
(5)
A Bizottság olyan mechanizmust és konzultációt tart
fenn, amely a felhasználók átlátható és rendszeres bevonására szolgál, és
lehetővé teszi a felhasználók igényeinek uniós és nemzeti szintű
figyelembevételét.
(6)
A Bizottság a 22. cikkel összhangban
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az operatív szolgáltatásokhoz
szükséges adatkövetelmények meghatározására vonatkozóan, amelyben rendelkezik
azok változásáról is.
(7)
A Bizottság rendelkezésre bocsátja a Copernicus
program finanszírozásához szükséges pénzügyi forrásokat.
12. cikk
Üzemeltetők
(1)
Amennyiben ezt a fellépés sajátos jellege és
az uniós szerv különleges szakértelme megfelelően indokolja, a Bizottság
részben vagy teljes körűen illetékes uniós szervekre ruházhatja a
4. cikkben ismertetett végrehajtási feladatokat. Ilyen
ügynökségek többek között a következők:
a)      az Európai Környezetvédelmi Ügynökség
(EKÜ);
b)      az Európai Unió Tagállamai Külső
Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai
Ügynökség (FRONTEX);
c)      az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség
(EMSA);
d)      az Európai Unió Műholdközpontja
(EUSC).
(2)
Az uniós szerv kiválasztásakor megfelelően
figyelembe kell venni a feladatok átruházásából eredő költséghatékonyságot
és az adott szerv irányítási szerkezetére, valamint pénzügyi és emberi
erőforrásaira gyakorolt hatást.
(3)
Az e cikk értelmében kivételesen valamely illetékes
uniós szervre ruházott költségvetés-végrehajtási feladatokat tájékoztatás
céljából fel kell tüntetni az adott uniós szerv munkaprogramjában.
(4)
A Bizottság részben vagy teljes körűen az Európai
Űrügynökségre (ESA) ruházhatja az 5. cikk b) pontjában
ismertetett űrkomponens fejlesztési feladatait.
(5)
A Bizottság részben vagy teljes körűen az
ESA-ra és a Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezetére
(EUMETSAT) ruházhatja az 5. cikk a) pontjában ismertetett
űrkomponens üzemeltetési feladatait.
(6)
A Bizottság részben vagy teljes körűen a
4. cikkben ismertetett szolgáltatásokat nyújtó üzemeltetőkre
ruházhatja a 6. cikkben bemutatott lokális komponens tevékenységeit.
13. cikk
Az üzemeltetők kiválasztása
(1)
A 12. cikkben meghatározott
üzemeltetők kivételével a Bizottság kiválasztja azokat az
üzemeltetőket, amelyekre az e cikk (2), (3) és (4) bekezdésben
ismertetett eljárással összhangban végrehajtandó feladatokat ruház.
(2)
A Bizottság szándéknyilatkozat benyújtására
irányuló felhívást tesz közzé a lehetséges üzemeltetők számára. A felhívás
az alább bemutatott eljárással összhangban tartalmazza a kizárási és
kiválasztási kritériumokat.
(3)
A Bizottság átlátható és objektív párbeszédet indít
a kiválasztási kritériumokat teljesítő azon szervekkel, amelyek esetében
nem áll fenn összeférhetetlenség. A párbeszédet követően a Bizottság
hatáskör átruházásáról szóló megállapodásokat ír alá a megfelelő
tapasztalatot, valamint működési és pénzügyi kapacitást igazoló szervvel
vagy szervekkel.
(4)
A Bizottság a hatáskör átruházásáról szóló
megállapodásnak a 12. cikkben felsorolt szervekkel történő megkötését
megelőzően vagy kellően indokolt és megfelelően dokumentált
kivételes esetekben közvetlen tárgyalásokat folytathat, különösen akkor, ha:
a)      a lehetséges üzemeltetőknek szóló,
szándéknyilatkozat benyújtására irányuló felhívásra nem érkezett megfelelő
ajánlat;
b)      a végrehajtandó feladatok olyan sajátos
jellemzőkkel bírnak, amelyek szakmai hozzáértése, nagyfokú szakosodása
vagy igazgatási hatásköre miatt egy adott üzemeltető bevonását teszik
szükségessé;
c)      az Uniótól független, előre nem
látható esemény által előidézett rendkívüli sürgősségre való
tekintettel a (2) és (3) bekezdésben említett eljárás betartása indokolatlanul
megnehezítené a végrehajtandó feladatok elvégzését.
14. cikk
Az üzemeltetők felügyelete
(1)
Az üzemeltetők csak a Bizottság
jóváhagyásával végezhetnek a hatáskör átruházásáról szóló megállapodásban nem
említett további feladatokat. Az üzemeltető e további vagy
kiegészítő feladatokért a költségek visszatérítésén túl nem igényelhet
kártalanítást vagy kártérítést.
(2)
A Bizottság gondoskodik arról, hogy az
üzemeltetők elszámolásaikat, valamint minden vonatkozó dokumentumot és
információt teljes körűen nyilvánosságra hozzanak. A Bizottság elvégezheti
az e rendeletnek és a hatáskör átruházásáról szóló vonatkozó megállapodásoknak
való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges – többek között helyszíni –
vizsgálatokat.
(3)
Amennyiben azt sürgős vagy előre nem
látható esemény indokolja, illetve az üzemeltető indokolt kérésére a
Bizottság eljárhat az üzemeltető nevében, és a szükséges intézkedések
elvégzésének idejére és azok tekintetében felfüggesztheti a hatáskör
átruházásáról szóló megállapodást.
(4)
A hatáskör átruházásáról szóló megállapodások vagy
a munkaprogram végrehajtása során az üzemeltetők a szerződések és
támogatások odaítélésével kapcsolatos panaszaikat a Bizottsághoz nyújthatják
be. Ilyen panasz mindazonáltal csak szándékos jogsértés, súlyos gondatlanság
vagy csalás esetén nyújtható be, kizárólag azt követően, hogy az
üzemeltető valamennyi jogorvoslati lehetőséget igénybe vett.
15. cikk
A Copernicus adat- és információkezelési politikája
(1)
A Copernicus-adatokhoz és -információkhoz
teljes körű, nyílt és díjmentes hozzáférést kell biztosítani az alábbi
korlátozásokra figyelemmel:
a)      a harmadik féltől származó adatokhoz
és információkhoz kapcsolódó engedélyezési feltételek;
b)      terjesztési formátumok, jellemzők és
továbbítási eszközök;
c)      az Uniónak és tagállamainak biztonsági
érdekei és külkapcsolatai;
d)      a Copernicus-adatokat és -információkat
előállító rendszer biztonsági vagy műszaki okok miatt kialakuló
működési zavarának kockázata.
16. cikk
A hozzáférés és felhasználás korlátai és feltételei
(1)
A Bizottság a 22. cikkel összhangban
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el az alábbiak vonatkozásában:
a)      a Copernicus-adatokra és -információkra
vonatkozó hozzáférési, regisztrálási és engedélyezési feltételek és eljárások,
ideértve azok formátumát, jellemzőit és a terjesztési eszközöket;
b)      a Copernicus program részét nem
képező fogadóállomásoknak továbbított műholdadatok továbbítására és
felhasználására vonatkozó feltételek és eljárások;
c)      a Copernicus-adatok és -információk
archiválására vonatkozó feltételek és eljárások;
d)      a Copernicus adat- és információs
rendszerét érintő működési zavarok megelőzéséhez szükséges
egyedi műszaki kritériumok, ideértve az elsőbbségi hozzáférést;
e)      a Copernicus-adatok és -információk
terjesztésének jogütközések vagy biztonsági érdekellentétek miatt szükségessé
váló korlátozására vonatkozó kritériumok;
f)       a biztonsági értékelés elvégzésére
vonatkozó kritériumok.
(2)
A Bizottság e rendeletnek, valamint az
(1) bekezdésben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak
megfelelően létrehozza a Copernicusból és a harmadik felektől
származó adatokhoz és információkhoz, valamint a műholdadatok Copernicus
programon kívüli fogadóállomásokra történő letöltéséhez kapcsolódó
megfelelő licenceket.
17. cikk
A biztonsági érdekek védelme
(1)
A Bizottság az uniós vagy nemzetbiztonsági
érdekek védelme szempontjából létfontosságú adatok és információk meghatározása
érdekében elvégzi a Copernicus-adatok és -információk előzetes biztonsági
értékelését.
(2)
A Copernicus programban részt vevő,
10. cikk szerinti tagállamok és harmadik országok felkérhetik a
Bizottságot új biztonsági értékelés elvégzésére, amennyiben ezt biztonsági
vonatkozású változások indokolják.
(3)
Ha az előzetes biztonsági értékelés a
Copernicus-adatok és -információk gyűjtésének és előállításának ideje
alatt nem lehetséges, a Bizottság helyszíni biztonsági értékelést végezhet.
(4)
A Bizottság a 16. cikk (1) bekezdésének
f) pontja értelmében elfogadott kritériumok alapján utasításokat ad a
Copernicus-adatok és -információk terjesztésének egyes esetekben történő
korlátozására vonatkozóan. Sürgős esetben a bizottsági utasítások az azok
eredményességét biztosító legrövidebb határidőn belül elfogadhatók. A
Bizottság a Copernicus program célkitűzéseire, valamint a Copernicus adat-
és információkezelési politikájára figyelemmel a legkisebb beavatkozással járó
intézkedést választja. Utasításainak többek között azok időszerűsége
és területi hatálya tekintetében is arányosnak kell lenniük, és az érintett
biztonsági érdekek védelmét a más forrásokból származó adatok és információk
alapján kell mérlegelnie.
18. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1)
A Bizottság megfelelő intézkedéseket
tesz, amelyek csalás, vesztegetés és egyéb jogellenes tevékenységek ellen
megelőző fellépések, hatékony ellenőrzések, illetve szabálytalanságok
észlelése esetén a jogtalanul kifizetett összegek behajtásának, valamint –
adott esetben – hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási és
pénzügyi bírságoknak az alkalmazásával biztosítják, hogy az e program alapján
finanszírozott intézkedések végrehajtása során az Európai Unió pénzügyi érdekei
védelemben részesülnek.
(2)
A Bizottság vagy annak képviselői és a
Számvevőszék hatáskörrel rendelkeznek, hogy dokumentumok alapján és a
helyszínen ellenőrizzék a támogatás kedvezményezettjeit, illetve a program
keretében uniós támogatásban részesülő vállalkozókat és alvállalkozókat.
(3)
Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által
lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i
1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben és az Európai Közösségek
pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében
a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról
szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben
megállapított rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően az Európai
Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálatokat, köztük helyszíni
ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása érdekében,
hogy az e program alapján finanszírozott támogatási megállapodással, támogatási
határozattal vagy szerződéssel kapcsolatban csalás, korrupció vagy bármely
egyéb jogellenes tevékenység révén sérültek-e az Unió pénzügyi érdekei.
(4)
Az (1), (2) és (3) bekezdés sérelme nélkül az e
program végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi
szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásokban, az e program
végrehajtása keretében létrejött támogatási megállapodásokban és támogatási
határozatokban kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a
Számvevőszék és az OLAF saját hatáskörén belül elvégezheti az említett
ellenőrzéseket és vizsgálatokat.
19. cikk
Tulajdonjog
(1)
A Copernicus program keretében létrehozott
vagy kifejlesztett tárgyi eszközök és immateriális javak összességének az Unió
vagy egy erre a célra kijelölt szerv vagy alap tulajdonát kell képeznie, a
fennálló tulajdonjogokra vonatkozóan – adott esetben – harmadik felekkel kötött
megállapodásokra is figyelemmel.
(2)
A tulajdonjog Unióra történő átruházásához
kapcsolódó feltételeket az (1) bekezdésben említett megállapodásokban határozzák
meg.
(3)
A Bizottság a 22. cikkel összhangban
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az uniós tulajdonjog
későbbi átruházására vonatkozó feltételek megállapítása céljából. A
felhatalmazáson alapuló jogi aktus e megbízott szerv vagy alap kijelölését
átlátható és objektív okokra alapozza, ami nem eredményez
összeférhetetlenséget.
20. cikk
Segítségnyújtás a Bizottságnak
(1)
A Bizottságot a végfelhasználók
képviselői, különösen biztonsági kérdésekben független szakértők és
az érintett nemzeti ügynökségek, elsősorban a nemzeti űrügynökségek
képviselői segíthetik, hogy biztosítsák számára a szükséges műszaki
és tudományos szakértelmet és felhasználói visszajelzést.
21. cikk
Bizottsági eljárás
(1)
A Bizottság munkáját bizottság (a
továbbiakban: a Copernicus-bizottság) segíti. E
bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.
(2)
Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a
182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
(3)
Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a
182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
22. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1)
A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának
feltételeit e cikk határozza meg.
(2)
A Bizottság 2014. január 1-től
határozatlan időre szóló felhatalmazást kap a 16. cikk
(1) bekezdésében és a 19. cikk (3) bekezdésében említett
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
(3)
Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor
visszavonhatja a felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti
az abban megjelölt felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat az Európai
Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a
határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat
nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
érvényességét.
(4)
A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus
elfogadását követően haladéktalanul értesíti arról egyidejűleg az
Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5)
A 16. cikk (1) bekezdése és a
19. cikk (3) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló
jogi aktusok csak akkor lépnek hatályba, ha az értesítést követő két hónapos
időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt
kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai
Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt
arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam
az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal
meghosszabbodik.
23. cikk
Értékelés
(1)
A Bizottság legkésőbb
2018. június 30-ig értékelő jelentést készít a Copernicus
program keretében finanszírozott feladatok célkitűzéseinek
megvalósításáról azok eredménye és hatásai, európai többletértéke, valamint az
erőforrás-felhasználás hatékonysága tekintetében. Az értékelés különösen arra tér ki, hogy a célkitűzések továbbra
is érvényesek-e, valamint hogy az intézkedések hogyan járulnak hozzá a 2. és
3. cikkben ismertetett célkitűzésekhez.
(2)
A Bizottság az (1) bekezdésben említett
értékelést az üzemeltetőkkel szoros együttműködésben végzi el, míg a
Copernicus program felhasználói közösségei megvizsgálják a program eredményességét
és hatékonyságát, valamint a 2. és 3. cikkben említett
célkitűzésekhez való hozzájárulását. A Bizottság ezen értékelések
eredményeit közli az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal, az Európai Gazdasági és
Szociális Bizottsággal és a Régiók Bizottságával.
(3)
A Bizottság szükség esetén független szervek
segítségével értékelheti a projektek végrehajtásának módját, valamint azok
megvalósításának hatását, annak érdekében, hogy eldönthessék, hogy a
meghatározott célok, beleértve a környezetvédelemmel kapcsolatos célokat is,
teljesültek-e.
(4)
A Bizottság felkérheti a tagállamokat, hogy
bocsássák rendelkezésre az e rendelet keretében támogatott fellépések és a
kapcsolódó projektek egyedi értékelését, vagy adott esetben biztosítsák számára
a projektek értékeléséhez szükséges információkat és segítséget.
24. cikk
Hatályon kívül helyezés
A
911/2010/EU rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül
helyezett rendeletre való hivatkozásokat úgy kell értelmezni, mintha e
rendeletre való hivatkozások lennének.
25. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet
2014. január 1-jétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT FŐBB ADATAI
              1.1.    A javaslat címe
              1.2.    A
tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett szakpolitikai terület
              1.3.    A
javaslat típusa
              1.4.    Célkitűzések

              1.5.    A
javaslat indoklása
              1.6.    Az
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
              1.7.    Tervezett
irányítási módszerek
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.    A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
              2.2.    Irányítási
és kontrollrendszer
              2.3.    A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésre vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.    A
többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely
kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?
              3.2.    A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
összegzése
              3.2.2. Az
operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.3. Az
igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.4. A
jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség
              3.2.5. Harmadik
felek részvétele a finanszírozásban
              3.3.    A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
JAVASLATOKAT
KÍSÉRŐ PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT FŐBB ADATAI
1.1.        A javaslat címe
Javaslat:
az Európai Parlament és a Tanács rendelete az európai Föld-megfigyelési program
(Copernicus) létrehozásáról
1.2.        A tevékenységalapú
irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett
szakpolitikai terület[14]
02. cím:
Vállalkozáspolitika
02 06.
fejezet: Copernicus
1.3.        A javaslat típusa
¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést
követő új intézkedésre irányul[15]

þ A
javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított
intézkedésre irányul
1.4.        Célkitűzések
A Copernicus a GMES (globális környezetvédelmi
és biztonsági megfigyelés) elnevezésű európai Föld-megfigyelési program új
neve. Minden olyan tevékenységet magában foglal, amelynek célja a
környezetvédelmi kérdésekkel és biztonsági ügyekkel kapcsolatos pontos és megbízható
adatok és információk megszakítás nélküli nyújtása az Unióban és a
tagállamokban a politikai döntéshozatalért, a végrehajtásért és a
megfigyelésért felelős felhasználóknak. A Copernicus célja, hogy
folyamatos, független és megbízható hozzáférést biztosítson Európa számára a
megfigyelési adatokhoz és információkhoz.
A Copernicus programot az intelligens,
fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégia
keretében kell megvalósítani. A növekedéshez és gazdasági stabilitáshoz a
többletértéket képviselő kereskedelmi alkalmazások előmozdítása révén
nyújtott hozzájárulásának köszönhetően az Európa 2020 stratégián
alapuló iparpolitikai kiemelt kezdeményezés[16]
szerves részét alkotja.
A Copernicus a következő általános
célkitűzések megvalósításához járul hozzá:
(a)
a környezet védelme, valamint segítségnyújtás
a polgári védelmi és biztonsági erőfeszítésekhez;
(b)
a növekedést célzó Európa 2020 stratégia
támogatása az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés céljaihoz való
hozzájárulás révén; a program a kereskedelmi alkalmazások előmozdításával
különösen a gazdasági stabilitást és növekedést segíti elő.
A Copernicus felhasználói közösségek azok az
európai nemzeti, regionális vagy helyi szervek, amelyeket a rendelet
4. cikkének (1) bekezdésében említett területeken közszolgálat vagy
szakpolitika meghatározásával, végrehajtásával, érvényesítésével vagy nyomon
követésével bíznak meg. Ez elsősorban többek között az alábbi
csoportokat érinti:
–
európai, nemzeti, regionális és helyi szintű
hatóságok (mint felhasználók és közreműködők), harmadik országokban
is (úgymint a részt vevő országok és például a „GMES és Afrika”
kezdeményezés kedvezményezett országai);
–
a downstream ágazat, különösen a kkv-k; és
–
a végfelhasználók (helyi és regionális
önkormányzatok, közintézmények, többek között egyetemek, kutatóközpontok vagy
akár a Copernicus révén támogatott közszolgáltatásokat igénybe vevő
polgárok), a downstream ágazat vásárlói.
1.4.1.     A javaslat által érintett
többéves bizottsági stratégiai célkitűzések
A Copernicus a következőképpen kíván
hozzájárulni az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez:
–
„erőforrás-hatékonyabb, környezetbarátabb
gazdaság”, azaz különösen a környezeti
erőforrások és ökoszisztémák és a biológiai sokféleség védelme és az
azokkal való gazdálkodás; az uniós szakpolitikák jobb végrehajtásából származó
hatékonyságnövekedés elérése például a közlekedés területén a hajózási
útvonalak javítását lehetővé tevő jégmegfigyelés; a mezőgazdaság
területén az intelligens gazdálkodás támogatása és ezáltal az új belépők
szükségleteinek csökkentése; valamint az energiaügyek területén a fotovoltaikus
energia előállításához szükséges napsugárzás mérése révén;
–
„versenyképesebb gazdaság”, ipar- és űrpolitikai kiemelt kezdeményezésként a Copernicus
célja az uniós ipar versenyképességének, valamint az űrben és azon túl
érvényesülő technológiai előnyének erősítése; kifejezetten
törekszik arra, hogy a downstream ágazaton belül a Copernicus-információkon
alapuló új szolgáltatások kifejlesztésével és ezáltal az innováció ösztönzésével
üzleti lehetőségeket teremtsen a kkv-k számára;
–
„tudáson alapuló gazdaság”, a Copernicus elő kívánja segíteni a globális kihívások jobb
megismerését, és kritikus adatok szolgáltatásával támogatja a kutatás/tudomány
fejlődését;
–
„innováción alapuló gazdaság”, a Copernicus lehetővé teszi fokozottan innovatív downstream
szolgáltatások megjelenését. Célja a kutatói közösség és az üzleti világ
közötti partnerségek létrehozása, ezenfelül referenciaértékeket határozhat meg
a kutatás-fejlesztés üzleti alkalmazására vonatkozóan;
–
„magas foglalkoztatás jellemezte gazdaság”, a Copernicus a magasan képzett munkavállalók iránti kereslet növelése
révén további munkahely-teremtési lehetőségeket biztosít;
–
„gazdasági, társadalmi és területi kohézió”, azaz új szárazföldi infrastruktúra iránti igény, különösen az EU-12
tagállamokban; azáltal, hogy valamennyi tagállamban új üzleti
lehetőségeket teremt a kkv-k számára, a Copernicus lendületet ad a
szárazföldi vagy katasztrófaelhárítási szolgáltatások terén lemaradással küzdő
országoknak, ennélfogva hozzájárul a tagállamok közötti fokozott kohézió
célkitűzésének eléréséhez. A Copernicus-szolgáltatások természetükből
adódóan összeurópai jellegűek és eleget tesznek az európai
követelményeknek.
1.4.2.     Konkrét célkitűzés(ek) és
a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett tevékenység(ek)
A Copernicus program konkrét célkitűzései a
következők:
1. sz. konkrét célkitűzés:
Copernicus-szolgáltatások
A Copernicus szárazföld-megfigyelési
szolgáltatásainak középpontjában az európai, regionális és nemzeti szintű,
időszakos felszínborítási térképezési szolgáltatás, valamint a dinamikus
szárazföld-megfigyelési tevékenységek állnak.
A Copernicus tengermegfigyelési szolgáltatása
információkat nyújt a fizikai óceánok és a tengeri ökoszisztémák állapotáról a
világóceánban és az európai regionális területeken. A Copernicus
tengermegfigyelési szolgáltatásainak alkalmazási területei közé tartozik a
tengerbiztonság, a tengeri környezetvédelem és a part menti régiók, a tengeri
erőforrások, valamint az évszakos meteorológiai előrejelzés és az
éghajlat megfigyelése.
A Copernicus légköri környezetvédelmi
szolgáltatása biztosítja a levegőminőség európai szintű, a
légkör kémiai összetételének pedig globális szintű megfigyelését.
Különösen a helyi és nemzeti szintű levegőminőség megfigyelését
végző rendszerek számára szolgáltat információkat, és hozzá kell járulnia
a légköri kémia éghajlati paramétereinek megfigyeléséhez is.
A Copernicus éghajlatváltozás-figyelési
szolgáltatása lehetővé teszi az éghajlatváltozás hatásaihoz való
alkalmazkodást és a hatások enyhítését. Különösen az alapvető fontosságú
éghajlati változók rendelkezésre bocsátásához, az éghajlat elemzéséhez és az
alkalmazkodáshoz és a hatások enyhítéséhez szükséges nagyságrendű
előrejelzésekhez, valamint a vonatkozó szolgáltatás nyújtásához kell
hozzájárulnia.
A Copernicus katasztrófaelhárítási szolgálata
térképek és/vagy különböző szintű előre feldolgozott adatok
együttes biztosításával támogatja a katasztrófaelhárításban érintett
nemzetközi, európai, nemzeti és regionális szereplőket a katasztrófák,
például vihar, tűz, árvíz, földrengés, vulkánkitörés, ember által
szándékosan vagy véletlenül okozott katasztrófák és más humanitárius
katasztrófák során. A szolgáltatás a megelőzéstől a felkészültségen
át a katasztrófaelhárítási vagy helyreállítási tevékenységekig a válságkezelési
ciklus egészét felöleli.
A Copernicus biztonsági szolgáltatása
információkat nyújt az Európa előtt álló biztonsági kihívásoknak való
megfelelés, nevezetesen a határellenőrzés, a tengerfelügyelet és az Unió
külső fellépéseinek támogatása terén.
A Copernicus lokális komponense a szolgáltatási
területekhez levegőbe, tengerre és földre telepített eszközökön alapuló
megfigyelést biztosít. A referenciaadatokhoz való hozzáférés elengedhetetlen a
szolgáltatások üzemeltetéséhez. Noha ez elsősorban a tagállamok
felelőssége, a program az Unión belül hozzájárulhat a lokális adatok
tagállamokra kiterjedő harmonizációjához, az Unión kívül pedig további
lokális adatok gyűjtéséhez. E tevékenységek végrehajtására a
szolgáltatásokért felelő szervek kapnak megbízást.
Mindezek részét képezik egyes horizontális
tevékenységek is, amelyek célja az e rendelet alapján elkülönített forrásokkal
való átfogó gazdálkodás támogatása és a program valamennyi tevékenysége
végrehajtásának ellenőrzése, különös tekintettel a költségekre, az
ütemezésre és a teljesítésre, a megfelelő eszközök létrehozására és a
programhoz kapcsolódó kockázatok meghatározásához, ellenőrzéséhez,
csökkentéséhez és nyomon követéséhez szükséges strukturális intézkedésekre;
idetartoznak ezenkívül a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel
fenntartott kapcsolatok; a tagállamokat célzó jelentéstételi tevékenységek; a
nemzeti, uniós és nemzetközi szintű tevékenységekkel – például a
GEOSS-szal – való koordináció; a tagállamok önkéntes hozzájárulásainak
összehangolása; a program és más vonatkozó uniós politikák, eszközök és
intézkedések közötti kiegészítő jelleg és összhang biztosítása; a
felhasználók igényeinek meghatározása és azok végrehajtásának nyomon követése.
2. sz. konkrét célkitűzés:
Űrmegfigyelés
A Copernicus űrkomponense a
világűrből származó fenntartható megfigyelési adatokat biztosít a
Copernicus-szolgáltatások számára.
Idetartozik az erre a célra szolgáló
űrinfrastruktúra (azaz a Sentinel műholdak) üzemeltetése; a harmadik
felek programjaihoz való hozzáférés; az adatok továbbítása; a szolgáltatási
adatokra vonatkozó követelmények egyesítéséhez a Bizottságnak nyújtott
technikai segítség; a megfigyelési hiányosságok azonosítása; valamint
közreműködés az új űrprogramok meghatározásában.
A fejlesztési tevékenységek közé tartozik az
űrinfrastruktúra új elemeinek tervezése és beszerzése; technikai támogatás
nyújtása a Bizottságnak ahhoz, hogy a szolgáltatási követelmények alapján az
űrinfrastruktúrát üzemeltetők támogatásával új űrprogramok
leírását dolgozza ki; az űrtechnológiai tevékenységek fejlesztésének
koordinálása, ideértve a Copernicus űrkomponensének korszerűsítését
és kiegészítését előmozdító fejlesztéseket.
1.4.3.     Várható eredmények és hatás
A tervezett intézkedés a rendszer hosszú távú
fenntarthatóságának biztosítását és az ez idáig nem mérlegelt új felhasználói
igények figyelembevételét célzó szolgáltatások kialakítása. Ennek előnye
az, hogy a Copernicus továbbra is fenntartható módon és következetesen eleget
tud tenni a felhasználók igényeinek, aminek nyomán egyre többen veszik majd
igénybe a programot, és fokozódik a downstream piac fejődése.
Gazdasági hatás:
az új termékek és szolgáltatások fejlesztése ösztönzi a termék- és
folyamatinnovációt, és ezáltal hosszú távú hatást gyakorol az európai iparra. A
Copernicus-szolgáltatások folyamatos rendelkezésre állása nagy lendületet adna
az ipar versenyképességének, és elősegítené kereskedelmi szempontból
életképes vállalkozások megjelenését.
Környezeti hatás: A
hosszú távon elérhető Copernicus-szolgáltatások támogatják azt a
célkitűzést, hogy Európa kulcsszereplővé váljon az éghajlatváltozás
területén. Ezenfelül a GEOSS-on belül valódi partnerséget biztosít.
Társadalmi hatás:
Új munkahelyek jönnek létre nem csupán a műholdágazatban és a K+F
területén, hanem az új Föld-megfigyelési módszerek fejlesztéséhez kapcsolódó
vállalkozásoknál és a kapcsolódó ágazatokban és szolgáltatásokban is. Ennél is
fontosabb, hogy a fenntartható kötelezettségvállalás előmozdítja a
downstream szolgáltatások fejlesztését, ahol számottevő foglalkoztatási
hatásra lehet számítani.
1.4.4.     Eredmény- és hatásmutatók
A célkitűzések elérésének mérése a
következő mutatók alapján történik:
(a)
a szolgáltatásszintű,
szolgáltatásnyújtási követelményekkel összhangban elérhetővé tett adatok
és többletértéket képviselő információk;
(b)
A felhasználók számának változásában, az elért
adatok és többletértéket képviselő információk mennyiségében, valamint a
tagállamok közötti adattovábbítás bővülésében mért adat- és
információhasználat;
(c)
az európai downstream üzemeltetők piaci
térnyerése és versenyképessége.
E paraméterek rendszeres mérésére szolgáló
célzott eszközök lépnek életbe; e tekintetben különösen fontos a különleges
követelmények beillesztése az üzemeltetőkkel kötendő, a hatáskör
átruházásáról szóló megállapodásokba és/vagy szerződésekbe. A program több
szakaszában eseti tanulmányok készülnek a (lehetséges) felhasználók
elégedettségének, valamint a piaci térnyerésnek és a Copernicus által a
downstream ágazat versenyképességére gyakorolt hatásnak a méréséhez.
A program végrehajtásának nagy részét
ezenkívül várhatóan harmadik felekre ruházzák át. A hatáskör átruházásáról
szóló megállapodások az üzemeltetők teljesítményének nyomon követését
biztosító célkitűzéseket és mutatókat tartalmaznak. Ezek a mutatók
egyúttal a program átfogó nyomon követéséhez is alapul szolgálnak.
Idetartoznak:
–
a hat szolgáltatás operatív szintű létrehozása
úgy, hogy 2017-ig valamennyi megkezdje a működését;
–
a költségvetési kereten belüli megvalósítás és a
szolgáltatási információk tervezése az üzemeltetőkkel kötött, a hatáskör
átruházásáról szóló megállapodásokban és/vagy szerződésekben foglaltak
szerint;
–
a szolgáltatásokat igénybe vevők száma és
elégedettségük mértéke;
–
a Copernicus-adatokat és -információkat felhasználó
downstream ágazat fejlődése;
–
a tervezett műholdak vagy eszközök
felbocsátása és hasznosítása, ideértve a megfelelő formátumú megfigyelési
adatoknak az azonosított felhasználók részére történő időszerű,
és az űrkomponensre vonatkozó hosszú távú előrejelzési dokumentumban
elfogadott tervvel összhangban álló biztosítását;
–
az új műholdak és a kapcsolódó földi szegmens költségvetésen
belüli és a terveknek megfelelő meghatározása és fejlesztése a hosszú távú
előrejelzésben és az ESA-val kötendő, a hatáskör átruházásáról szóló
megállapodásban foglaltak szerint.
1.5.        A javaslat/kezdeményezés
indoklása
1.5.1.     Rövid vagy hosszú távon
kielégítendő szükséglet(ek)
A Föld állapotára vonatkozó, nem
kellően megbízható nyilvános információk
Az elmúlt harminc évben az Unió, az Európai
Űrügynökség (ESA) és ezek tagállamai jelentős kutatás-fejlesztési
erőfeszítéseket tettek a Föld-megfigyelés terén, hogy új infrastruktúrát
és a működési szakaszt megelőző Föld-megfigyelési
szolgáltatásokat dolgozzanak ki. Számos meglévő európai Föld-megfigyelési
szolgáltatás ugyanakkor az infrastrukturális hiányosságok és a hosszú távú
elérhetőségükre vonatkozó garanciák hiánya miatt nem megfelelő. A
jelenlegi szolgáltatások keretében nyújtott adatok vagy nem terjednek ki a
politikai döntéshozók számára szükséges valamennyi szempontra[17],
vagy nem folyamatos és fenntartható módon szolgáltatják azokat, különösen
azért, mert a szolgáltatás vagy az annak alapjául szolgáló megfigyelési
infrastruktúra élettartama költségvetési és/vagy műszaki korlátok miatt
korlátozott. E probléma orvosolásának hiányában súlyos rövid- és hosszú távú
következményekre kell számítani. Rövid távon például természeti katasztrófák
esetén nem állnak majd rendelkezésre térképek a polgári védelem számára, míg
hosszú távon a döntéshozók nem jutnak hozzá létfontosságú éghajlat-változási
adatokhoz.
A downstream beruházásokat érintő
kockázat
A kezdeti működésről szóló
rendeleten alapuló Copernicus program a 2011–2013 közötti időszakban
több üzemeltetési tevékenységet finanszíroz. A kezdeti működést is magában
foglaló meglévő program az első lépést jelenti egy Föld-megfigyelési
rendszer kialakítása felé. Ez azonban továbbra is korlátozott időre szól
(azaz a 2011–2013 közötti időszakra).
A működési zavar kockázata komoly
aggodalomra ad okot a végfelhasználók, például a hatóságok, egyúttal azonban a
downstream szolgáltatók körében is, mivel utóbbiak várhatóan nem ruháznak be
jelentős összegeket kiforratlan, kockázatos piacokba, és további
nehézségekkel szembesülnek majd a tőkebevonás során.
Az innovációs potenciált érintő
kockázat
A működési zavar egyik következménye
lenne az is, hogy a K+F beruházásokból nem születik innováció. Ennélfogva
kiaknázatlan maradna a Copernicushoz kapcsolódó – elsősorban szolgáltatási
vonatkozású – innovációs kapacitás felszabadításának lehetősége. Ez
sajnálatos lenne, különösen, ha figyelembe vesszük, hogy különböző tanulmányok
szerint az Unió innovációs politikájának fokozottabban kellene foglalkoznia a
szolgáltatási ágazattal[18].
A foglalkoztatásra gyakorolt hatás
Végül pedig a műhold-alkalmazási
rendszerek az európai űripar fő bevételi forrásai
(3,1 milliárd EUR), emellett pedig a legfőbb exportterületet
alkotják (1,13 milliárd EUR értékben)[19]. A bevételek szempontjából a
két legjelentősebb szegmens egyike a Föld-megfigyelés (például a
Copernicus Sentinelek). Jelenleg az európai űripar összes bevételének
körülbelül 30 %-a származik a Föld-megfigyelési rendszerekből. Az
ágazati eladásokra gyakorolt e közvetlen hatás mellett a Copernicus
jelentősen befolyásolja az európai űripar versenyképességét és
jövedelmezőségét. Az export és a kereskedelem nagymértékben függ az ágazat
relatív versenyhelyzetétől. A fenti okok miatt a Copernicus
számottevő hatást gyakorolna az ágazaton belüli foglalkoztatásra, mivel a
becslések szerint 2015 és 2030 között 35 000 új munkahelyet
teremtene.
1.5.2.     Az uniós részvételből
adódó többletérték
Az európai Föld-megfigyelési program
(Copernicus) jogalapja az EUMSZ 189. cikke, amely lehetővé teszi az
Unió számára saját űrprogramja kialakítását. Az európai Föld-megfigyelési
programról (GMES) és annak kezdeti működéséről szóló
911/2010/EU rendelet 2. cikke már felsorolja a programban foglalt
tevékenységeket. A Copernicus megvalósítása ezenfelül az
Európa 2020 egyik stratégiai célkitűzése.
A felmerülő költségek miatt a tagállamok
egyedül nem vállalhatnak optimális felelősséget az uniós és kormányközi forrásokkal
kifejlesztett űrinfrastruktúra hasznosításának és megújításának
finanszírozásáért. Az operatív meteorológiai célú, világűrbe telepített
megfigyelés terén az európai államok erőforrásaikat egyesítve
meteorológiai műholdakat fejlesztettek ki és hasznosítanak a Meteorológiai
Műholdak Hasznosításának Európai Szervezete (EUMETSAT) keretében. Az
európai államok ezenkívül az ESA vagy a nemzeti űrügynökségek
közreműködésével demonstrációs környezeti műholdakat építettek. A
környezetvédelmi megfigyelés terén folytatott fenntartható operatív programok
finanszírozása tekintetében ugyanakkor nem találtak a meteorológia terén
alkalmazott módszerhez hasonló módot az együttműködésre. Az ilyen
jellegű folyamatos megfigyelés iránti igény már-már kritikus, mivel a hatóságok
egyre nagyobb politikai nyomás alatt állnak, hogy a környezetvédelem, a
biztonság és az éghajlatváltozás területén megalapozott döntéseket hozzanak,
valamint mivel be kell tartaniuk a nemzetközi megállapodásokat.
Az összeurópai vagy globális kiterjedésű
szolgáltatások esetében a javasolt intézkedés céljait tagállami szinten nem
lehet kielégítően megvalósítani, mivel a különböző tagállamoktól
származó bejövő adatokat európai szinten kell összesíteni. A többi
szolgáltatás (például katasztrófaelhárítási térképek vagy földrajzilag
korlátozott tematikus szárazföld-figyelési térképek) uniós szinten jobban
megvalósítható, két okból. Egyrészről a világűrbe telepített és a
lokális érzékelőktől bejövő adatok koherens és központosított
kezelése nagyobb méretben gazdaságosabb. Másrészről a tagállami vagy
regionális szintű koordinálatlan Föld-megfigyelési szolgáltatások a
tevékenységek és intézkedések újbóli elvégzéséhez vezetnének, és megnehezítenék
vagy akár ellehetetlenítenék, hogy az uniós környezetvédelmi jogszabályok
végrehajtásának felügyelete átlátható és objektív kritériumokon alapuljon. Ha a
tagállami szinten előállított információk nem hasonlíthatók össze, akkor a
Bizottság nem tudja ellenőrizni, hogy a környezetvédelmi jogszabályokat
helyesen hajtják-e végre minden tagállamban. Mindemellett az európai
szintű fellépéssel méretgazdaságosság érhető el, ami a közpénzek
hatékonyabb felhasználását eredményezi. Az uniós szintű fellépés tehát
egyértelműen többletértéket teremt.
1.5.3.     Hasonló korábbi tapasztalatok
tanulsága
Ez a javaslat az elmúlt tizenkét évben a
Copernicus kutatási kezdeményezésként történő fejlesztése, majd a
2011–2013 közötti kezdeti működési szakasz során szerzett
tapasztalatokra épít. Ezek a tapasztalatok alátámasztják, hogy noha a Copernicus
fejlesztéséhez továbbra is szükség van kutatásfinanszírozásra, egyúttal a
Föld-megfigyelési szolgáltatások nyújtásához és a műholdak üzemeltetéséhez
is támogatást kell nyújtani, hogy teljes körűen kiaknázhassuk az eddigi
beruházások előnyeit, és eleget tehessünk a fent meghatározott igényeknek.
1.5.4.     Összhang és lehetséges
szinergia egyéb eszközökkel
A működési szakaszban a Copernicus
információkkal szolgál majd a politikai döntéshozóknak, a hatóságoknak, a
vállalkozásoknak és az európai polgároknak. Ez azt jelenti, hogy önálló uniós
információforrásként a Copernicus célja valamennyi olyan vonatkozó uniós
politika, eszköz és fellépés támogatása, amelyek esetében nélkülözhetetlen a
bolygónkon zajló változások ismerete.
A Copernicus például az alábbiak révén járul
hozzá más uniós szakpolitikákhoz:
·
Nemzetközi együttműködési politikák: a
Copernicus-szolgáltatások Afrikára történő kiterjesztése konkrét
hozzájárulás az Unió fejlesztési politikáihoz. A műholdas Föld-megfigyelés
például lehetővé teszi a termés alakulásának nyomon követését a
mezőgazdasági idényben, valamint élelmezésbiztonsági korai
előrejelző rendszer létrehozását a világszerte veszélyeztetett régiók
számára. A Copernicus egyes alkalmazásai ezenfelül információval szolgálhatnak a
politikai döntéshozók számára az afrikai természeti erőforrásokról.
·
Közlekedéspolitika: a hajózási útvonaltervezés
optimalizálása révén a Copernicus tengeri szolgáltatása minimálisra
csökkentheti az üzemanyag-fogyasztást és ‑kibocsátást.
·
Környezeti politika: a Copernicus-szolgáltatások
különböző szintű rendszeres vagy időszakos információkat
nyújtanak a tengeri, légköri és szárazföldi környezet állapotának folyamatos
megfigyeléséhez. Ebben az összefüggésben a Copernicus révén gyűjtött
környezeti képek megalapozhatják a biológiai sokféleségre vonatkozó új európai
stratégia céljainak nyomon követését, illetve az erőforrások, például a
fa, a víz, az ásványi anyagok, a föld, a levegő (minősége) és sok más
erőforrás hatékony felhasználásának megfigyelési eszközeként szolgálhatnak
európai és világszinten egyaránt.
·
Humanitárius segítségnyújtás: a
Copernicus-szolgáltatások szintén fontos szerepet játszanak az Unión belüli és
kívüli katasztrófaelhárítási tevékenységekben, mivel a döntéshozók, a
műveleteket tervezők és a helyszíni csapatok számára nélkülözhetetlen
naprakész információkat biztosítanak.
·
Energia: a Copernicus megbízható információforrást
biztosíthat Európa számára a napenergiával kapcsolatban, és hozzájárulhat a
nukleáris fegyverek elterjedésének vagy a nukleáris telephelyek leszerelésének
nyomon követéséhez.
·
Regionális politika: összeurópai szinten a
Copernicus szárazföldi szolgáltatása felszínborítással és a felszínborítás
megváltozásával kapcsolatos harmonizált termékeket kínál. Ezek az információk a
földhasználattal kapcsolatos és várospolitikai célok szempontjából
létfontosságúak.
·
Éghajlat-változási politika: több
Copernicus-szolgáltatás érint éghajlati vonatkozású kérdéseket, például az
erdőmegfigyelés és a föld szénkészleteire vonatkozó információk, a tenger-
és jégszint megfigyelése, valamint az üvegházhatású gázok és a fényáramok
elemzése.
·
Védelem: a Copernicus hozzájárulhat a
határőrizethez és a tengerfelügyelethez. Ennek keretében a
Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság és a Belügyi
Főigazgatóság 2008 óta szoros együttműködést folytat.
·
Mezőgazdaság: a Copernicus különböző
időbeli, térbeli és tematikus kiterjedésű közös módszertanok és
mutatók biztosításával elősegítheti a mezőgazdasági célú
földhasználatnak és e földhasználat változásainak európai, nemzeti és
regionális szinten történő időszerű és pontos megfigyelésének
javítását. A közös agrárpolitika keretében a Copernicus segítségével nyomon
követhető lenne a „területpihentetési” politika alkalmazása.
·
Tengeri vonatkozású politikák: a Copernicus
lehetővé teszi az óceánnak, az azt jellemző dinamikának és az
éghajlatváltozásra gyakorolt hatásának megismerését. Az e területen biztosított
alkalmazások a következők: tengerbiztonság, olajkiömlések figyelése,
tengerierőforrás-gazdálkodás, éghajlatváltozás, évszakos előrejelzés,
part menti tevékenységek, jégmegfigyelés és vízminőség.
1.6.        Az intézkedés és a pénzügyi
hatás időtartama
þ A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik
–
þ  A javaslat/kezdeményezés időtartama: 2014-től 2020-ig
–
þ  Pénzügyi hatás: 2014-től 2020-ig
¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
–
Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig
–
azt követően: rendes ütem.
1.7.        Tervezett irányítási
módszerek[20]
þ Irányítás közvetlenül a Bizottság által
þ Irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:
–
¨  végrehajtó ügynökségek
–
þ  a Közösségek által létrehozott szervek[21]
–
þ  tagállami közigazgatási / közfeladatot ellátó szervek
–
¨  az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön
intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke
szerint alkalmazandó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott
személyek
¨ Megosztott irányítás
a tagállamokkal
¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal
þ      Nemzetközi szervezetekkel
Egynél több irányítási
módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a
„Megjegyzések” rovatban.
Megjegyzések:
A Copernicus a meglévő európai
képességekre épül, kerülve azok felesleges megkettőzését, és épp
ellenkezőleg, törekedve a meglévő nemzeti vagy nemzetközi képességek
közötti szinergiák kialakítására. Elfogadott tény ezenfelül, hogy a Bizottság
nem rendelkezik e rendkívül összetett, több elemből álló üzemeltetési
rendszer önálló irányításához szükséges belső munkaerővel és szakértelemmel.
Az uniós kiadási programok egyszerűsítésére és hatékonyságának javítására
vonatkozó célkitűzéssel összhangban ezért javasolt a program nagy részének
a költségvetési rendelet 58. cikke szerinti közvetett – a végrehajtási
hatásköröknek a szakterületükön belül több érintett szervre történő
átruházásával történő – végrehajtása. A hatáskör átruházásáról szóló
megállapodásokkal továbbra is a Bizottság felel a programért, de a végrehajtási
feladatokkal különböző üzemeltetőket bíz meg. A Bizottság – a bizottság
és független szakértők támogatásával – elsősorban a magas szintű
programozási döntések kidolgozásával és azok végrehajtásának nyomon követésével
foglalkozik. Az üzemeltetőknek éves munkaprogramot és éves tevékenységi
jelentést kell benyújtaniuk, mellékelve azokhoz az ellenőrzési
igazolásokat.
2013-ig az űrkomponens fejlesztéséhez az
Unió és az ESA társfinanszírozást nyújtott a hetedik keretprogram
űrtechnológiai témaköre, valamint a GMES-ről és annak kezdeti
működéséről szóló rendelet értelmében az ESA GMES-űrkomponensre
vonatkozó programjához biztosított hozzájárulás révén. Az Unió nevében a
Bizottság a GMES-űrkomponensre vonatkozó program teljes költségvetésének
egyharmadát, azaz a 2,4 milliárd EUR-ból kb. 780 millió EUR-t
biztosított. E célból 2008-ban az Unió, amelyet a Bizottság képviselt, és az
ESA között hatáskör átruházásáról szóló megállapodás jött létre. Ezt a
megállapodást az EU és az ESA közötti keretmegállapodás értelmében kötötték
meg. Felismerve, hogy az ESA egyedi szakértelemmel rendelkezik és a
világűrrel kapcsolatos programok kutatás-fejlesztési tevékenységeivel
foglalkozó egyetlen európai szintű ügynökség, javasolt, hogy a Copernicus
fejlesztési tevékenységeivel, azaz a műholdak és a kapcsolódó földi
szegmens tervezésével, építésével és beszerzésével továbbra is az ESA-t bízzák
meg. Általános megítélés szerint az ESA folytathatja a fejlesztési
tevékenységekhez, és különösen az új generációs műholdak fejlesztéséhez
nyújtott társfinanszírozást, szemben a már kifejlesztett egységek kialakítását
másoló újabb és újabb egységek beszerzésével.
Javasolt ezenkívül a létrejött infrastruktúra
üzemeltetését az ESA-ra és az EUMETSAT-ra ruházni. Az ESA fog felelni az 1. és
2. Sentinel üzemeltetéséért, valamint a 3. Sentinel szárazföldi
részéből származó adatok feldolgozásáért. Tekintettel arra, hogy a földi
szegmens tervezését, valamint a tervezés és beszerzés koordinálását az ESA
végezte, valamint elismerve a számos tudományos program üzemeltetése során
szerzett szakértelmét, az ESA alkalmas e feladatok irányítására. Az EUMETSAT
feladata lesz a légkör és a tengeri közösségek szempontjából különös
jelentőséggel bíró műholdak és eszközök üzemeltetése, amelyek igen
szorosan kapcsolódnak a szervezet saját szakterületeihez, sőt, gyakran egybe
is esnek velük. Emlékeztetni kell arra, hogy a 4. és 5. Sentinel az
EUMETSAT saját műholdjain található eszköz. Az adatok fogadására,
kezelésére és továbbítására ráadásul többnyire az EUMETSAT több programot
ellátó kapacitásainak felhasználásával kerül sor. Saját szakterületén belül
mindkét szervezet maga felel a közreműködő programokból származó
megfigyelési adatokhoz való hozzáférésért és azok biztosításáért.
A szárazföldi szolgáltatás egyik központi
terméke a felszínborításnak és a felszínborítás változásának az átfogó és
időszerű értékelése. A Corine felszínborítási adatkészletek 1990 óta
biztosítják az európai kontinens felszínborítására és földhasználatára
vonatkozó információkat közlő idősorokat. Ezek lehetővé teszik a
föld felszínén a természeti folyamatok és az emberi tevékenységek
kölcsönhatásának eredményeképpen bekövetkező változások nyomon követését.
1994 óta a Corine végrehajtását az Európai Környezetvédelmi Ügynökség
végzi. Az EKÜ az Európai Unió ügynöksége, amelynek feladata, hogy megbízható, független
környezeti információkkal szolgáljon a környezetpolitika kidolgozásában,
elfogadásában, végrehajtásában és értékelésében érintettek, valamint a
nyilvánosság részére. Az EKÜ felel ezenkívül az európai környezeti információs
és megfigyelőhálózat (Eionet) koordinálásáért, amelynek keretében nemzeti
szakértők segítik a környezeti adatok gyűjtését és validálását. A
GMES kezdeti működése (2011–2013) során a szárazföldi szolgáltatás
összeurópai és lokális komponensének koordinálása az EKÜ feladata volt, és a
végrehajtás a szolgáltatóknak odaítélt keret- és szolgáltatási szerződések
alapján folytatott beszerzés révén központosított végrehajtás, illetve az EKÜ
közvetlen érdekelt feleiként eljáró nemzeti ügynökségeknek odaítélt támogatási
megállapodások formájában decentralizált végrehajtás keretében történt. Azt is
meg kell jegyezni, hogy a szárazföldi szolgáltatás jelentős mértékben
támaszkodik a lokális mérésekre és a földrajzi referenciaadatokra. Az EKÜ
helyzetéből adódóan alkalmas arra, hogy megszervezze a nemzeti környezetvédelmi
és/vagy térképészeti ügynökségek általi adatszolgáltatást. Ennélfogva,
elismerve a Copernicus és az EKÜ fő tevékenységi körei közötti nyilvánvaló
lehetséges szinergiákat, valamint az EKÜ-nek az Eionet koordinátoraként a
Copernicus érdekelt feleivel, azaz a nemzeti környezetvédelmi ügynökségekkel
szemben elfoglalt egyedi pozícióját, javasolt, hogy a szárazföldi szolgáltatás
e két komponensének végrehajtásával továbbra is az EKÜ-t bízzák meg.
2008 óta zajlik az európai határőrizeti
rendszer (EUROSUR) létrehozására irányuló munka, amelynek célja a schengeni
külső határ, különösen a déli tengeri és a keleti szárazföldi határok
ellenőrzésének megerősítése. Az EUROSUR közös műszaki
(infrastruktúra) és működési keretet (munkafolyamat) biztosít a tagállamok
számára a külső határaik szigorúbb ellenőrzése, valamint az uniós
határőrizetet ellátó nemzeti hatóságaik reagálási képességeinek javítása
céljából. Az elfogadott célkitűzések egyike a határőrizeti eszközök
(műholdak, személyzet nélküli légi járművek [UAV], hőlégballonok
stb.) közös alkalmazásának létrehozása, a Frontex facilitátorként történő
közreműködésével. A Frontex az Európai Unió Tagállamai Külső Határain
Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség.
Feladata az európai határigazgatás előmozdítása, koordinálása és
fejlesztése. A biztonsági szolgáltatás határ-ellenőrzési ága tekintetében
elengedhetetlen a Frontex aktív együttműködése. A Frontex az említett ág
kidolgozásában érintett valamennyi hetedik keretprogrambeli projektben,
valamint a hetedik keretprogram Biztonság témakörének más kapcsolódó
projektjeiben is részt vett. Érdemes megjegyezni, hogy az EUROSUR rendeletre
irányuló bizottsági javaslat[22]
elismeri, hogy e tevékenységek tekintetében a Frontexnek igénybe kell vennie a
GMES/Copernicus programot. Ennélfogva javasolt, hogy az említett ág
végrehajtásával a Frontexet bízzák meg.
A tengerfelügyelettel kapcsolatos biztonsági
ágat illetően annak végrehajtását javasolt az EMSA-ra, azaz az Európai
Tengerbiztonsági Ügynökségre ruházni. Az EMSA megbízatása egyes
tengerbiztonsági feladatokat foglal magában, valamint kötelezi az ügynökséget
arra, hogy a kapcsolódó tevékenységek tekintetében segítse a Bizottságot. Az
EMSA széles körben elismert szakértelemmel rendelkezik a CLEANSeaNET
elnevezésű, Föld-megfigyelési adatokon alapuló tengerbiztonsági operatív
program végrehajtása terén. Ezenkívül több olyan K+F projektben is részt vesz,
amelyek a Copernicus biztonsági szolgáltatását készítik elő.
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.        A nyomon követésre és a
jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
A legjobb minőségű eredmények és a
leghatékonyabb erőforrás-felhasználás biztosítása érdekében nyomon
követési rendszer lép életbe. A nyomon követés a program teljes élettartamát
végigkíséri. Ehhez a végrehajtást végző partnerek rendszeres jelentései
szolgálnak alapul.
2.2.        Irányítási és
kontrollrendszer
2.2.1.     Felismert kockázat(ok)
A programhoz kapcsolódó kockázatokat központi
nyilvántartási jegyzékben rögzítik. Minden kockázathoz valószínűségi fokot
és hatásminősítést rendelnek. A kockázati jegyzék egyúttal a
felmerülő kockázat valószínűségének csökkentésére szolgáló
intézkedések felsorolását is tartalmazza. A kockázatokat a következők
szerint kell besorolni:
·
Technológiai kockázatok: például a műhold még
validálás előtt álló csúcstechnológiát alkalmaz, amelynek paraméterei
folyamatosan változnak.
·
Ipari kockázatok: az infrastruktúra létrehozásában
több országban számos ipari szereplő vesz részt, akiknek munkáját egy –
elsősorban a biztonság szempontjából – megbízható és teljes körűen
integrált rendszer kialakítása érdekében eredményesen össze kell hangolni.
·
Piaci kockázat: kerülni kell az ígérttől
elmaradó és a felhasználók körében kedvezőtlen hatással bíró műszaki
teljesítményt, valamint azt, hogy ennek eredményeképpen ne vegyék igénybe az
infrastruktúrát.
·
Ütemezési kockázat: a végrehajtásban
bekövetkező késések veszélyeztethetik a korlátozott ideig fennálló
lehetőségek kiaknázását.
·
Irányítási kockázat: a programok irányítása során
különféle szervek együttműködésére van szükség, valamint szavatolni kell a
megfelelő mértékű stabilitást és szervezettséget. Ezenfelül az egyes
érintett felek közötti véleménykülönbségeket számos jelentős kérdés
tekintetében figyelembe kell venni. Ebben az összefüggésben mérlegelni kell
bizonyos kockázatoknak, többek között a pénzügyi és biztonsági kockázatoknak az
azok kezelésére legalkalmasabb szereplők közötti megosztását.
A program költségvetésének végrehajtása
mindemellett nagyrészt közvetett gazdálkodás keretében, a hatáskör
átruházásáról szóló megállapodások révén, igen kis arányban pedig centralizált
módon, a Bizottság által alkalmazott támogatások és közbeszerzés útján
történik. A különféle kiadásoknak különböző kockázatai vannak. Az Európai
Számvevőszék által végzett ellenőrzések és a Bizottság saját utólagos
ellenőrzései az alábbi fő kockázatokat tárták fel, amelyek
esetlegesen erre a programra is érvényesek:
A hatáskör átruházásáról szóló megállapodások
esetében: a feltárt főbb kockázatok az üzemeltetők (azon szerv,
amellyel a Bizottság a hatáskör átruházásáról szóló megállapodást köt)
jogosultságát, a szerződések megfelelőségét (a bizottsági
követelmények szerződési dokumentációba történő átültetése), a
folyamat betartását (a Bizottság által előírt folyamat be nem tartása) és
a teljesítést (az előre meghatározott célok/célkitűzések elérésének
elmulasztása) érintik.
Az ilyen típusú kockázatokat az alábbi
tényezők figyelembevételével kezelik:
·
Az irányítási és ellenőrzési folyamat fontos
feladatait az üzemeltetők végzik.
·
A Bizottságnak nagymértékben az üzemeltetők
irányítási és kontrollrendszereire kell támaszkodnia.
·
Fontos biztosítani a megfelelő
ellenőrzési szintet a végrehajtási lánc egésze mentén, meghatározva
valamennyi részt vevő partner egyértelmű felelősségi köreit.
Támogatások esetében: Az összetett
támogathatósági szabályok és egyes kedvezményezettek viszonylag korlátozott
pénzgazdálkodási szaktudása a szabályellenes költségbejelentés (például állandó
költségek és a berendezések költségei) nagy kockázatával járhat.
A kedvezményezettekkel, a projektekkel és a
bejelentett költségekkel kapcsolatos információkat tartalmazó teljes körű
adatbázisok hiánya megnehezítheti a kockázatos kedvezményezettek és a kétszeres
költségelszámolások vagy más szabálytalanságok feltárását, ami a csalás elleni
tevékenység eredménytelenségéhez vezethet.
Közbeszerzések esetében: Az ajánlatokban vagy
az ajánlattételhez szükséges dokumentációban fel nem tárt hibák vagy ki nem
javított pontatlanságok a szerződés nem megfelelő teljesítését
eredményezhetik.
2.2.2.     Tervezett ellenőrzési
mód(ok)
A fent ismertetett különböző kockázatok
kezelésére különböző ellenőrzési módszerek alkalmazását tervezik.
2.2.2.1.  A hatáskör átruházásáról szóló
megállapodások
A belső kontrollrendszer kialakítására
vonatkozó információk
Az alábbi intézkedéseken alapuló irányítási és
kontrollrendszert kell létrehozni:
·
az üzemeltető előzetes értékelése;
·
kockázatalapú nyomon követés, szabványosított
jelentéstétel alapján is;
·
megelőző intézkedés a támogathatóságra, a
szerződések megfelelésére, a folyamatok betartására és a teljesítésre
vonatkozó megfelelő követelmények kidolgozásával;
·
szerződéses jogorvoslat, amely lehetővé
teszi a korrekciós intézkedéseket a támogathatósággal, a szerződések
megfelelésével, a folyamatok betartásával és a teljesítéssel összefüggő
végrehajtási hibák esetében;
·
a főigazgatóság által az üzemeltető
vagyonkezelői számlájára teljesített kifizetések előzetes
ellenőrzése;
·
a kamatokkal kapcsolatos intézkedések
összehangolása;
·
részvétel az irányításban;
·
az üzemeltetők, a kapcsolt vállalkozások és a
végső kedvezményezettek ellenőrzéséhez szükséges betekintési jogok;
·
a végrehajtási láncra vonatkozó teljes körű
ellenőrzési nyomvonal;
·
megfelelőség és teljesítés ellenőrzése a
Bizottság megbízottjai által;
·
integrált biztosíték-ellenőrzési rendszer
kidolgozása, figyelembe véve az üzemeltetőknek és kapcsolt
vállalkozásoknak a támogathatósággal, a szerződések megfelelésével, a
folyamatok betartásával és a teljesítéssel kapcsolatos követelményekkel foglalkozó
belső kontroll- és belső ellenőrzési rendszerét;
·
pénzügyi beszámolók külső ellenőrök által
történő vizsgálata;
·
az üzemeltetők által évente benyújtott
megbízhatósági nyilatkozatok.
A folyamatok rendeltetés szerinti
működésének ellenőrzését több információs csatornán keresztül
biztosítják:
a vezetőség napi munkája és tapasztalatai
során szerzett ismeretei a főigazgatóság belső kontrollrendszereinek
helyzetéről;
a főigazgatóság általi hivatalos
ellenőrzés, követő intézkedések és nyomon követési megoldások;
·
az éves ICS-vizsgálat eredményei („az alapvető
követelmények maradéktalan teljesülése”);
·
a kockázatértékelés eredményei;
·
előzetes és utólagos ellenőrzések,
beleértve a kivételek és/vagy belső ellenőrzési hiányosságok
jelentését;
·
a főigazgatóság külső pénzügyi
ellenőrzéseinek eredményei;
·
a főigazgatóság belső ellenőrzési
részlege által végzett ellenőrzési és tanácsadási munka;
a külső értékelők által végrehajtott
programok értékelése.
A belső ellenőrzési részleg, a
Belső Ellenőrzési Szolgálat és az Európai Számvevőszék további
visszajelzést szolgáltat a kontrollrendszer megfelelőségéről.
A kontrollrendszer keretében végzett
ellenőrzések költségeinek és hasznának becslése
A tervezett ellenőrzéseket tág értelemben
vették figyelembe, összhangban a belső kontroll COSO szerinti, mintaként
szolgáló definíciójával, amely szerint az „egy folyamat, amelynek célja, hogy
indokolt mértékű megbízhatóságot teremtsen a tevékenységek
eredményességével és hatékonyságával, a pénzügyi beszámolók megbízhatóságával,
valamint a vonatkozó törvények és rendelkezések betartásával kapcsolatos
célkitűzések megvalósítása tekintetében”. Az ellenőrzések költségeit
átfogóan becslik meg, figyelembe véve mindazokat a tevékenységeket, amelyek
közvetlenül vagy közvetve összefüggnek az üzemeltetők jogosultságainak
vizsgálatával, valamint a kiadások szabályszerűségével. Lehetőség
szerint az ellenőrzések költségeit részletezik a különböző irányítási
szakaszok mentén, a tervezett kontrollrendszer leírásával összhangban.
Az új program várható módosításait figyelembe
vevő kiigazítások többek között a kamatokkal kapcsolatos intézkedések
összehangolására és olyan további szerződéses jogorvoslati
lehetőségekre vonatkozó adatokat érintenek, amelyek segítségével
korrekciós intézkedéseket lehet tenni a követelményekkel kapcsolatos
végrehajtási hibák esetében.
Az alkalmazandó szabályok be nem tartásából
eredő kockázat várható szintjének felmérése
A tervezett kontrollrendszerben a szabályok be
nem tartásával kapcsolatos kockázatot (a meghatározás szerint: a tranzakciók
szintjén felmerülő, a jogszerűséggel és szabályszerűséggel
kapcsolatos hibák várható kockázata) többéves szinten 2 % alatt tartják,
ugyanakkor a költségek is alacsonyabbak lesznek a kockázat gyakoriságának és
hatásának mérséklése miatt, ami kiegészítő intézkedések bevezetésének
köszönhető.
A hibák aránya várhatóan csökkenni fog a
vonatkozó szabályok, köztük a SMART (specifikus, mérhető, megegyezésen
alapuló, realisztikus, időhöz kötött) követelmények egyértelművé
tétele, a szerződéses jogorvoslati lehetőségek megerősítése,
valamint az érdekek fokozott összehangolása nyomán.
A tervek szerint a program költségvetésének
jelentős hányadát centralizált közvetlen gazdálkodás keretében (lásd
alább), azaz támogatások és közbeszerzés útján hajtják végre.
2.2.2.2.  Támogatások
A belső kontrollrendszer kialakítására
vonatkozó információk
A belső kontroll keretét a Bizottság
belső kontrollra vonatkozó előírásai, a legjobb projektek
kiválasztásának eljárásai és jogi aktusokba foglalásuk, a projektek teljes élettartama
során folytatandó projekt- és szerződésmenedzsment, az igénylések
előzetes ellenőrzése (ideértve az ellenőrzési igazolások
beszerzését is), a költségelszámolási módszerek előzetes hitelesítése, az
utólagos ellenőrzések és az értékelés fogja alkotni.
Az ajánlattételi felhívások dokumentációja
részletes iránymutatást tartalmaz a támogathatósággal, elsősorban a
személyi jellegű költségekkel kapcsolatos leggyakoribb hibákkal
kapcsolatos szabályokról. A kedvezményezetteket felkérik, hogy már a pályázat
készítésekor kellő mértékben részletezzék a tervezett költségeket, hogy
lehetővé tegyék az előzetes vizsgálatot és az esetleges hibák vagy
félreértések feltárását, valamint szükség esetén a támogatási megállapodás
végrehajtásának vagy elfogadásának módosítását. Ez számottevő mértékben
fogja javítani a kedvezményezettek jogbiztonságát, illetve csökkenteni a hibák
kockázatát.
Utólagos ellenőrzéseket végeznek annak
érdekében, hogy megállapítsák a képzés, az előzetes ellenőrzések és a
korrekciók ellenére fennmaradó hibák reprezentatív átlagos arányát. A
programhoz tartozó, a kiadásokkal kapcsolatos utólagos ellenőrzési
stratégia alapját a pénzegység alapú mintavételi eljárásban meghatározott
ügyletek pénzügyi ellenőrzése képezi, amelyet kockázatalapú mintavétel
egészít ki. A jog- és szabályszerűségre vonatkozó utólagos
ellenőrzési stratégiát megerősített operatív értékelés és a csalás
elleni stratégia egészíti ki.
A kontrollrendszer keretében végzett
ellenőrzések költségeinek és hasznának becslése
Egyensúlyt kell találni egyrészről a
program vonzerejének a kedvezményezettekre háruló ellenőrzési teher
csökkentésével (fokozott bizalom és kockázatvállalás több átalányfinanszírozás,
átalányösszeg és egységre vetített költségskála alkalmazásával) történő
növelése, másrészről annak biztosítása között, hogy a nem korrigált hibák
aránya az ésszerűség határán belül marad.
A Vállalkozáspolitikai és Ipari
Főigazgatóság olyan költséghatékony belső kontrollrendszert hoz
létre, amely ésszerű biztosítékokat nyújt arra, hogy a hibakockázat a
többéves kiadási időszak egésze alatt éves alapon a 2–5 %-os
tartományon belül maradjon; a végső cél, hogy a többéves programok
lezárásakor, miután figyelembe vették az összes ellenőrzés, korrekció és
visszafizettetési intézkedés pénzügyi hatását, a fennmaradó hibaarány a
lehető legközelebb legyen a 2 %-hoz.
Az ellenőrzési stratégia célja a
hibakockázat megfelelő és megbízható kimutatása, valamint a csalásra utaló
jelek eredményes és hatékony kivizsgálása. A pályázatoknak a támogatási megállapodás
aláírása előtti előzetes ellenőrzése és a támogathatósági
szabályok tisztázása nem növelheti számottevően a szerződéskötéshez
szükséges időt. A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult
tisztviselők évente jelentést tesznek az ellenőrzés költségeiről
és hasznáról, a Bizottság pedig a félidős felülvizsgálat keretében
beszámol a jogalkotó hatóságnak a nem megfelelés elért mértékéről.
Az alkalmazandó szabályok be nem tartásából
eredő kockázat várható szintjének felmérése
A. Jelenlegi hibaforrások
Az eddigi eredmények alapján visszatérő
hibákat azonosítottak az alábbiakkal kapcsolatosan:
·
személyzeti költségek:
költségátlagok vagy a költségvetésben előirányzott költségek elszámolása
(a tényleges költségek helyett), a programban való részvétel időtartamára
vonatkozó megfelelő nyilvántartás elmulasztása, nem támogatható tételek
(kkv-tulajdonosi és ‑vezetői költségek) elszámolása;
·
egyéb közvetlen költségek: a feltárt rendszeres hibák közé tartozik az alvállalkozók igénybe
vétele előzetes jóváhagyás vagy a gazdaságilag előnyös
szerződésekre vonatkozó szabályok betartása nélkül stb.;
·
közvetett költségek: a
közvetett költségeket sok esetben a közvetlen költségek átalányösszegben
kifejezett százalékos arányában adják meg, így a közvetett költségeket
érintő hiba arányos a közvetlen költségeket érintő hibával.
B. Javasolt egyszerűsítési
lehetőségek
A költségvetési rendelet háromévenkénti
felülvizsgálatába foglalt egyszerűsítési intézkedések a program javára
válnak. Ennek keretében a Bizottság kihasználja a lehetőséget, hogy
egyszerűsítési intézkedéseket fogadjon el például a kkv-tulajdonosi és
vezetői rögzített egységköltségekre vagy a személyi jellegű költségek
egységes mértékének alkalmazására vonatkozóan, a kedvezményezettek szokásos
számviteli elveivel összhangban.
C. Az ellenőrzések módosításának
hozzájárulása a nem megfelelés várható szintjének csökkentéséhez
A kiindulási pont a jelenlegi helyzet, amely a
hetedik keretprogramból eddig nyújtott támogatások ellenőrzésén alapul.
Azon feltételezések alapján, hogy
·
az új Copernicus program keretében nyújtott
támogatások kedvezményezettjei hasonlóak a hetedik keretprogramban részt
vevőkkel; valamint hogy
·
a hibaforrások egyharmada a becslések szerint
megegyezik a fenti B. pontban felsoroltakkal;
a költségvetési rendeletben meghatározott
egyszerűsítési intézkedések várhatóan a hibaszázalék csökkenéséhez
vezetnek. A hibák további csökkenése a támogathatósági szabályok előzetes
tisztázásától várható.
Következtetés: a fent említett összes
intézkedést egybevéve, a végső cél, hogy az életciklus végére, a
fennmaradó hibaarány a lehető legközelebb legyen a 2 %-hoz.
Ez a forgatókönyv azon a feltételezésen
alapul, hogy a döntéshozatali folyamat során az egyszerűsítő
intézkedések érdemben nem módosulnak.
2.2.2.3.  Közbeszerzés
A Bizottság belsőkontroll-szabványainak
végrehajtásán alapuló belsőkontroll-kerettel, a legelőnyösebb
ajánlatok kiválasztásával és a projekt/szerződés teljes időtartamára
vonatkozó szerződéskezeléssel kapcsolatos közbeszerzési eljárásokkal,
valamint a számlák és kifizetések előzetes ellenőrzésével
megelőzhető, hogy a fennmaradó hibaarány meghaladja a 2 %-ot.
2.3.      A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésre vonatkozó intézkedések
Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett
megelőző és védintézkedéseket.
A Bizottság csalás elleni stratégiájának
(CAFS)[23]
keretében és a konzultáció, valamint az OLAF Csalásmegelőzési és
-felderítési Hálózatában való részvétel révén az OLAF-tól kapott segítséggel a
Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság kidolgozta a saját csalás
elleni stratégiáját, amely a főigazgatóságon belüli, illetve a
kedvezményezettekkel és a szerződéses vállalkozókkal szembeni csalás és
szabálytalanságok megelőzésére és felderítésére irányuló intézkedéseket
tartalmazza. A csalás elleni stratégiát évente aktualizálják.
Különösen a támogatások tekintetében a
Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság csalás elleni stratégiájába
épített cselekvési terv az összes kedvezményezett (koordinátorok, partnerek,
alvállalkozók és más szereplők) és projekt (jelentések és költségnyilatkozatok)
központi nyilvántartásának létrehozását irányozza elő. Ez az adatbázis, a
csalásra utaló jelek vagy figyelmeztető jelzések kimutatására alkalmas
hatékony adatelemző eszközök tervezett beszerzésével együtt,
jelentősen javítani fogja az ellenőrzési funkciókat és képességeket.
A megelőző és hatékony
ellenőrzések végrehajtásához szükséges tudás és kapacitás növelése
érdekében a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság csalás elleni
stratégiájába épített cselekvési terv különleges képzések szervezését és
útmutató anyagok biztosítását irányozza elő. Ezen túlmenően
ellenőrzési stratégiát dolgoznak ki és hajtanak végre a kedvezményezettek
pénzügyi és műszaki kapacitásának értékelésére, valamint a
kedvezményezetteknek a csalásra utaló jeleken, az IT‑eszközökben
történő regisztráción és az előzetes/utólagos ellenőrzésekre
való kijelölésen alapuló kockázati besorolására.
A lehetséges csalásokra és szabálytalanságokra
összpontosítva ezenkívül vizsgálati eljárásokat és iránymutatásokat dolgoznak
ki a kockázatalapú utólagos ellenőrzésekhez. Ezt a csalás elleni
stratégiát jobban összehangolják a belsőkontroll-szabványokkal is,
különösen a kockázatértékeléssel, valamint más főigazgatóságok és
továbbadott felhatalmazással rendelkező szervezetek csalás elleni
stratégiájával.
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.        A többéves pénzügyi keret
mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit
érintik a kiadások?
Jelenlegi szükséges költségvetési kiadási
tételek
A többéves
pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám [Megnevezés………………………………..] || diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében
 [1] || 02 01 04 04 – Az európai Föld-megfigyelési programhoz (Copernicus) szükséges támogatási kiadás || nem diff. || IGEN || NEM || IGEN || NEM
 [1] || 02 06 01 – operatív szolgáltatások (Copernicus) || diff. || IGEN || NEM || IGEN || NEM
 [1] || 02 06 02 – A világűrből származó megfigyelési adatok (Copernicus) || diff. || IGEN || NEM || IGEN || NEM
3.2.        A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.1.     A kiadásokra gyakorolt becsült
hatás összegzése
millió
EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 1 || Intelligens és inkluzív növekedés
 Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || 2021. év || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 020601 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 58,500 || 179,721 || 189,426 || 197,952 || 208,610 || 283,691 || 210,291 ||   || 1 328,191
 Kifizetési előirányzatok || (2) || 29,215 || 195,417 || 188,779 || 197,673 || 207,871 || 266,906 || 231,030 || 11,300 || 1 328,191
 020602 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 301,933 || 373,949 || 394,141 || 411,880 || 434,051 || 590,279 || 437,566 ||   || 2 943,799
 Kifizetési előirányzatok || (2) || 150,785 || 406,608 || 392,796 || 412,159 || 434,790 || 555,362 || 480,717 || 110,582 || 2 943,799
 Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[24]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 02010404 ||   || (3) || 2,500 || 2,700 || 2,700 || 2,800 || 2,900 || 2,900 || 3,000 ||   || 19,500
 A Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || = 1+1a+3 || 362,933 || 556,370 || 586,267 || 612,632 || 645,561 || 876,870 || 650,847 ||   || 4 291,480
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a+3 || 182,500 || 604,725 || 584,275 || 612,632 || 645,561 || 825,168 || 714,737 || 121,882 || 4 291,480
 A többéves pénzügyi keret fejezete || 5 || „Igazgatási kiadások”
millió
EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság ||
  Humánerőforrás || 4,497 || 5,259 || 5,894 || 5,894 || 5,894 || 5,894 || 5,894 || 39,226
  Egyéb igazgatási kiadások || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 2,401
 Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || 4,840 || 5,602 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 41,627
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 4,840 || 5,602 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 41,627
millió
EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || 2021. év || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 367,773 || 561,972 || 592,504 || 618,869 || 651,798 || 883,107 || 657,084 ||   || 4 333,107
 Kifizetési előirányzatok || 187,340 || 610,327 || 590,512 || 618,869 || 651,798 || 831,405 || 720,974 || 121,882 || 4 333,107
3.2.2.     Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
–
¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív
előirányzatok felhasználását.
–
þ A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási
előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)
 Célkitűzések || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS Szolgáltatások || 58,500 || 179,721 || 189,426 || 197,952 || 208,610 || 283,691 || 210,291 || 1 328,191
 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS Űrtechnológia || 301,933 || 373,949 || 394,141 || 411,880 || 434,051 || 590,279 || 437,566 || 2 943,799
 ÖSSZKÖLTSÉG || 360,433 || 553,670 || 583,567 || 609,832 || 642,661 || 873,970 || 647,857 || 4 271,990

3.2.3.     Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
3.2.3.1.  Összegzés
¨ A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után adminisztratív
előirányzatok felhasználását.
þ A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
millió EUR (három tizedesjegyig)
   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás || 4,497 || 5,259 || 5,894 || 5,894 || 5,894 || 5,894 || 5,894 || 39,226
 Egyéb igazgatási kiadások || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 2,401
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 4,840 || 5,602 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 41,627
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[25] bele nem tartozó előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási kiadások || 2,500 || 2,700 || 2,700 || 2,800 || 2,900 || 2,900 || 3,000 || 19,500
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN || 7,340 || 8,302 || 8,937 || 9,037 || 9,137 || 9,137 || 9,237 || 61,127
3.2.3.2.  Becsült
humánerőforrás-szükségletek
–
¨ A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.
–
þ A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár:
A
becslést egész számmal (vagy legfeljebb egy tizedesjegy pontossággal) kell
kifejezni
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek)
 02 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 28 || 34 || 39 || 39 || 39 || 39 || 39
 02 01 01 02 (a küldöttségeknél) || – || – || – || – || – || – || –
 02 01 05 01 (közvetett kutatás) || – || – || – || – || – || – || –
 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Külső személyi állomány teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve[26]
 02 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) || 14 || 14 || 14 || 14 || 14 || 14 || 14
 02 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) || – || – || – || – || – || – || –
 02 01 04 yy [27]   || – || – || – || – || – || – || – || 0
 – || – || – || – || – || – || – || 0
 02 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) || – || – || – || – || – || – || –
 10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) || – || – || – || – || – || – || –
 Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) || – || – || – || – || – || – || –
 ÖSSZESEN || 42 || 48 || 53 || 53 || 53 || 53 || 53
A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló,
az intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott
főigazgatóságon belüli személyzetátcsoportosítással kell eleget tenni. A
források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett
kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz
rendelt további juttatásokkal.
2013-ban a
humánerőforrás mennyisége 29 teljes munkaidős egyenérték
(17 létszámtervben szereplő álláshely és 12 külső
alkalmazott): e számnak az 53 teljes munkaidős egyenértékben
kifejezett álláshelyre történő fokozatos növelését
(+22 létszámtervben szereplő álláshely és +2 külső alkalmazott)
a következőképpen kell végrehajtani: A hatáskör átruházásáról szóló
valamennyi meglévő megállapodás 2016. évi felülvizsgálatát
követően az elkülönített erőforrásokat újra kell értékelni, hogy a
célkitűzések a tényleges személyzettel teljesíthetők legyenek. A
2016–2019 közötti időszakra vonatkozó tényleges adatok indikatív
jellegűek és felülvizsgálhatók.
–
a létszámtervben szereplő 22 további
álláshely esetében; 8 álláshelyet a Vállalkozáspolitikai
Főigazgatóság G. Igazgatóságán belüli átcsoportosítás (az
átcsoportosítást az űrpolitikai tevékenységek, valamint az űrkutatási
és -fejlesztési tevékenységek összevonása céljából tervezik), további 4 ilyen
álláshelyet pedig a Vállalkozáspolitikai Főigazgatóságon belüli
átcsoportosítás útján töltenek be. A fennmaradó 10, létszámtervben
szereplő álláshelyet a Bizottságon belül átcsoportosítási állományból
és/vagy a Copernicus programban részt vevő főigazgatóságoktól
kirendelt (mis à disposition) alkalmazottakkal kell betölteni, a GMES
létrehozásáról szóló, 2006. évi C(2006) 673 bizottsági határozatban
előirányzottak szerint. E határozat módosítására vonatkozóan javaslat
előterjesztésére kerül sor.
–
a külső személyi állomány esetében: a 2014-ben
kért további 2 teljes munkaidős egyenértékben kifejezett álláshelyet
belső átcsoportosítás útján töltik be; szükség esetén a 2016. évi
felülvizsgálatot követően újabb erőforrások igényelhetők, és
azokat az éves elosztási eljárás keretében kell a Vállalkozáspolitikai és Ipari
Főigazgatóság részére biztosítani.
Az elvégzendő feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || – A program végrehajtásának kidolgozása és nyomon követése, a felhasználói követelményeket is beleértve. – A felhatalmazott szervek kiválasztása. – A hatáskör átruházásáról szóló megállapodásokról folytatott tárgyalás (hatszoros növekedés). – A felhatalmazással rendelkező szervek felügyelete (négyszeres növekedés). – A költségvetés közvetett végrehajtásának nyomon követése. – Jogi és szabályozási elemzés biztosítása a döntéshozatali folyamat támogatásához. – A javasolt megoldások alkalmazandó szabályoknak való megfelelőségének biztosítása. – A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosítása és a szerződéskezeléshez kapcsolódó pénzügyi ügyletek lebonyolítása. – A hatékony költségellenőrzés biztosításához szükséges tevékenységek elvégzése. – A nemzetközi együttműködést követő intézkedések és a nemzetközi megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalások lefolytatása. – A Copernicus biztonsági szempontjainak nyomon követése. – Kapcsolattartás a tagállamokkal, különösen a lokális komponens kapcsán. – Kockázatértékelés és -csökkentés (a pénzügyi keretösszeg kibővítéséből eredő pénzügyi kitettség miatt fokozott). – Kapcsolattartás az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal a költségvetési rendelet 58., 60. és 61. cikke értelmében. – Csalások és szabálytalanságok megelőzése, valamint kapcsolattartás az OLAF-fal és a Számvevőszékkel. – Adatkezelési politika és annak az érdekelt felek általi végrehajtása. – A tagállami felhasználók általi igénybevétel előmozdítása.
 Külső személyzet || A fent ismertetett feladatokhoz nyújtott támogatás.
3.2.4.     A jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel való összeegyeztethetőség
–
þ A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel.
–
¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret
vonatkozó fejezetének átprogramozása.
–
¨ A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[28].
3.2.5.     Harmadik felek részvétele a
finanszírozásban
–
¨ A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi
társfinanszírozást.
–
þ A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást
irányozza elő:
–
¨ A programban harmadik országok is részt vehetnek, hivatalos
megállapodás megkötésére azonban még nem került sor.
előirányzatok,
millió EUR (három tizedesjegyig)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Összesen
 Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
–
þ A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.
–
¨ A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
–
¨         a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást
–
¨         a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást
millió
EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[29]
 N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető
 … jogcímcsoport ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Az egyéb célhoz
kötött bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t.
.
Ismertesse a
bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét.
.
[1]               COM(2012) 42 final,
2012. február 8.
[2]               COM(2005) 565 végleges, 2005. november 10.
[3]               COM(2008) 748 végleges, 2008. december 11.
[4]               COM(2009) 223 végleges, 2009. május 20.       Az Európai Parlament és a Tanács
911/2010/EU rendelete (2010. szeptember 22.) az európai Föld-megfigyelési
programról (GMES) és annak kezdeti működéséről (2011–2013),
HL L 276., 2010.10.20., 1. o.
[5]               COM(2009) 589 végleges, 2009. október 28.
[6]               HL C […]., […]., […]. o.
[7]               HL C […]., […]., […]. o.
[8]               COM(2005) 565 végleges,
2005. november 10.
[9]               HL L 276., 2010.10.20.,
1. o.
[10]             HL L 108., 2007.4.25.,
1. o.
[11]             HL C […]., […]., […]. o.
[12]             HL L 298., 2012.10.26.,
1. o.
[13]             HL L 55., 2011.2.28.,
13. o.
[14]             Tevékenységalapú irányítás: ABM
(Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB
(Activity Based Budgeting).
[15]             A költségvetési rendelet
49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.
[16]             COM(2013) 108 final,
2013. február 28.
[17]             Az európai döntéshozók számára jelenleg különösen az európai vagy
világszinten összesített, megfelelő minőségű információk hiánya
okoz gondot.
[18]             Lásd például a következőt: Next
generation innovation policy: The future of EU innovation policy to support
market growth (Új generációs innovációs politika: a piaci növekedést célzó
uniós innovációs politika jövője), CEPS és Ernst & Young, 2011.
[19]             The European Space Industry in 2010
(Az európai űripar 2010-ben), ASD-Eurospace, 15. kiadás,
2011. június.
[20]             Az egyes irányítási módszerek
ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő
hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[21]             A költségvetési rendelet 185.
cikkében említett szervek.
[22]             COM(2011) 873 végleges
[23]             COM(2011) 376,
2011. június 24.
[24]             Technikai és/vagy igazgatási
segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához
biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás,
közvetlen kutatás.
[25]             Technikai és/vagy igazgatási
segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához
biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás,
közvetlen kutatás.
[26]             AC= szerződéses alkalmazott;
INT=kölcsönmunkaerő (átmeneti alkalmazott); JED=küldöttségi
pályakezdő szakértő; AL= helyi alkalmazott; END= kirendelt nemzeti
szakértő.
[27]             Az operatív előirányzatokból
finanszírozott külső személyzetre vonatkozó részleges felső
határérték (korábban: BA-tételek).
[28]             Lásd az intézményközi megállapodás
19. és 24. pontját.
[29]             A tradicionális saját források
(vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal
(beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.