Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0069

Javaslat: az Európai parlament és a Tanács rendelete a nép- és lakásszámlálásról  /* COM/2007/0069 végleges - COD 2007/0032 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 23.2.2007COM(2007) 69 végleges2007/0032 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa nép- és lakásszámlálásról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁSA JAVASLAT HÁTTERE110 | A javaslat indokai és célkitűzései A nemzetközi, európai uniós és nemzeti intézményeknek megbízható információkra van szüksége az európai uniós népességre és lakásokra vonatkozóan. Az operatív célok megfogalmazásának és a folyamat értékelésének elősegítése érdekében az Európai Unió szinte valamennyi szakpolitikája terén, mint pl. a gazdaság-, szociál-, vagy környezetvédelmi politika, kiváló minőségű népességi adatokra van szükség. A népszámlálási adatok elengedhetetlenek az európai uniós tagállamok megfelelő összehasonlításához. Az adatokat vagy közvetlenül (pl. Hány személyt érint egy bizonyos probléma/intézkedés?) vagy egy főre számított nevezőként használják fel az összehasonlításhoz. Emellett az európai szinten összehasonlítható népszámlálási adatok szolgálnak az éves népesség-előrejelzések, a mintavételes felmérések és a regionális elemzések alapjául. Ez az európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslat megalapozza továbbá az európai szinten összehasonlítható lakásadatok gyűjtését. 1) Az e javaslat alapján tízévente rendelkezésre bocsátott adatok megfelelő számú változóra vonatkoznak. A fő cél, hogy a népesség szerkezetére és jellemzőire vonatkozóan árnyalt kép rajzolódjon ki, mely számos szakpolitika tervezéséhez, igazgatásához és ellenőrzéséhez szükséges mélyreható elemzést tesz lehetővé. E szakpolitikák közül számosnak van európai vonatkozása, ezért az európai uniós intézmények és a tagállamok európai szinten megbízható összehasonlításokat követelnek meg. 2) Az e javaslat alapján rendelkezésre bocsátott adatok hozzájárulnak az éves népesség-előrejelzések kiváló minőségéhez. Az éves népesség-előrejelzések általában regisztereken vagy közigazgatási intézkedések alapján frissített egyéb népességszámlálásokon alapulnak. Széles körben elismert tény, hogy az említett források statisztikai és technikai hibáit határozott időközönként népszámlálások alapján kell ellenőrizni/módosítani. Az éves népesség-előrejelzés népszámláláson alapuló ellenőrzésének/módosításának két fordulója között legfeljebb tíz év telhet el. Az e javaslat alapján történő adatgyűjtés elősegíti az éves népesség-előrejelzés elkészítését. A népességi adatok kiváló minősége rendkívül fontos, mint azt az alábbi példa is szemlélteti: – Az Európai Unió demokratikus folyamata a lehető legjobb minőségű éves népesség-előrejelzést követeli meg. Az európai Unió Tanácsa eljárási szabályzata 11. cikkének (5) bekezdése meghatározza a Tanács minősített többségi szavazásra vonatkozó eljárását. Az egyik feltétel, hogy a minősített többség az Európai Unió lakosságának 62 %-át képviselje. – Az Európai Unió támogatja a kevésbé fejlett régiók fejlődését. A Strukturális Alapok konvergenciára irányuló célkitűzése az európai uniós kohéziós politika fő prioritása. E kevésbé fejlett régiók közé sorolják azokat, melyek egy főre jutó bruttó hazai terméke kevesebb mint a közösségi átlag (EU-25) 75 %-a. Az érintett régiók meghatározásához kiváló minőségű népességi adatokra van szükség regionális szinten. A regionális népesség-előrejelzések minősége az előrejelzés alapjául szolgáló forrás megfelelő részletességű elemzésétől függ. A Strukturális Alapokra vonatkozó általános előírásokat meghatározó hatályos jogi aktus a 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet. – A népességi adatok közvetve befolyásolhatják a nemzeti számlákat. 3) A regionális kohézió, mely többnyire az egyik legfontosabb költségvetési elem, az Európai Unió hatáskörébe tartozik. Az e rendeletnek megfelelően végrehajtott adatgyűjtés regionális szinten biztosítja a népességi adatoknak azt a körét, melyek a regionális kohézió fejlődésének értékeléséhez szükségesek. 4) Számos, európai uniós szinten harmonizált, fontos mintavételes felmérés során a mintavételhez és az eredmények extrapolálásához (pl. munkaerő-felmérések) a népesség szerkezetét regionális szinten jellemző statisztikai adatokra van szükség. A felmérés eredményeinek összehasonlíthatósága érdekében a statisztikai keretrendszert európai uniós szinten harmonizálni kell. Az e javaslatnak megfelelően végrehajtott adatgyűjtés biztosítja e statisztikai keretrendszert. 5) A javaslat meghatározza a kiváló minőségű és összehasonlítható lakásadatok gyűjtésének alapjait. A népesség lakáshelyzete számos vonatkozásban kiemelkedő jelentőséggel bír. – A szociálpolitika egyik fő prioritása a megfelelő lakhatási körülmények biztosítása. A 2001-es laekeni Európai Tanács ülésén a tagállamok kormányainak képviselői hangsúlyozták annak fontosságát, hogy a társadalmi integrációra vonatkozóan közös mutatókat határozzanak meg (miközben külön kiemelték a lakhatás területét), valamint hogy a statisztikai eszközöket e célkitűzésnek megfelelően javítsák. Mindazonáltal mind európai uniós, mind nemzeti szinten továbbra is számos a lakhatásra vonatkozó mutató hiányzik. A lakhatással foglalkozó miniszterek ismét megerősítették, hogy nem áll rendelkezésre elegendő összehasonlítható lakásadat. – A magánháztartásokból álló épületek az energia-, a víz és az egyéb, környezetvédelmi szempontból fontos ellátások és szolgáltatások jelentős fogyasztói. – A lakhatás gazdasági szempontból is rendkívül fontos (a lakhatási kínálat és kereslet, pénzügy, építkezés és felújítás szempontjából). |120 | Általános háttér Amennyiben e jogi aktusra tett javaslat nem lenne képes megfelelni a célkitűzéseknek, az rendkívül hátrányosan érintené az európai statisztikai rendszer számos elemét, a jogi kötelezettségek teljesítését (pl. többségi szavazás, Strukturális Alapok), valamint az említett statisztikák alapján történő elemzést és a szakpolitikák értékelését. A legutóbbi európai uniós nép –és lakásszámlálást a 2001-es évre vonatkozóan hajtották végre. E felmérés alapjául nem egy európai uniós szabályozás, hanem egy gentlemen's agreement („becsületbeli megállapodás”) szolgált. Világosan kiderült, hogy a gentlemen's agreement nem tudta hatékonyan biztosítani, hogy az adatok a tervezett felhasználási céloknak megfelelő minőségűek legyenek. – A referencia-időpontok közötti éles eltérés rendkívül hátrányosan befolyásolta az összehasonlíthatóságot: A referencia-időpontok egy 39 hónapos, 1999 márciusától (Franciaország) 2002 májusáig (Lengyelország) tartó időszakot öleltek fel; a máltai adatok pedig még 1995 novemberére vonatkoztak. – A pontosság nem volt biztosítva: bár a gentlemen's agreement szerint 2003. június 30-ig minden adatot el kellett volna juttatni az Eurostathoz, az utolsó adatok 2005 közepén érkeztek meg, emiatt a közzététel 2005 szeptemberében vált lehetségessé, azaz 44 hónappal a referenciaév végét követően. – Az adatok gyakran hiányosak, inkonzisztensek voltak, vagy nem voltak teljes mértékben hitelesítve. Az adatok újbóli ellenőrzésére vonatkozó kérelmek nagymértékben lelassították a folyamatot. A népszámlálási adatok fontos célokra való felhasználása miatt a metaadatokra és a minőségbiztosításra vonatkozóan szigorúbb követelményekre van szükség. |139 | A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések Nem állnak rendelkezésre a javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések. |140 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Az európai uniós rendelkezések értelmében az Eurostat a lehető legjobb minőségű népességi adatokat köteles biztosítani (pl. többségi szavazás, Strukturális Alapok, lásd „A javaslat indokai és célkitűzései” című rész 2. pontját.) Emellett számos európai uniós szakpolitika területén az operatív célok megfogalmazásának és a folyamat értékelésének elősegítése érdekében népességi/és vagy lakásadatokra van szükség. Az adatoknak európai szinten teljes mértékben összehasonlíthatónak kell lenniük, és gyakran regionális szinten, változók szerinti bontásban és olyan minőségben kell rendelkezésre állniuk, melyet kizárólag a nép- és lakásszámlálásra vonatkozó európai uniós jogi aktus biztosíthat. |AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT EGYEZTETÉS ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Az érdekelt felekkel folytatott egyeztetés |211 | Az egyeztetés módja, az érintett főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása Az európai uniós nép- és lakásszámlálásra vonatkozó rendelettervezetet 2005. szeptember 28-án mutatták be a társadalmi statisztikákkal foglalkozó nemzeti szervek vezetőinek (a népszámlálással foglalkozó nemzeti szervek képviselői) és 2005. november 30-án a statisztikai programbizottságnak. Az ENSZ EGB és az EU intenzív egyeztetést folytatott az európai nép- és lakásszámlálás által vizsgálandó jellemzők meghatározásával kapcsolatosan. Az egyeztetésen számos európai szakértő is részt vett. Az Eurostat emellett a vizsgálandó jellemzőket és azok regionális szintjét megvalósíthatósági tanulmány keretei között is megvizsgálta. Az elemzés részeként a nemzeti statisztikai hivataloknál is végeztek vizsgálatot. |212 | A válaszok összegzése és figyelembevételük módja A statisztikai programbizottság kifejezte a jogi szabályozással kapcsolatos erőfeszítésekre és a jogi aktus szemléletére vonatkozó támogatását. Egyes EU-tagállamok kérésére e rendelet mellékleteként csatolták a vizsgálandó jellemzők összefoglaló listáját. |A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |221 | Az érintett tudomány- és szakterületek A népszámlálással kapcsolatos módszertan és technika; a népszámlálások témái és jellemzői. |222 | Alkalmazott módszertan Az európai statisztikai rendszeren belül jól bevált gyakorlat, hogy a lehető legnagyobb mértékben támaszkodnak az Európai Statisztikusok Értekezletének (CES) nép- és lakásszámlálásra vonatkozó ajánlásaira („CES Recommendations”), mely megfelel a nép- és lakásszámlálásra vonatkozó adatokkal kapcsolatos legfontosabb nemzeti és nemzetközi, valamint közösségi követelményeknek. A CES–ajánlások meghatározzák a népszámlálások készítésének módszertanát és technikáját, valamint a vizsgálandó jellemzőket. E javaslat szerint az európai uniós népszámlálás által vizsgálandó jellemzők listája megegyezik a CES–ajánlásban meghatározottal. Hosszú évek mélyreható kutatását és az érintett felekkel folytatott egyeztetést követően az említett jellemzőket határozták meg alapvető fontosságúnak. A tagállamok úgy vélték, hogy a CES–ajánlások alapján gyűjtött adatok megfelelnek nemzeti célkitűzéseiknek. A javaslat szövege kifejezetten utal a CES–ajánlásokra, annak biztosítására, hogy a döntések meghozatala megfelelő egyeztetést és felülvizsgálatot követően fog történni. A CES–ajánlások megfogalmazásában a népszámlálások végrehajtásáért és elemzéséért felelős szervek nagyszámú szakértője vett részt. A CES–ajánlások kidolgozását részletes vita, több konferencia, ülés, speciális és általános munkacsoport, valamint írásos formában történő egyeztetés segítségével folytatott eszmecsere előzte meg. |223 | Az egyeztetésbe bevont legfontosabb szervezetek/szakértők Az ENSZ Statisztikai Bizottsága („Statistics Division of the United Nations” UN SD) az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ EGB) és a nemzeti statisztikai hivatalok. |2249 | A beérkezett és felhasznált vélemények összefoglalása Az EU népességére vonatkozó kiváló minőségű népszámlálási adatok hiánya komoly veszélyt jelenthet, és visszafordíthatatlan következményekkel járhat a szakpolitikák meghatározásával és értékelésével, valamint a pénzgazdálkodással és igazgatással kapcsolatban. |225 | Az egyeztetés során felmerülő vélemények megfelelnek a CES–ajánlások rendelkezéseinek, valamint a tagállamokban végrehajtott megvalósíthatósági tanulmányok eredményeinek. |226 | A szakértői vélemények nyilvános hozzáférhetőségének biztosítása A CES–ajánlások aktuális változata a következő honlapcímen található meg: http://www.unece.org/stats/documents/ece/ces/ge.41/2006/zip.1.e.pdf. |230 | A következmények elemzése A következő lehetőségek elemzése történt meg: A) Nincs harmonizált szabályozás az európai uniós nép- és lakásszámlálásra vonatkozóan: ez középtávon azt jelentené, hogy nem állnak rendelkezésre átfogó és összehasonlítható európai uniós adatok a nép- és lakásszámlálásra vonatkozóan. Ez rendkívül hátrányos jogi (pl. többségi szavazás, Strukturális Alapok) és politikai (szakpolitikák meghatározása és értékelése) következményekkel járna. B) Az európai uniós nép- és lakásszámlálásra vonatkozó gentlemen's agreement: ennek eredményeképpen rossz minőségűek lennének az európai uniós nép– és lakásszámlálásra vonatkozó adatok. Az összehasonlíthatóság nem lenne biztosított. Ez is rendkívül hátrányos jogi és politikai következményekkel járna. C) Az európai uniós nép– és lakásszámlálásra vonatkozó irányelv: fennáll annak a veszélye, hogy a technikai követelmények nemzeti jogba történő átültetésekor eltérések és torzulások állnak elő, melyek veszélyeztethetik az összehasonlíthatóságot, ami rendkívül hátrányos jogi és politikai következményekhez vezetne. D) Európai uniós nép– és lakásszámlálásra vonatkozó rendelettervezet (európai parlamenti és tanácsi rendelet + bizottsági rendelet végrehajtása): a szabályozás kimenetorientált, nem bemenetorientált. Meg kell határoznia az érintett felek felelősségét és szerepét, valamint az eredmények és módszerek minőségére és átláthatóságára vonatkozó közös követelményeket. Ily módon biztosítható lenne, hogy európai uniós szinten összehasonlítható, kiváló minőségű adatok álljanak rendelkezésre. A jogi és a politikai kötelezettségek is teljesülnének. E) Európai uniós nép– és lakásszámlálásra vonatkozó rendelettervezet (európai parlamenti és tanácsi rendelet + bizottsági rendelet végrehajtása): a szabályozásnak bemenetorientált. Részletesen meg kell határoznia, hogy a tagállamok milyen adatforrásokat használhatnak fel (kérdőívek, regiszterek stb.), valamint hogy ezekből a forrásokból hogyan lehet a szükséges adatokhoz hozzájutni. Ez a megközelítés meglehetősen nagy munkát jelent. A tagállamoknak a népszámláláshoz alkalmazott összes regisztert, elsősorban valamennyi nép– és lakásszámlálási regisztert, át kell alakítaniuk. Sok rezidens személynek kérdőívet kell kitöltenie, ami a népszámlálást végző szervek és személyek számára munkaigényes terepmunkát jelenthet. Az EU beavatkozása jelentős anyagi terhet róna a nemzeti költségvetésekre. |231 | A javaslat a D lehetőséget támogatja. E lehetőség biztosítja, hogy a népszámlálás eredményei átláthatóak, megbízhatóak és megfelelően összehasonlíthatóak legyenek. A jogi aktusnak nem bemenetorientáltnak, hanem kimenetorientáltnak kell lennie, ily módon lehetővé téve, hogy a tagállamok határozzák meg az alkalmazott adatforrásokat és az adatok összegyűjtésének módját. Bár a tagállamok szabadon megválaszthatják a nép- és lakásszámlálás elvégzésének módját, a jogi aktus megfelelő módon biztosítja a minőséget, különös tekintettel az összehasonlíthatóságra, mivel a tagállamok kötelesek betartani bizonyos alapvető és egyedi minőségi követelményeket. Az alkalmazott módszereket és technikákat világosan meg kell határozni annak érdekében, hogy biztosíthassák a tagállamokban tartott nép- és lakásszámlálások eljárásainak és eredményeinek átláthatóságát. A D lehetőség a lehető legkisebb mértékűre csökkenti az EU beavatkozásából eredő további terheket. A további munka kizárólag a meghatározott témákkal kapcsolatos jelentéstételre, a közös minőségi követelmények betartására, valamint a statisztikai hivatalok bizonyos feladataira korlátozódik (minőségi jelentések készítése, metaadatok és egyéb magyarázó dokumentumok rendelkezésre bocsátása). |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |305 | A javasolt intézkedés összefoglalása A javaslat meghatározza a nép– és lakásszámlálásra vonatkozó átfogó adatokkal kapcsolatos feladatokat és szerepeket, valamint az eredmények és módszerek minőségére és átláthatóságára vonatkozó közös követelményeket. Lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a szükséges adatokat olyan módszerrel gyűjtsék össze, mely szerintük leginkább megfelel az adott országnak. Ez tartalmazza azt is, hogy a tagállam dönti el, hogy milyen forrásból kívánja az adatokat összegyűjteni. Emellett a javaslat biztosítja az adatok megfelelő minőségét, különös tekintettel az adatok európai szintű összehasonlíthatóságára. A javaslat alapvetően nem bemenet-, hanem kimenetorientált. |310 | Jogalap A közösségi statisztikák jogalapja az Európai Közösséget létrehozó szerződés 285. cikke. A Tanács az együttdöntési eljárásnak megfelelően intézkedéseket fogad el a statisztikák készítésére vonatkozóan, amennyiben az a Közösség tevékenységeinek ellátásához szükséges. E cikk meghatározza a közösségi statisztikák készítésére vonatkozó követelményeket, és előírja a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyilagosság, a tudományos függetlenség, a költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelésének tiszteletben tartását. |320 | A szubszidiaritás elve Mivel a Közösség nem rendelkezik kizárólagos hatáskörrel a javaslatot illetően, figyelembe kell venni a szubszidiaritás elvét. |A javaslat célkitűzései az alábbi okok miatt nem valósíthatók meg megfelelően tagállami szinten: |331 | A statisztikai adatok esetében központi kérdés az összehasonlíthatóság. Mivel a nép– és lakásszámlálásra vonatkozó adatok az európai uniós szabályozás végrehajtását, az európai uniós szakpolitikák értékelését és/vagy a nemzeti szakpolitikák eredményeinek európai szintű összehasonlítását segítik elő, egyértelműen fontos az alapul szolgáló adatok európai szintű összehasonlíthatósága. A tagállamok ezt nem képesek egy világosan meghatározott európai keretrendszer, azaz a közös statisztikai jellemzőket és minőségi követelményeket meghatározó európai uniós szabályozás nélkül megfelelő mértékben biztosítani. Emellett az összehasonlíthatóság fontos feltétele a különböző országokban alkalmazott népszámlálási módszerek és technikák átláthatósága. Az átláthatóság érdekében azonban európai uniós szabályozásra és az illetékes statisztikai szervek közötti, e szabályozáson alapuló, nemzeti és európai uniós szintű szervezett együttműködésre van szükség. Az elmúlt évek tapasztalatai egyértelműen azt mutatják, hogy egy nem hivatalos megállapodás világosan meghatározott és ellenőrzött keretrendszer nélkül nem biztosít olyan minőségű statisztikai eredményeket, melyekre a jövőben szükség lesz. |332 | A javaslat célkitűzéseit a következő okok miatt lehet közösségi fellépéssel hatékonyabban megvalósítani: |A javasolt európai uniós szabályozásra a minőség biztosítása, különös tekintettel az összehasonlíthatóságra, miatt van szükség. A rendelet e célból, valamint a tagállamok által alkalmazott módszerek és technikák átláthatóságának biztosítása érdekében közös követelményeket határoz meg. – A tagállamok kötelesek biztosítani az általuk továbbított adatok és metaadatok megfelelő minőségét, valamint hogy a kiválasztott adatforrások és módszertan a lehető legnagyobb mértékben megfeleljen a nép– és lakásszámlálás alapvető jellemzőinek, különös tekintettel az adatok egyedi jellegére, az egyidejűségre, a földrajzilag jól meghatározott területen belüli teljes körűségre és a kisterületi adatok hozzáférhetőségére. – A tagállamoknak jelentést kell tenniük a kötelezettségek teljesítéséhez alkalmazott adatforrásokról, meg kell indokolniuk az adatforrások kiválasztását, és tájékoztatást kell adniuk arra vonatkozóan, hogy az adott adatforrás választása hogyan befolyásolhatja az általuk továbbított eredményeket. A jelentésnek tartalmaznia kell, hogy a választott adatforrás és módszertan mennyiben felel meg a nép– és lakásszámlálás alapvető jellemzőinek. – A központi vizsgálandó jellemzők minden ország esetében ugyanazok lesznek. – Az adatoknak minden országban egy naptári éven belüli időpontra kell vonatkoznia. – Az adatokat a referenciaév végét követő 24 hónapon belül, a Bizottság (Eurostat) által előírt technikai formátumban kell továbbítani. – A népességbe minden személy beletartozik, akinek szokásos tartózkodási helye az adott országban van. A rendelet meghatározza e fogalmat. – A rendelet meghatározza a nemzeti és regionális fogalmakat. – E rendelet kizárólag a közös követelményeket határozza meg, és lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a szükséges adatokat olyan módszerrel gyűjtsék össze, mely szerintük leginkább megfelel az adott országnak. |KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK |409 | A javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére. |KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK |510 | Egyszerűsítés |511 | A javaslat a hatóságokra (EU- s vagy nemzeti szintű) vonatkozó közigazgatási eljárások egyszerűsítését írja elő. |513 | A rendelettervezetben meghatározott közös követelményeket úgy ítélték meg, hogy azok a népszámlálást végző nemzeti hatóságok számára megfelelő megoldásokat és világos tájékoztatást nyújtanak. Mivel nem szükséges a statisztikai adatok fogalommeghatározásra és fogalmakra vonatkozó utólagos harmonizálása, a javaslat egyszerűsíti a statisztikai hivatalok közigazgatási eljárásait. |Európai Gazdasági Térség A javasolt jogi aktus érinti az EGT-t, ezért ki kell terjeszteni az Európai Gazdasági Térségre. |ÜTEMTERV |511 | Egyelőre korai részletes ütemtervet javasolni a rendelet elfogadására és végrehajtási intézkedéseire vonatkozóan, mivel a jövőbeli intézkedések az Európai Bizottság, a Tanács és az Európai Parlament között zajló tárgyalások eredményétől függnek, valamint attól, hogy milyen gyorsan zajlik le a rendelet hivatalos elfogadása. A hozzávetőleges ütemterv azonban a következőképpen alakulhat (ez a rendelet hatálybalépésének időpontjának megfelelően módosítható): 2006 második fele A rendelettervezetet az Európai Bizottságban a szolgálatok közötti konzultáció keretei között vitatják meg. Az Európai Bizottság hivatalos rendelettervezetét lefordítják az EU valamennyi hivatalos nyelvére. 2007 első fele A javaslattervezetet beterjesztik hivatalos elfogadásra a biztosok testületéhez. Az Európai Bizottság hivatalos rendelettervezetét beterjesztik első olvasatra az Európai Unió Tanácsa elé. 2006 második fele/2007 A rendelethez kapcsolódó technikai kérdéseket speciális munkacsoportok vitatják meg. Az ENSZ EGB és az Eurostat népszámlálásokra vonatkozó ajánlásain kívül további előírásokat fogalmaznak meg. Előkészítik a végrehajtó bizottsági rendeletet. |-  2007/0032 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa nép- és lakásszámlálásról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 285. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],a 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat[2] által létrehozott statisztikai programbizottsággal (spb) folytatott egyeztetést követően,a Szerződés 251. cikkében[3] meghatározott eljárással összhangban,mivel:1.  Az Európai Bizottságnak megbízható, részletes és összehasonlítható népesség– és lakásadatokra van szüksége, hogy eleget tehessen a Szerződés 2. és 3. cikkében meghatározott feladatainak. A statisztikai és metaadatoknak közösségi szinten megfelelően összehasonlíthatónak kell lennie a módszertant, fogalmakat és programot illetően;2.  A népszámlálási, valamint az egyének fő családi, szociális, gazdasági és lakásjellemzőire vonatkozóan határozott időközönként statisztikai adatokra van szükség a Közösség bizonyos ágazatait érintő regionális és szociális szakpolitikák elemzéséhez és meghatározásához.3.  Annak érdekében, hogy az adatokat a lehető legmegfelelőbben lehessen alkalmazni a tagállamok összehasonlítására, az adatoknak egy meghatározott évre kell vonatkoznia;4.  A közösségi statisztikákról szóló 1997. február 17-i 322/97 tanácsi rendelet[4] képezi e rendelet referenciakeretét, mely szerint a statisztikák készítésének a következő elveknek kell megfelelnie: pártatlanság, megbízhatóság, tárgyszerűség, tudományos függetlenség, költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelése;5.  A közösségi statisztikák e rendelet értelmében történő készítése és közzététele során a nemzeti és közösségi statisztikai hatóságok a statisztikai programbizottság által 2005. február 24-én elfogadott európai statisztikai magatartási szabályzatnak megfelelően járnak el, melyet csatoltak a nemzeti és közösségi statisztikai hivatalok függetlenségéről, integritásáról és elszámoltathatóságáról szóló bizottsági ajánláshoz[5];6.  Mivel a tervezett fellépés céljait, azaz a nép- és lakásszámlálásra vonatkozó összehasonlítható és átfogó közösségi statisztikák gyűjtését és készítését a tagállomok nem képesek a közös statisztikai keretrendszer, minőségi követelmények, valamint a módszertani átláthatóság hiánya miatt megfelelő módon megvalósítani; és ezért a fellépés céljai a közös statisztikai keretrendszernek köszönhetően hatékonyabban valósíthatók meg közösségi szinten, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően e nép- és lakásszámlálásra vonatkozó rendelet nem lépi túl az említett célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket;7.  Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[6] összhangban kell elfogadni.8.  Elsősorban a fogalommeghatározások elfogadásának feltételeire, a további referenciaévek meghatározására, valamint a statisztikai és metaadatok programjának elfogadására vonatkozó hatásköröket kell átruházni a Bizottságra. Mivel ezen intézkedések általános hatályúak, és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását célozzák, ezen intézkedéseket az 1999/468/EK határozat 5a. cikke szerinti, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkTárgyE rendelet a tízévente történő, nép- és lakásszámlálásra vonatkozó adatszolgáltatás közös előírásait határozza meg.2. cikkFogalommeghatározások1. E rendelet alkalmazásában:a) A népesség az 5. cikk (2) bekezdésében meghatározott időpontban a szokásos tartózkodási helyen tartózkodó nemzeti és regionális népesség.b) A háztartás lakóegységet vagy épületet jelent, valamint a népesség tagjai és az egyéb lakóegységek közötti, a referenciaidőpontban fennálló nemzeti és regionális szintű kapcsolatot. Az épületek olyan épületek, melyekben ténylegesen vagy esetlegesen lakóegység van;c) A szokásos tartózkodási hely az a hely, ahol az egyén pihenőidejét tölti, tekintet nélkül a kikapcsolódás, nyaralás, baráti és rokonlátogatások, üzleti, orvosi kezelési vagy vallásos zarándoklat céljából való ideiglenes távollétekre; amennyiben nincs ilyen, a jogi értelemben vett vagy lakóhelyként bejelentett lakcím;d) A referencia-időpont az az időpont, melyre e rendelet 5. cikkének (2) bekezdése értelmében az adott tagállam adatai vonatkoznak;e) A nemzeti fogalom a tagállamok területére vonatkozik;f) A regionális fogalom az 1059/2003 európai parlamenti és tanácsi rendelet[7] által létrehozott statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) referenciaidőpontban hatályos változata szerinti NUTS 1, NUTS 2 és NUTS 3 szintekre, valamint a hatályos helyi igazgatási egységek 2. szintjére (LAU 2. szint) vonatkozik;g) A nép– és lakásszámlálás alapvető jellemzői a következők: az adatok egyedi jellege, az egyidejűség, a földrajzilag jól meghatározott területen belüli teljes körűség, a kisterületi adatok hozzáférhetősége és a meghatározott rendszeresség;h) A névtelen mikroadatok olyan egyedi statisztikai adatok, melyeket annak érdekében módosítottak, hogy a mindenkori legjobb eljárással összhangban minimálisra csökkenjen az érintett statisztikai egységek azonosításának veszélye,2. A Bizottság szükség esetén a 7. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően módosíthatja az (1) bekezdésben említett fogalommeghatározásokat.3. cikkAz adatok benyújtásaA tagállamoknak a mellékletben meghatározottak szerint a Bizottság (Eurostat) rendelkezésére kell bocsátania azokat a nép– és lakásszámlálásra vonatkozó adatokat, melyek egyének, családok, háztartások, lakóegységek és épületek nemzeti és regionális szintű, megadott demográfiai, szociális, gazdasági és lakhatásra vonatkozó jellemzőire vonatkoznak.4. cikkAdatforrások és minőségi követelmények1. A tagállamok különböző adatforrások alapján készíthetik el a statisztikákat, különös tekintettel a következőkre:a) hagyományos népszámlálás;b) regiszteren alapuló népszámlálás;c) a hagyományos és a mintavételes felmérés kombinált változata;d) a regiszteren alapuló népszámlálás és a mintavételes felmérés kombinált változata;c) a regiszteren alapuló népszámlálás és a hagyományos népszámlálás kombinált változata;f) megfelelő felmérés készítése göngyölített adatok alapján (gördülő népszámlálás)2. A tagállamok biztosítják, hogy az e rendelet követelményeinek való megfelelés érdekében alkalmazott adatforrások és módszertan a lehető legnagyobb mértékben megfeleljen a nép– és lakásszámlálás 2. cikk (1) bekezdésben meghatározott alapvető jellemzőinek.3. A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek a továbbított adatok és metaadatok minőségének biztosítása érdekében. A Bizottság (Eurostat), a tagállamok és a nemzetközi szervezetek illetékes hatóságaival együttműködve, meghatározza az összegyűjtött adatok és metaadatok minőségének biztosítását célzó módszertani ajánlásokat és követelményeket, különös tekintettel az Európai Statisztikusok Értekezletének (CES) nép– és lakásszámlálásra vonatkozó ajánlásaira.4. A tagállamoknak jelentést kell készíteniük a Bizottság (Eurostat) számára a felhasznált adatforrásokról, a források kiválasztásának indokairól, és a kiválasztott adatforrásoknak a statisztikák minőségére gyakorolt hatásáról (minőségi jelentés). A tagállamoknak a jelentésben ki kell térnie arra, hogy a kiválasztott adatforrások és módszertan milyen mértékben felel meg a nép– és lakásszámlálás 2. cikk (1) bekezdésben meghatározott alapvető jellemzőinek.5. A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot (Eurostat) az e rendelet értelmében szolgáltatott statisztikák felülvizsgálatáról és kijavításáról, valamint az alkalmazott módszerek és adatforrások bármilyen változásáról.6. A Bizottság a 7. cikk (3) bekezdésben említett eljárásnak megfelelően határozza meg a minőségi jelentés tartalmát, valamint az adatok készítésének és közzétételének minőségi követelményeit.5. cikkAdattovábbítás1. A tagállamok az e rendeletben meghatározott hitelesített adatokat és metaadatokat elvben tízévente bocsátják a Bizottság (Eurostat) rendelkezésére.2. Minden tagállamnak meg kell határoznia azt az időpontot, melyre adatai vonatkoznak (referencia-időpont). A referencia-időpontnak az e rendelet alapján meghatározott éven belül kell lennie (referenciaév). Az első referenciaév: 2011. A Bizottság a későbbi referenciaéveket a 7. cikk (3) bekezdésében említett eljárás szerint határozza meg.3. Az adatokat a referenciaév végétől számított két éven belül kell továbbítani.4. A Bizottság a 7. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően elfogadja az adatgyűjtési kötelezettség teljesítése céljából továbbított statisztikai és metaadatok programját. Az e rendeletnek megfelelően egy bizonyos területi szintre vonatkozóan vizsgált jellemzők köre nem haladhatja meg az adott területi szintre vonatkozóan a mellékletben meghatározott jellemzők körét.5. A statisztikai adatok programja, az összesített adatok mellett (táblázatos program formájában), névtelen mikroadatokból álló mintát is tartalmazhat.6. A tagállamok az e rendeletben meghatározott hitelesített adatokat és metaadatokat elektronikus formában bocsátják a Bizottság (Eurostat) rendelkezésére. A Bizottság a 7. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően hoz döntést a szükséges adatok továbbítását szolgáló megfelelő technikai formátumról.7. Az e rendelet 4. cikke (5) bekezdésében említett felülvizsgálatok és javítások esetén a tagállamok kötelesek haladéktalanul továbbítani a módosított adatokat a Bizottsághoz (Eurostathoz).6. cikkVégrehajtási intézkedések1. Az e rendelet végrehajtásához szükséges alábbi intézkedéseket a 7. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni:a) a megfelelő technikai formátum 5. cikk (6) bekezdés szerinti elfogadása;2. Az e rendelet végrehajtásához szükséges alábbi intézkedéseket a 7. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni:a) a fogalommeghatározások elfogadása a 2. cikk (2) bekezdése szerint;b) a minőségi jelentés tartalmának 4. cikk (6) bekezdés szerinti meghatározása;c) a minőségi követelmények 4. cikk (6) bekezdés szerinti meghatározása;d) a referenciaévek 5. cikk (2) bekezdés szerinti meghatározása;e) a statisztikai és metaadatok programjának 5. cikk (4) bekezdés szerinti elfogadása.3. Mérlegelni kell azt az elvet, hogy az aktualizálásból származó előnyöknek meg kell haladniuk az azzal járó költségeket, valamint azt az elvet, hogy a további költségek és terhek elfogadható mértéket öltsenek.7. cikkA bizottság1. A Bizottságot a 89/382/EGK, Euratom határozattal létrehozott statisztikai programbizottság segíti.2. Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseire. Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időtartam három hónap.3. Erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel a határozat 8. cikkében foglalt rendelkezésekre.4. A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.8. cikkHatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnökMELLÉKLETAz európai nép– és lakásszámlálás által vizsgálandó jellemzők1 Népességre vonatkozó jellemzők1.1 A területi szintekre vonatkozó kötelező jellemzők: NUTS 3, LAU 21.1.1 Nem levezetett jellemzők– szokásos tartózkodási hely– nem– életkor– jogi értelemben vett családi állapot– születési hely/ország– állampolgárság(ok)– előző szokásos tartózkodási hely és a jelen helyre érkezés időpontja vagy a szokásos tartózkodási hely a népszámlálás időpontját egy évvel megelőzően– a háztartás tagjai közötti kapcsolatok,1.1.2 Levezetett jellemzők– teljes népesség– település– háztartás állapota– családi állás– családegység típusa– családegység mérete– magánháztartás típusa– magánháztartás mérete1.2 A területi szintekre vonatkozó kötelező jellemzők: Nemzeti szint, NUTS 1, NUTS 21.2.1 Nem levezetett jellemzők– szokásos tartózkodási hely– munkahely,– nem– életkor– jogi értelemben vett családi állapot– gazdasági aktivitás– foglalkozás– nemzetgazdasági ágazat– foglalkozási viszony– legmagasabb iskolai végzettség– ország/születési hely,– állampolgárság(ok)– korábbi külföldi lakóhely és az országba érkezés éve– előző szokásos tartózkodási hely és a jelen helyre érkezés időpontja vagy a szokásos tartózkodási hely a népszámlálás időpontját egy évvel megelőzően– a háztartás tagjai közötti kapcsolatok,– a háztartások lakáshasználati jogcíme1.2.2 Levezetett jellemzők– teljes népesség– település– háztartás állapota– családi állás– családegység típusa– családegység mérete– magánháztartás típusa– magánháztartás mérete1.3 A területi szintekre vonatkozó ajánlott jellemzők:Nemzeti szint, NUTS 1, NUTS 2, NUTS 3, LAU 21.3.1 A tagállamoknak lehetőleg minden NUTS 2 regionális szintre vonatkozóan kötelező témára ki kell térni a jelentésben, beleértve az alsóbb regionális szinteket is, egészen a legalsóbb regionális szintig, melyre vonatkozóan adatok állnak rendelkezésre.1.3.2 Nem levezetett jellemzők– az iskola, főiskola vagy egyetem földrajzi elhelyezkedése– a munkahelyre jutáshoz használt közlekedési eszköz– az iskola, főiskola vagy egyetem helyére való eljutáshoz használt közlekedési eszköz– a munkahelytől számított távolság és a közlekedésre fordított idő– az iskolától, főiskolától vagy egyetemtől számított távolság és a közlekedésre fordított idő– élettársi kapcsolatban élő– élve született gyermekek száma– házasságkötések időpontja(i) azon nők esetében, akik már kötöttek házasságot (i) első házasságkötés és (ii) jelenlegi házasság– az élettársi kapcsolat(ok) kezdő dátuma(i), azon nők esetében, akik már éltek élettársi kapcsolatban: (i) első élettársi kapcsolat és (ii) jelenlegi élettársi kapcsolat– gazdasági aktivitás általában– ingyenes szolgáltatást nyújtó személyek, önkéntesek– ágazat (intézménytípus)– informális foglalkoztatás– munkahely típusa– munkavégzéssel töltött órák száma– a munkavégzéssel töltött órák száma kevesebb a kívántnál– munkanélküliség időtartama– a foglalkoztatottak száma a munkahely helyi képviseletében– fő bevételi forrás– jövedelem– iskolai végzettség– szakterület– részvétel iskolai képzésben– írni-olvasni tudás– számítógépes ismeretek– korábbi külföldi szokásos tartózkodási hely szerinti ország– tartózkodás teljes időtartama az adott országban– szokásos tartózkodási hely öt évvel a népszámlálást megelőzően– migráció oka– a szülők születési országa– az állampolgárság forrása– nemzetiség– nyelv– vallás– fogyatékosság– önálló vagy több háztartást magában foglaló lakóhely– bérleti díj– a háztartás tulajdonában lévő tartós fogyasztási cikkek– a háztartás rendelkezésére álló autók száma– parkolási lehetőség– telefon- és internetkapcsolat– mezőgazdasági termelés saját célra (a háztartás szintjén)– az elmúlt évben végzett mezőgazdasági munkák jellemzői (egyéni szinten)1.3.3 Levezetett jellemzők– városi és vidéki térségek– szociogazdasági csoportok– külföldi családi háttérrel rendelkező/nem rendelkező személyek– a nemzetközi migráció által érintett népességcsoportok– menekült háttérrel rendelkező népességcsoportok– az országon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek (IDP)– azonos neműek közötti partnerkapcsolat– a családi állás tágabb értelemben vett értelmezése– mozaikcsalád típusa– a család tágabb értelemben vett értelmezésének típusa– a magánháztartások általános összetétele2 Lakhatási jellemzők2.1 A területi szintekre vonatkozó kötelező jellemzők: NUTS 3, LAU 22.1.1 Nem levezetett jellemzők– egyéb lakóegységek típusa– egyéb lakóegységek földrajzi elhelyezkedése– hagyományos lakóhelyek lakottsági állapota– lakók száma– használható alapterület és/vagy a lakóegység szobáinak száma– lakóhelyek épülettípusok szerint– lakóhelyek az építés éve szerint2.1.2 Levezetett jellemzők– laksűrűség (pl. használható alapterület/személyek száma a lakóegységben)2.2 A területi szintekre vonatkozó kötelező jellemzők: Nemzeti szint, NUTS 1, NUTS 22.2.1 Nem levezetett jellemzők– lakóhelyek– egyéb lakóegységek típusa– egyéb lakóegységek földrajzi elhelyezkedése– hagyományos lakóhelyek lakottsági állapota– lakáshasználati jogcím– lakók száma– használható alapterület és/vagy a lakóegység szobáinak száma– vízrendszer– WC– fürdési lehetőség– fűtés típusa– lakóhelyek épülettípusok szerint– lakóhelyek az építés éve szerint2.2.2 Levezetett jellemzők– laksűrűség (pl. használható alapterület/személyek száma a lakóegységben)2.3 A területi szintekre vonatkozó ajánlott jellemzők:Nemzeti szint, NUTS 1, NUTS 2, NUTS 3, LAU 22.3.1 A tágállamoknak lehetőleg minden NUTS 2 regionális szintre vonatkozóan kötelező témára ki kell térni a jelentésben, beleértve az alsóbb regionális szinteket is, egészen a legalsóbb regionális szintig, melyre vonatkozóan adatok állnak rendelkezésre.2.3.2 Nem levezetett jellemzők– másodlagos vagy időszakosan lakott lakóhely és üdülő– magánháztartások száma szerinti lakottság– szobák típusa– melegvíz– szaniter célra használt melegvíz– szennyvíz-elvezető rendszer típusa– konyha– főzési lehetőségek– fűtésre használt energiaforrás– a lakóhely hőszigetelése– áramellátás– villamosenergia előállítása– vezetékes gáz– légkondicionálás– szellőzés– a lakóhely elhelyezkedése az épületen belül– a lakóhely megközelíthetősége– lift–lakóhelye száma emeletenként– a lakóhelyek az épület egyes részeinek alapanyagai szerint– a lakóhelyek az épületek felújítottsága szerint– szelektív hulladékgyűjtés a háztartásban[1] HL C […]., [ …]., […]. o.[2] HL L 181., 1989.6.28., 47. o.[3] HL C […]., [ …]., […]. o.[4] HL L 52., 1997.2.22., 1. o. Az 1882/2003 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.[5] COM(2005) 217 végleges[6] HL L 184., 1999.7.17., 23. o. A 2006/512/EK határozattal módosított határozat.(HL L 200., 2006.7.22., 11. o).[7] HL L 154., 2003.6.21., 1. o.


title: Javaslat a Tanács rendelete a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló 2424/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról # Javaslat a Tanács határozata a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló 886/2001/IB határozat módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0383(01)

Javaslat a Tanács rendelete a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló 2424/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról  /* COM/2006/0383 végleges - CNS 2006/0125 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 12.7.2006COM(2006) 383 végleges2006/0125 (CNS)2006/0126 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló 2424/2001/EK tanácsi rendelet módosításárólJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló 886/2001/IB határozat módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS A JAVASLAT HÁTTERE |A javaslat indokolása és célkitűzései A 2424/2001/EK rendelettel és a 2001/886/IB határozattal a Tanács a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztésével bízta meg a Bizottságot. E javaslatok célja a fenti rendelet és határozat módosítása, és ezáltal a SIS II kifejlesztése határidejének 2007. december 31-ig történő meghosszabbítása, valamint a szükséges költségvetés odaítélésének lehetővé tétele. Ezen túlmenően a javaslatok a fejlesztés ideje alatt Franciaországban és Ausztriában jelölik ki a rendszer helyszínét. |Általános háttér A közös határokon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló 1990. évi egyezmény IV. címének rendelkezései értelmében létrehozott Schengeni Információs Rendszer (SIS) az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányokban (acquis) foglalt rendelkezések alkalmazásának alapvető eszköze. A jelenlegi SIS-t nem úgy tervezték, hogy az Európai Unió bővítését követően képes legyen kiszolgálni az Európai Unió megnövekedett számú tagállamát, valamint a SIS II-höz kapcsolódó egyéb országokat. Emellett az információtechnológia legutóbbi fejlesztései nyújtotta előnyök kihasználása, valamint az új funkciók bevezetésének lehetővé tétele érdekében 2001-ben döntést hoztak a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről. Számos tényező indokolja azt, hogy a Tanács meghosszabbítsa a Bizottságnak adott, eredetileg egy évig tartó megbízást, például a SIS II fejlesztésével kapcsolatos közbeszerzési eljárásról szóló, az Elsőfokú Bíróság által elrendelt – később visszavont – végzést (T-447/04) követően a munkák ideiglenes felfüggesztése; az IDABC program keretében finanszírozott S-Testa kommunikációs infrastruktúra, amely a kezdeti tesztelési fázisban tervezettekkel szemben nem lesz működőképes; a fejlesztés helyszínével kapcsolatos felkészületlenség és bizonytalanság, illetve magának a projektnek az összetettsége ugyancsak negatívan hatott a tervezésre. A rendszer kifejlesztéséhez a franciaországi és ausztriai helyszíneket a 2004. április 29-i tanácsi következtetések után választották ki, amikor a Tanács megegyezésre jutott az alábbiakról: „1. A SIS II központi részét Strasbourgba helyezik; e helyszín operatív irányításáért, valamint a Bizottsággal való kapcsolattartásért Franciaország felel. 2. A rendszer működés folyamatosságát biztosító központ (Business Continuity Site) Salzburgban lesz, feltéve, hogy még a rendszer működésének megkezdése előtt meghoznak egyes szükséges intézkedéseket. A fenti esetben e helyszín operatív irányításáért, valamint a Bizottsággal való kapcsolattartásért Ausztria felel.” |A javaslat tárgykörében meglévő rendelkezések - A Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény (92-119. cikk) - A Tanács 871/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a terrorizmus elleni küzdelem keretében a Schengeni Információs Rendszer egyes új funkcióinak bevezetéséről - A Tanács 2005/211/BI határozata (2005. február 24.) néhány új funkciónak – többek között a terrorizmus elleni küzdelemnek – a Schengeni Információs Rendszerbe történő bevezetéséről - Az Európai Parlament és a Tanács 1160/2005/EK rendelete (2005. július 6.) a közös határokon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezménynek a járművek forgalmi engedélyének kiadására hatáskörrel rendelkező tagállami szolgálatok Schengeni Információs Rendszerhez való hozzáférésével kapcsolatos módosításáról A Megállapodás és a fenti három jogi aktus alkotja a SIS, illetve a jövőben a helyébe lépő SIS II jelenlegi jogi keretét. A Bizottság javaslatot terjesztett elő a SIS II létesítéséről, működtetéséről és felhasználásáról szóló rendeletre és határozatra (COM (2005) 230 és 236), illetve a járművek forgalmi engedélyének kiadására hatáskörrel rendelkező tagállami szolgálatoknak a Schengeni Információs Rendszer második generációjához (SIS II) való hozzáféréséről szóló rendeletre (COM (2005) 237). |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazható. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció |A konzultáció módszerei, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása A tagállamok szakértőit – különösen a SIS II bizottság keretében – szorosan bevonják a SIS II kifejlesztésébe. |A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja Nem alkalmazható. |A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |Hatásvizsgálat E javaslathoz nincs szükség olyan hatásvizsgálatra, amely nem szerepel a Bizottság 2006. évi munkaprogramjában. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |A javasolt fellépés összefoglalása A javaslatok célkitűzése a 2424/2001/EK rendelet és a 2001/886/IB határozat módosítása a célból, hogy a SIS II kifejlesztésének határidejét 2007. december 31-ig meghosszabbíthassák, illetve a SIS II. telepítési és végső kifejlesztési helyeit kijelölhessék. A javaslat egyben kötelezi az illetékes tagállamokat, hogy infrastruktúrát és eszközöket biztosítson a rendszer befogadásához, amelyhez a Közösségtől támogatást kaphat. |Jogalap A rendelet jogalapja az Európai Közösséget létrehozó szerződés 66. cikke. A Szerződésre történő hivatkozás megegyezik a módosítandó jogi aktus hivatkozásával. A határozat jogalapja az Európai Uniót létrehozó szerződés 30. cikke (1) bekezdésének a) pontja, 31. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja, illetve 34. cikke (2) bekezdésének c) pontja. A Szerződésre történő hivatkozás megegyezik a módosítandó jogi aktus hivatkozásával. |A szubszidiaritás elve |A javasolt fellépés célkitűzését, azaz bizonyos személy- és tárgykategóriákra vonatkozóan, számítógépes információs rendszeren keresztül egy közös információs rendszer létrehozását, a tagállamok önmagukban nem tudják megvalósítani. |A SIS II-re az Európai Unió közös politikáinak végrehajtása érdekében van szükség. A rendszer létrehozása előfeltétele egy belső határellenőrzések nélküli terület biztosításának. |A közösség feladata csupán a SIS II központi részének, valamint kommunikációs infrastruktúrájának kifejlesztésére korlátozódik. A tagállamok felelősek olyan nemzeti rendszerek kifejlesztéséért, amelyek garantálják a végfelhasználók hozzáférését a SIS II által nyújtott szolgáltatásokhoz. |A javaslatok ezért megfelelnek a szubszidiaritás elvének. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő ok miatt. |A tagállamok saját belátásuk szerint határozzák meg a nemzeti rendszereik végrehajtására vonatkozó igazgatási és pénzügyi rendelkezéseket. A nemzeti előkészületeknek viszont alkalmazkodniuk kell a SIS II kifejlesztésének átfogó tervezéséhez. A Bizottság biztosítja a technikai leírásokat a nemzeti kezelőfelületekhez, ami zökkenőmentes kapcsolódást és hibátlan adatcserét tesz lehetővé a nemzeti rendszerek és a SIS II között. |A módosítandó 2424/2001/EK rendelet és az ugyancsak módosítandó 2001/886/IB határozat megállapítja a SIS II-nek a tagállamok költségvetései szempontjából jelentős pénzügyi kihatásokkal járó végrehajtó intézkedéseire vonatkozó szabályozási eljárását, amely továbbra is alkalmazandó marad. |Az eszközök megválasztása |Javasolt eszköz: rendelet és határozat. |Egyéb eszközök az alábbi ok miatt nem lennének megfelelőek. A javasolt rendelet célkitűzése egy másik rendelet módosítása, a javasolt határozat célja pedig egy másik határozat módosítása, ezért a „formai párhuzamosság” elvét követve a módosító aktust a módosítandó aktussal azonos formában kell előterjeszteni. |KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK |A megbízatás és a SIS II kifejlesztése befejezésének 2007-re történő meghosszabbítása a 2007. évi előzetes költségvetés-tervezetben már szereplő további pénzügyi forrásokat tesz szükségessé. A többletköltségek a hálózathoz, a központi rendszer átméretezéséhez és a rendszer kifejlesztésére kijelölt helyszínek támogatásához kapcsolódnak. |1.  2006/0125 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló 2424/2001/EK tanácsi rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 66. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],mivel:(1) A Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló, 2001. december 6-i 2001/886/IB határozattal együtt a 2424/2001/EK rendelet képezi a szükséges jogalapot a SIS II kifejlesztéséhez szükséges előirányzatoknak az Unió költségvetésébe történő belefoglalásához, valamint a költségvetés ezen részének végrehajtásához. A 2424/2001/EK rendelet és a 2001/886/IB határozat egyaránt 206. december 31-én hatályát veszti.(2) A SIS II kifejlesztése az eredetileg tervezettnél tovább tart, ezért 2006. december 31-én túlmenő pénzügyi előirányzatok rendelkezésre bocsátását teszi szükségessé.(3) Következésképpen meg kell hosszabbítani a 2424/2001/EK rendelet hatályát, hogy a Bizottság végrehajthassa a 2007. évi költségvetést a SIS II kifejlesztési projekt – beleértve a kommunikációs infrastruktúra létrehozását – befejezéséhez.(4) A 2004. április 29-i tanácsi következtetések megállapítják, hogy a SIS II kifejlesztési szakaszának idejére a SIS II központi egységét Strasbourgba helyezik, a működés folytonosságát biztosító központot pedig Salzburgba helyezik, feltéve, hogy még a telephely működésének megkezdése előtt meghoznak néhány szükséges intézkedést. Az operatív irányításért és a Bizottsággal történő kapcsolattartásért Franciaország és Ausztria felelős.(5) E rendelet nem sérti a SIS II létrehozásáról, működéséről és felhasználásáról szóló jogi eszközök jövőbeni elfogadását.(6) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt ennek a rendelet elfogadásában, ezért ez Dániát nem köti, és rá nem alkalmazható.(7) Ez a rendelet, valamint az Egyesült Királyság és Írország annak elfogadásában és alkalmazásában történő részvétele nem sérti az Egyesült Királyság és Írország Schengeni vívmányokban történő részleges részvételére vonatkozó, a 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi rendeletben[3] és a 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozatban[4] meghatározott rendelkezéseket.(8) Izland és Norvégia vonatkozásában e rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás[5] értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az ezen megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének G. pontjában említett területekhez tartoznak.(9) Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között megkötött, utóbbinak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének G) pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben az e megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról, valamint egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról szóló 2004/860/EK tanácsi határozat[6] 4. cikkének (1) bekezdésével.(10) E rendelet a 2003-as csatlakozási okmány 3. cikke (1) bekezdésének értelmében a schengeni vívmányok rendelkezésein alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktusnak minősül,(11) A 2424/2001/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 2424/2001/EK rendelet a következőképpen módosul:(1) A határozat az alábbi 4a. cikkel egészül ki:„4a. cikk1. A Bizottság SIS II kifejlesztésre vonatkozó felelősségének sérelme nélkül a rendszer kifejlesztése alatt a SIS II központi egységét Strasbourgba (Franciaország), a tartalék (back-up) központi egységet pedig Sankt Johann in Pongauba (Ausztria) kell helyezni.2. Franciaország és Ausztria biztosítja a megfelelő infrastruktúrát és eszközöket ahhoz, hogy a rendszer kifejlesztésének ideje alatt otthont adjon a SIS II központi és back-up központi egységének.3. A (2) bekezdésben említett infrastruktúrát és eszközöket biztosító nemzeti hatóság a telephely előkészítése és fenntartása, illetve a SIS II kifejlesztése alatti befogadásához szükséges egyéb szolgáltatások biztosítása céljából közösségi támogatásban részesülhet.”(2) A 7. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„Ez a rendelet 2007. december 31-én hatályát veszti.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele utáni huszadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően.Kelt Brüsszelben, -án/-én.[…]a Tanács részérőlaz elnök[…]2006/0126 (CNS)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló 886/2001/IB határozat módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 30. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjára, 31. cikke a) és b) pontjára és 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,tekintettel a Bizottság javaslatára[7],tekintettel az Európai Parlament véleményére[8],mivel:(1) A Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló, 2001. december 6-i 2424/2001/EK tanácsi rendelettel együtt a 2001/886/IB határozat képezi a szükséges jogalapot a SIS II kifejlesztéséhez szükséges előirányzatoknak az Unió költségvetésébe történő belefoglalásához, valamint a költségvetés ezen részének végrehajtásához. A 2001/886/IB határozat és a 2424/2001/EK rendelet egyaránt 2006. december 31-én hatályát veszti.(2) A SIS II kifejlesztése az eredetileg tervezettnél tovább tart, ezért 2006. december 31-én túlmenő pénzügyi előirányzatok rendelkezésre bocsátását teszi szükségessé.(3) Következésképpen meg kell hosszabbítani a 2001/886/IB határozat érvényességi idejét, hogy a Bizottság végrehajthassa a 2007. évi költségvetést a SIS II kifejlesztési projekt – beleértve a kommunikációs infrastruktúra létrehozását – befejezéséhez.(4) A 2004. április 29-i tanácsi következtetések megállapítják, hogy a SIS II kifejlesztési szakaszának idején a SIS II központi egységét Strasbourgba helyezik, a működés folyamatosságát biztosító központot (Business Continuity Site) pedig Salzburgba helyezik, néhány olyan intézkedéstől függően, amelyre a telephely működésének megkezdése előtt van szükség. A működési irányításért és a Bizottsággal történő kapcsolattartásért Franciaország és Ausztria felelős.(5) E határozat nem sérti a SIS II létrehozásáról, működéséről és felhasználásáról szóló jogi eszközök jövőbeni elfogadását.(6) Az Egyesült Királyság az EU-Szerződéshez és az EK-Szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyv 5. cikkének, valamint a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozat[9] 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően részt vesz ebben a határozatban.(7) Írország az EU-Szerződéshez és az EK-Szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyv 5. cikke, valamint az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozat[10] 5. cikkének (1) bekezdésével és 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban részt vesz ebben a kerethatározatban.(8) Izland és Norvégia tekintetében e határozat az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat[11] 1. cikkének G. pontjában említett területre vonatkoznak.(9) Svájc tekintetében e határozat az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között megkötött, utóbbinak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének G) pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben az e megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról, valamint egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról szóló 2004/849/EK tanácsi határozat[12] 4. cikkének (1) bekezdésével.(10) E határozat a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokra épülő vagy ahhoz egyéb módon kapcsolódó jogi aktusnak minősül.(11) A 2001/886/IB határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA 2001/886/IB határozat a következőképpen módosul:(1) A határozat az alábbi 4a. cikkel egészül ki:„4 a. cikk(1) A Bizottságnak a SIS II kifejlesztésre vonatkozó felelősségének sérelme nélkül a rendszer kifejlesztése a SIS II központi egységét Strasbourgban (Franciaország) helyezik, alatt a tartalák (back-up) központi egységet pedig Sankt Johann in Pongauba (Ausztria) kell helyezni.(2) Franciaország és Ausztria biztosítja a megfelelő infrastruktúrát és eszközöket ahhoz, hogy a rendszer kifejlesztésének ideje alatt otthont adjon a SIS II központi és back-up központi egységének.(3) A (2) bekezdésben említett infrastruktúrát és eszközöket biztosító nemzeti hatóság a telephely előkészítése és fenntartása, illetve a SIS II kifejlesztése alatti befogadásához szükséges egyéb szolgáltatások biztosítása céljából közösségi támogatásban részesülhet.”(2) A 7. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„Ez a határozat 2007. december 31-én hatályát veszti.”2. cikkEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Kelt Brüsszelben, -án/-én.[…]a Tanács részérőlaz elnök[…MELLÉKLETJOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS1. A JAVASLAT CÍMEA Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló 2424/2001/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre és a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló 886/2001/IB határozat módosításáról szóló határozatra irányuló javaslatok2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ GAZDÁLKODÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERETÉrintett szakpolitikai terület(ek) és a kapcsolódó tevékenység(ek) JLS – Szolidaritás – Külső határok – Vízumpolitika – A személyek szabad mozgása3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban: BA-tételek)), beleértve a következő költségvetési megnevezéseket:Előzetes költségvetés-tervezet 18 02 04. (Korábbi 18 08 02)3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:20073.3. Költségvetési jellemzők (a táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető):Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |18 02 04 | nem kötelező | Diff[13]/ | NEM | NEM | NEM | 3. cikk a) pontja |4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE4.1. Pénzügyi források4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és kifizetési előirányzatok áttekintésemillió EUR (3 tizedesjegyig)Kiadás típusa | Szakasz száma | 2007. év | 2008 | Összesen |Működési kiadások[14] |Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a | 9,000 |Kifizetési előirányzatok | b | 7,000 | 2,000 | 9,000 |A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[15] |Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | c |TELJES REFERENCIAÖSSZEG |Kötelezettségvállalási előirányzatok | a + c | 9,000 | 9,000 |Kifizetési előirányzatok | b + c | 7,000 | 2,000 | 9,000 |A referenciaösszegbe nem beletartozó igazgatási kiadások[16] |Személyi és a kapcsolódó kiadások (NDA) | 8.2.5. | d | 1,404 | 1,404 |A referenciaösszegbe nem beletartozó, a személyi és a kapcsolódó költségektől eltérő igazgatási költségek (NDE) | 8.2.6. | e | 0,186 | 0,186 |A fellépés indikatív összköltsége |TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 10,590 | 10,590 |TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 8,590 | 2,000 | 10,590 |4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőségX A javaslat összeegyeztethető a meglévő pénzügyi programozással.( A javaslat a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozásával jár.( A javaslat megkövetelheti az intézményközi megállapodás[17] rendelkezéseinek alkalmazását (azaz a rugalmassági eszközt vagy a pénzügyi terv módosítását).4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás( A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a bevételre.X A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:millió EUR (egy tizedesjegyig)A fellépést megelőzően[n–1 év] | A fellépés után |A személyi állomány teljes létszáma | 13 |5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK5.1. A megvalósításra rövid vagy hosszú távon van-e szükségA javaslat célja a fenti rendelet és határozat módosítása az alábbiak érdekében:2.  A SIS II kifejlesztési határidejének 2007. december 31-ig történő meghosszabbítása, és a SIS II. kifejlesztésének befejezéséhez – beleértve a kommunikációs infrastruktúrákat – szükséges költségvetés rendelkezésre bocsátásának lehetővé tétele.3.  A központi egység (Strasbourg, Franciaország) és a tartalék központi egység (back-up) (Sankt Johann in Popngau, Ausztria) helyének kijelölése, beleértve az illetékes tagállam azon kötelezettségét, hogy infrastruktúrát és eszközöket biztosítson e célból, amelyre közösségi támogatást kaphat.5.2. A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiájaA javaslat a SIS II. Bizottság általi, 2002 óta folyamatban lévő kifejlesztésének folytatására vonatkozik.5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók a tevékenységalapú irányítás keretébenAz átfogó célkitűzés a SIS II kifejlesztési projektjének a kijelölt helyszíneken történő befejezése 2007 folyamán, tehát egyes 2006-ra tervezett tevékenységek 2007-ben is folytatódnak. Ezen túlmenően számos új fellépést helyeztek kilátásba, hogy minimálisra csökkentsék a különböző tényezőkből – mint például a bírósági esetekből, valamint a projekt összetettségéből – fakadó késedelmek hatását. Ez különösen a megnövekedett hálózati költségekre, kiegészítő erőforrásokra, valamint az előkészületi munka tagállamokra történő átruházására vonatkozik. Végül pedig a számítógépes hardver-kapacitást növelni kell, hogy figyelembe vegyék a fejlesztés elején végzett tanulmányok eredményeit. 2007-re az alábbi fellépéseket tervezik:1. fellépés: HálózatA tervezési időszakban a szükségletekről készített felmérés eredményei alapján a hálózat kapacitását növelni kell, hogy a megfelelő időn belül megválaszolhassák a SIS kérdéseket. A magasabb sávszélességű hálózat további pénzügyi erőforrásokat tesz szükségessé.Mivel az s-Testa hálózat nem állt időben rendelkezésre, alternatív ideiglenes megoldásokat kellett létrehozni a SIS II tesztelésére. Ennek következtében további költségekkel jár az ideiglenes hálózatról a végleges hálózatra történő átállás.2. fellépés: Szakirányú műszaki szakértelem és további tanulmányokA számítógépes szakértelem szükséges szintjének eléréséhez további erőforrásokra van szükség. A korlátozott belső erőforrások miatt magas színvonalú külső segítséget használnak fel a nyomon követésre, ellenőrzésre és értékelésre. Ezen túlmenően, további tanulmányokra és külső szakértőkre van szükség, különösen a biztonsági és hálózati kérdések tekintetében.3. fellépés: Segítségnyújtás és folyamatos helyszín-előkészítés a fejlesztési szakaszbanA francia és osztrák helyszínek előkészítése a fejlesztési szakaszban elkezdődött, és jelentős erőforrásokat tesz szükségessé. Az előkészítéssel kapcsolatos egyes feladatokat nem közvetlenül a Bizottság személyzete lát el, hanem azokkal a fejlesztési szakaszban a rendszereket befogadó tagállamokat bízzák meg. Pótköltségvetésre van szükség az e területeken felmért szükségletek fedezésére.5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)X Központosított irányításX közvetlenül a Bizottság által( közvetetten, a következőknek történő hatáskör-átruházással:( végrehajtó hivatalok( a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek( nemzeti közszektorba tartozó szervek/közszolgáltatási feladattal rendelkező szervek( Megosztott vagy decentralizált irányítás( a tagállamokkal( harmadik országokkal( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)Vonatkozó megjegyzések:A 2007-es költségvetés egy részét a tagállamoknak vagy nemzeti közszerveknek ítélhetik oda hatáskör-átruházással vagy szubvencióval, a rendszereket befogadó helyszínek vagy a kommunikációs infrastruktúra előkészítésének finanszírozására.6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS6.1. Felügyeleti rendszerAz előrelépéseket rendszeresen felmérik, és a teljesítményt előírt szabványok és kritériumok szerint mérik, amiből kimutatható, hogy a beruházás tényleg meghozza-e a kívánt eredményt.6.2. Értékelés6.2.1. Előzetes értékelésNA6.2.2. Az időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulságai)NA6.2.3. A jövőbeni értékelések feltételei és gyakoriságaNA7. Csalás elleni intézkedésekA szerződések odaítélésére vonatkozó bizottsági eljárásokat alkalmazzák, ezzel biztosítva a közbeszerzési szerződésekre vonatkozó közösségi jognak való megfelelést.8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségeiKötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (3 tizedesjegyig)(Fel kell tüntetni a célkitűzésekre, a fellépésekre és a teljesítésekre vonatkozó fejezeteket) | Teljesítések típusa | Átlagos költség | 2007. év | ÖSSZESEN |Teljesítések száma | Összköltség | Teljesítések száma | Összköltség |1. fellépés: Hálózat | a tesztelési hálózatról a végleges hálózatra történő átállás nagyobb kapacitású hálózat | 5,000 | 5,000 |2. fellépés: Szakirányú műszaki szakértelem és további tanulmányok | szakértelem; elemzés & tanulmányok | 1,000 | 1,000 |3. fellépés: Támogatás és helyszín-előkészítés a fejlesztési szakaszban | külső humán erőforrások helyszín-előkészítés | 3,000 | 3,000 |ÖSSZKÖLTSÉG | 9,000 | 9,000 |8.2. Igazgatási kiadások8.2.1. A személyi állomány létszáma és típusaFoglalkoztatás jellege | A fellépés kezelésére meglévő és/vagy pótlólagos állományból kirendelendő létszám (álláshelyek száma/teljes munkaidős egyenérték) |2007. év | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év |Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[20] (XX 01 01) | A*/adminisztrátor | 4,5 |B*,C*/asszisztens | 2,5 |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[21] | 6 |A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[22] |ÖSSZESEN | 13 |8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírásaA SIS II. kifejlesztésével kapcsolatos projekt irányítása és koordinációja.8.2.3. A – jogszabályban meghatározott – állomány származási helyex A program irányítására jelenleg kijelölt állások, amelyeket újra be kell tölteni vagy a szerződést meg kell hosszabbítani( Az n. évi éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek( Az érintett szolgálaton belül meglévő állomány átcsoportosításával betöltendő álláshelyek (belső áthelyezés)( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben az adott évre nem előirányozott álláshelyek8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 0104/ 05. – Igazgatási kiadások)millió EUR (3 tizedesjegyig)Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | 2007. év | -{}-n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év és később | ÖSSZESEN |Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |- belső |- külső |Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás |8.2.5. A referenciaösszegbe nem beletartozó személyi és kapcsolódó költségekmillió EUR (3 tizedesjegyig)A személyi állomány fajtája | 2007. év | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év és később |Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | 0,756 |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (határozza meg a vonatkozó költségvetési tételt) | 0,648 |Személyi és kapcsolódó – a referenciaösszegbe NEM tartozó – költségek összesen | 1,404 |Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak7*108.000 (személy/év) = 756.000 EURSzámítás– A(z) XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány6*108.000 (személy/év) = 648 000 EUR8.2.6. A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások millió EUR (3 tizedesjegyig) |2007. év | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év és később | ÖSSZESEN |XX 01 02 11 01 – Kiküldetések | 0,022 |XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák | 0,014 |XX 01 02 11 03 – Bizottságok[24] (SIS II /VIS Bizottság) | 0,150 |XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk |XX 01 02 11 05 – Információs rendszerek |2 Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11) |3 Egyéb igazgatási jellegű kiadások (nevezze meg, beleértve a költségvetési tételt is) |A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli (a referenciaösszegbe NEM tartozó) igazgatási kiadások összesen | 0,186 |Számítás – A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások10 (ülések száma) * 15.000 (ülés 25 bizottsági tag részvételével) = 150.000 EUR[1] HL C […]., [ …]., […]. o.[2] HL C […]., [ …]., […]. o.[3] HL L 131., 2000.6.1., 43. o.[4] HL L 64., 2002.3.7., 20. o.[5] HL L 176., 1999.7.10., 31. o.[6] HL L 370., 2004.12.17., 78. o.[7] HL C […]., [ …]., […]. o.[8] HL C […]., [ …]., […]. o.[9] HL L 131., 2000.6.1., 43. o.[10] HL L 64., 2002.3.7., 20. o.[11] HL L 176., 1999.7.10., 31. o.[12] HL L 368., 2004.12.15., 26. o.[13] Differenciált előirányzatok[14] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.[15] A(z) xx cím xx 01 04. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.[16] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoportokon kívüli kiadások.[17] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.[18] A táblázat szükség esetén (tehát ha a fellépés időtartama meghaladja a hat évet) további oszlopokkal bővíthető.[19] HL L 176., 1999.7.10., 36. o.[20] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[21] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[22] Költségét tartalmazza a referenciaösszeg[23] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó hivatal(ok)ra vonatkozó pénzügyi kimutatásra.[24] Nevezze meg a bizottság típusát, és azt a csoportot, amelyhez tartozik.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0148

Javaslat a Tanács rendelete a grönlandi, a Feröer-szigeteki és az izlandi vizekre vonatkozó halászati lehetőségek, valamint az északi-tengeri tőkehal-halászat tekintetében a 27/2005/EK rendelet módosításáról, továbbá a mélytengeri cápákra és a gránátoshalra vonatkozó halászati lehetőségek tekintetében a 2270/2004/EK rendelet módosításáról  /* COM/2005/0148 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 18.04.2005COM(2005)148 véglegesJavaslatA TANÁCS RENDELETEa grönlandi, a Feröer-szigeteki és az izlandi vizekre vonatkozó halászati lehetőségek, valamint az északi-tengeri tőkehal-halászat tekintetében a 27/2005/EK rendelet módosításáról, továbbá a mélytengeri cápákra és a gránátoshalra vonatkozó halászati lehetőségek tekintetében a 2270/2004/EK rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA 27/2005/EK tanácsi rendelet rögzíti a 2005. évre a bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeket és kapcsolódó feltételeket.1. 2005. február 14-én a grönlandi hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy 2005-ben a Közösség 1000 tonna jeges-tengeri pók kifogására jogosult a grönlandi vizeken. Meg kell tenni a szükséges intézkedéseket az új halászati lehetőségek közösségi jogszabályokba történő átültetése érdekében.2. 2005. február 15-én befejeződtek a Közösség és Izland között a 2005. évre vonatkozó kölcsönös halászati lehetőségekről folytatott éves halászati konzultációk. Meg kell tenni a szükséges intézkedéseket a konzultációk eredményeinek a közösségi jogszabályokba történő átültetése érdekében.3. A területen való tartózkodásnak és a kikötőből való távolmaradásnak a 27/2005/EK rendelet IVa. mellékletének I. táblázatában megadott napjaitól való eltérés engedélyezését a 120 mm-es négyszögletes hálószemekből álló ablakot használó hajók tekintetében csupán a Kattegat és Skagerrak vonatkozásában tervezték. A halászfelszerelések csoportosításának pontosítása következtében a Kattegat és Skaggerak területén rendelkezésre álló napok száma a 2004-ben érvényes 22 napról négyszögletes hálószemekből álló ablakkal folytatott halászat esetén 12 napra, anélkül folytatott halászat esetén pedig 9 napra csökkent, ami számottevő visszaesést jelent a halászati erőkifejtésben. Az Északi-tengerre megállapított 12 nap azonban az erőkifejtés növekedését jelentené a 2004-ben rendelkezésre álló 10 naphoz képest, ami nem indokolható a négyszögletes hálószemekből álló ablak bevezetésével, és ellentétes lenne a tőkehalállomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról szóló, 2004. február 26-i 423/2004/EK tanácsi rendelet[1] 8. cikkével. Ezért az Északi tengeren vontatott halászfelszereléssel halászó, 120 mm-es négyszögletes hálószemekből álló ablakokat használó hajók számára rendelkezésre álló halászati napok számát 9-re kell csökkenteni.4. A IVc. melléklet tartalmaz egy technikai hibát, ami azt jelenti, hogy amennyiben egy hajó a IVc. mellékletben foglaltak szerint halászatot folytat, előfordulhat, hogy ezt követően nem használhat fel egyetlen napot sem a IVa. mellékletben foglaltak szerint, még abban az esetben sem, ha mindkét területen rendelkezik még fennmaradó napokkal. Ezt a hibát ki kell javítani.A 2270/2004/EK tanácsi rendelet rögzíti a közösségi hajók egyes mélytengeri fajokra vonatkozó halászati lehetőségeit a 2005. és a 2006. évben.1. A fekete abroncshal Azori-szigetek körül folytatott halászata során mélytengeri cápák járulékos kifogása is előfordul. A halak felesleges visszadobásának elkerülése érdekében helyénvaló meghatározni az e halfajokra vonatkozó járulékos fogási kvótákat. Becslések szerint a teljes feketeabroncshal-fogás az Azori-szigetek vizein 700 tonnát tesz ki, megközelítőleg 120 tonna mélytengeri cápa járulékos fogását vonva maga után. A mélytengeri cápákra irányuló célzott halászat nem engedélyezett.2. Az Vb. ICES-körzetben, valamint a VI. és a VII. alterületen a gránátoshalra vonatkozó halászati lehetőségeket nem megfelelően osztották el a tagállamok között, és ezt helyesbíteni kell.A Tanács felkérést kap arra, hogy a lehető legrövidebb időn belül fogadja el ezt a javaslatot annak érdekében, hogy a halászok megtervezhessék az erre a halászati szezonra vonatkozó tevékenységeiket.JavaslatA TANÁCS RENDELETEa grönlandi, a Feröer-szigeteki és az izlandi vizekre vonatkozó halászati lehetőségek, valamint az északi-tengeri tőkehal-halászat tekintetében a 27/2005/EK rendelet módosításáról, továbbá a mélytengeri cápákra és a gránátoshalra vonatkozó halászati lehetőségek tekintetében a 2270/2004/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre[2] és különösen annak 20. cikkére,tekintettel a tőkehalállomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról szóló, 2004. február 26-i 423/2004/EK tanácsi rendeletre[3] és különösen annak 8. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[4],mivel:1.  A 27/2005/EK tanácsi rendelet[5] rögzíti a 2005. évre a bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeket és kapcsolódó feltételeket.2.  Az Európai Gazdasági Közösség és az Izlandi Köztársaság között létrejött, a halászatról és a tengeri környezetről szóló megállapodásban[6] előírt eljárással összhangban a Közösség konzultációkat folytatott Izlanddal a 2005-re vonatkozó halászati jogokról. A konzultációk eredményét át kell ültetni a 27/2005/EK rendeletbe.3.  A grönlandi hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a Közösség 1°000 tonna jeges-tengeri pók kifogására jogosult a grönlandi vizeken.4.  A 120 mm-es négyszögletes hálószemekből álló ablakokkal felszerelt vontatott halászfelszereléssel folytatott halászat esetében az Északi-tengeren naptári hónaponként kiosztott halászati többletnapok nem felelnek meg a tőkehalállomány helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról szóló, 2004. február 26-i 423/2004/EK tanácsi rendelet[7] 8. cikkének. Ezért az Északi-tengert törölni kell azon területek listájáról, amelyekre a többletnapok kiosztása alkalmazandó.5.  A mélytengeri cápákra vonatkozó halászati lehetőségeket a X. ICES-alterületen (közösségi vizek és nemzetközi vizek) 120 tonnára kell növelni, lehetővé téve ezáltal azon mélytengeri cápák kirakodását, amelyeket elkerülhetetlen járulékos fogásként halásznak ki másra irányuló halászat során.6.  A 27/2005/EK tanácsi rendelet IVa. és IVc. mellékletében meghatározott területek közötti halászati kölcsönhatásra vonatkozó szabályok nem akadályozhatják meg, hogy egy hajó a IVa. melléklet szerint rendelkezésre álló maximális számú napot kihasználja. Ezért ezeket a szabályokat módosítani kell.7.  A 2004. december 22-i 2270/2004/EK tanácsi rendelet[8] rögzíti a 2005. és a 2006. évre a közösségi halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeit.8.  A 2270/2004/EK rendeletben helytelenül számították ki az Vb. ICES-körzetben, valamint a VI. és VII. alterületen (közösségi vizek és nemzetközi vizek) a gránátoshalra vonatkozó halászati lehetőségeket, és ezt helyesbíteni kell.9.  Ezért a 27/2005/EK és a 2270/2004/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1 . cikkA 27/2005/EK rendelet módosításaiA 27/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:1) Az 5. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„(2) A közösségi hajók számára engedélyezik a Feröer-szigetek, Grönland, Izland és Norvégia halászati joghatósága alá tartozó vizeken, valamint a Jan Mayen körüli halászati övezetben történő halfogásokat az I. mellékletben megállapított kvóta keretein belül, a 9., 16. és 17. cikkben meghatározott feltételekre is figyelemmel.”2) A 9. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:„Az Izland joghatósága alá tartozó vizeken a közösségi hajókkal folytatott halászat az alábbi koordinátákat folyamatosan összekötő egyenes vonalak által behatárolt területre korlátozódik:Délnyugati terület1. ÉSZ 63°12' és NYH 23°05', az ÉSZ 62°00' és NYH 26°00' pontján keresztül,2. ÉSZ 62°58' és NYH 22°25',3. ÉSZ 63°06' és NYH 21°30',4. ÉSZ 63°03' és NYH 21°00', onnan a DSZ 180°00'-ig;Délkeleti terület1. ÉSZ 63°14' és NYH 10°40',2. ÉSZ 63°14' és NYH 11°23',3. ÉSZ 63°35' és NYH 12°21',4. ÉSZ 64°00' és NYH 12°30',5. ÉSZ 63°53' és NYH 13°30',6. ÉSZ 63°36' és NYH 14°30',7. ÉSZ 63°10' és NYH 17°00', onnan a DSZ 180°00'-ig.”3) Az IC., a III., a IVa. és a VI. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.2. cikkA 2270/2004/EK rendelet módosításaiA 2270/2004/EK rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.3. cikkHatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökI. MELLÉKLETA 27/2005/EK rendelet mellékletei a következőképpen módosulnak:1) Az IC. mellékletben:a) A 0,1. NAFO-övezetben (grönlandi vizek) a jeges-tengeri pók fajra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:„Faj: | Jeges-tengeri pók | Övezet: | NAFO 0, 1 (grönlandi vizek) |Chionoecetes spp. | PCR/ N01GRN |Írország | 125 |Spanyolország | 875 |EK | 1000 | Elővigyázatossági TAC, amelynél a 847/96/EK rendelet 3. és 4. cikkét nem kell alkalmazni |TAC | Nem releváns” |b) Az V. és XIV. övezetben (grönlandi vizek) a kapelán fajra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:„Faj: | Kapelán | Övezet: | V., XIV. (grönlandi vizek) |Mallotus villosus | CAP/514GRN |Valamennyi tagállam | 0 |EK | 50 050 | (1) (2) |TAC | Nem releváns |(1) Amelyből 45 930 tonnát Izlandnak osztottak ki. (2) 2005. április. 30 előtt kell kihalászni.” |c) A következő bejegyzést kell beilleszteni az Va. övezetben (izlandi vizek) a vörös álsügér fajra vonatkozó bejegyzés után:„Faj: | Vörös álsügérek | Övezet | Va. (izlandi vizek) |Sebastes spp. | RED/05A-IS |Belgium | 100 | (1)(2) |Németország | 1 690 | (1)(2) |Franciaország | 50 | (1)(2) |Egyesült Királyság | 1 160 | (1)(2) |EK | 3 000 | (1)(2) |TAC | Nem releváns |__________ |(1) Beleértve az elkerülhetetlen járulékos fogást is (tőkehal nem engedélyezett). |(2) Július és december között kell kihalászni.” |2) A IVa. mellékletben a II. táblázat helyébe a következő lép:„II. táblázatAz adott területen belüli tartózkodásra és a kikötőből való távolmaradásra vonatkozóanaz I. táblázatban megadott napoktól való eltérések és a kapcsolódó feltételekTerület | A 4. pontban meghatározott halászfelszerelés | A hajó 2002. évi teljesítménye* | Napok |A 2. pontban meghatározott terület | 4.a), 4.e) | 5 %-nál kevesebb közönséges tőkehal, közönséges nyelvhal és sima lepényhal | Nincs korlátozás** |A 2. pontban meghatározott terület | 4.a), 4.b) | 5 %-nál kevesebb közönséges tőkehal | 100 - < 120 mm legfeljebb 13 nap ≥ 120 mm legfeljebb 14 nap |Kattegat és az Északi-tenger | 4.c) legalább 220 mm szembőségű halászfelszerelés | 5 %-nál kevesebb közönséges tőkehal, és 5 %-nál több nagy rombuszhal és tengeri nyúlhal | legfeljebb 15 nap |Kattegat és Skagerrak | 4.a) 120 mm-es négyszögletes hálószemekből álló ablakkal*** | nem alkalmazandó | 12 nap |A La Manche csatorna keleti része | 4.c) legfeljebb 110 mm szembőségű tükörhálók | A kikötőből legfeljebb 24 óráig távol lévő halászhajók | 19 nap |* Közösségi hajónaplóval igazolt – átlagos évi kirakodás élősúlyban.** A hajó annyi ideig tartózkodhat a területen belül, amennyi az érintett hónap napjainak a száma.*** Az ezen eltérés alá tartozó hajóknak teljesíteniük kell az e melléklet 1. függelékében meghatározott feltételeket.”3) A IVc. melléklet 6. a) pontja helyébe a következő szöveg lép:„6. a) Az I. táblázat megadja azoknak a napoknak a maximális számát, amelyek során egy naptári hónapban a 4. pontban említett halászfelszerelések valamelyikét szállító hajó az adott területen belül tartózkodhat és a kikötőből távol maradhat.Amennyiben a hajó egy halászati út során két terület között kel át, az adott napot annál a területnél kell beszámítani, amelyen azon a napon a legtöbb időt töltötte.Azon napok száma, amelyeken egy hajó az e melléklet 2. pontjában és a IVa. melléklet 2. pontjában meghatározott területek által alkotott összterületen belül tartózkodik, nem lépheti túl az e melléklet I. táblázatában feltüntetett számot. Azon napok számának azonban, amelyeken a hajó a IVa. melléklet 2. pontjában meghatározott területeken tartózkodik, összhangban kell lennie a IVa. mellékletnek megfelelően rögzített maximális számmal.I. táblázatAz adott területen belüli tartózkodás és a kikötőből való távolmaradás napjainak maximális száma halászfelszerelések szerintA következő pontban említett halászfelszerelések: |A 2. pontban meghatározott terület: | 4. a) | 4. b) |2. Nyugati-csatorna (VIIe. ICES-körzet) | 20 | 20” |4) A VI. melléklet I. része helyébe a következő szöveg lép:„I. RÉSZA harmadik országok vizein halászó közösségi hajók engedélyeire és halászati engedélyeire vonatkozó mennyiségi korlátozásokfishing permits for Community vessels fishing inthird country watersHalászati terület | Halászat | Engedélyek száma | Engedélyek elosztása a tagállamok között | Egyidejűleg jelen lévő hajók maximális száma |Norvég vizek és a Jan Mayent körülvevő halászati övezet | Hering, az ÉSZ 62°00'-től északra | 75 | DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17 | 55 |Tengerfenéken élő fajok, az ÉSZ 62°00'-től északra | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 |Makréla, az ÉSZ 62°00'-től délre, erszényes kerítőhálóval folytatott halászat | 11 | DE: 1[9], DK: 261, FR: 21, NL: 11 | nem releváns |Makréla, az ÉSZ 62°00'-től délre, vonóhálóval folytatott halászat | 19 | nem releváns |Makréla, az ÉSZ 62°00'-től északra, erszényes kerítőhálóval folytatott halászat | 11[10] | DK: 11 | nem releváns |Ipari fajok, az ÉSZ 62°00'-től délre | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |A Feröer-szigetek vizei | A Feröer-szigeteki alapvonalaktól 12 és 21 mérföld között található övezetben legfeljebb 180 láb hosszúságú hajókkal folytatott valamennyi vonóhálós halászat | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 |A tőkehal és a foltos tőkehal legalább 135 mm szembőségű hálóval folytatott, az ÉSZ 62°28'-től délre és a NYH 6°30'-től keletre található területre korlátozott célzott halászata | 8[11] | 4 |A Feröer-szigeteki alapvonalaktól 21 mérföldnél távolabb folytatott vonóhálós halászat. A március 1. és május 31., valamint az október 1. és december 31. közötti időszakban ezek a hajók halászhatnak az ÉSZ 61°20' és az ÉSZ 62°00' közötti, illetve az alapvonalaktól számított 12 és 21 mérföld között található területen is. | 70 | BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 |A kék menyhal legalább 100 mm szembőségű hálóval folytatott vonóhálós halászata az ÉSZ 61°30'-től délre és a NYH 9°00'-től nyugatra, a NYH 7°00' és a NYH 9°00' között az ÉSZ 60°30'-től délre található területen, továbbá az ÉSZ 60°30' és a NYH 7°00', valamint az ÉSZ 60°00' és a NYH 6°00' között húzott vonaltól délnyugatra található területen. | 70 | DE: 8[12], FR: 124, UK: 04 | 20[13] |A fekete tőkehal legalább 120 mm szembőségű hálóval folytatott vonóhálós, célzott halászata, megengedve a körpántok használatát a zsákvég körül. | 70 | 225 |A kék puha tőkehal halászata. Az engedélyek száma további négy hajónak kiadható engedéllyel növelhető – annak érdekében, hogy párokat alkothassanak –, amennyiben a Feröer-szigeteki hatóságok különleges hozzáférési szabályokat vezetnek be „a kék puha tőkehal fő halászati területének” nevezett területre | 34 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 |Horgászat | 10 | UK: 10 | 6 |Közönséges makréla halászata | 12 | DK: 12 | 12 |A hering halászterületei az ÉSZ 62°-tól északra | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3 | 21 |Izland | Valamennyi halászat | 18 | 5 |Az Orosz Föderáció vizei | Valamennyi halászat | pm | pm |Tőkehal halászata | 7[14] | pm |Spratt halászata | pm | pm” |II. MELLÉKLETA 2270/2004/EK rendelet mellékletének 2. része a következőképpen módosul:1) A X. övezetben (közösségi vizek és nemzetközi vizek) a mélytengeri cápa fajra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:„Faj: | Mélytengeri cápák | Övezet: | X (közösségi vizek és nemzetközi vizek) |Portugália | 120 | (1) Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata. |EK(1) | 120” |2) Az Vb., VI. és VII. övezetben (közösségi vizek és nemzetközi vizek) a gránátoshal fajra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:„Faj: | Gránátoshal | Övezet: | Vb., VI., VII. (közösségi vizek és nemzetközi vizek) |Coryphaenoides rupestris |Németország | 10 | (1) Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata. |Észtország | 77 |Spanyolország | 85 |Franciaország | 4327 |Írország | 341 |Litvánia | 99 |Lengyelország | 50 |Egyesült Királyság | 254 |Egyéb (1) | 10 |EK | 5253” |[1] HL L 70., 2004.3.9., 8. o.[2] HL L 358., 2002.12.31., 59. o.[3] HL L 70., 2004.3.9., 8. o.[4] HL C […]., […]., […]. o.[5] HL L 12., 2005.1.14., 1. o.[6] HL L 161., 1993.7.2., 1. o.[7] HL L 70., 2004.3.9., 8. o.[8] HL L 396., 2004.12.31., 4. o.[9] Ez az elosztás az erszényes és vonóhálós halászatra vonatkozik.[10] Az erszényes kerítőhálóval makrélára történő halászatra az ÉSZ 62°00'-től délre kiadott 11 engedélyből kell kiválasztani.[11] Az 1999. évi elfogadott jegyzőkönyvet követően a közönséges tőkehal és a foltos tőkehal irányított halászatára vonatkozó adatokat tartalmazzák „A Feröer-szigeteki alapvonalaktól 12 és 21 mérföld között található övezetben legfeljebb 180 láb hosszúságú hajókkal folytatott valamennyi vonóhálós halászat” adatai.[12] Ezek az adatok az egyidejűleg jelen lévő hajók maximális számára utalnak.[13] Ezeket az adatokat tartalmazzák „A Feröer-szigeteki alapvonalaktól számított 21 mérföldön túli vonóhálós halászat” adatai.[14] Csak a Lettország lobogója alatt hajózó hajókra vonatkozik.