Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0509

Javaslat: a Tanács határozata a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 2008/839/IB határozat módosításáról  /* COM/2009/0509 végleges - CNS 2009/0137 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 29.9.2009COM(2009) 509 végleges2009/0137 (CNS)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 2008/839/IB határozat módosításárólINDOKOLÁS1. A javaslat háttere• A javaslat okai és céljaiA Bizottság hozzájárul az új SIS II funkcióinak hozzáférhetőségéhez, és ezáltal a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége magas biztonsági szintjének fenntartásához. Arra törekszik, hogy új lendületet adjon a SIS II fejlesztésének az elemzési és javítási időszakot követően, amely során számos ismert problémát és hibát kijavítottak, valamint orvoslásukra megoldásokat dolgoztak ki vagy hajtottak végre.Ezen javaslat és az azonos tárgyú rendeletjavaslat célja annak megelőzése, hogy a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállást szabályozó 2008/839/IB határozat még azt megelőzően hatályát veszítse, hogy az átállás technikailag megvalósíthatóvá válik. A jelen javaslat emellett jogi rugalmasságot biztosít a SIS II-nek a SIS1+ RE alternatív technikai forgatókönyv segítségével történő fejlesztéséhez, amennyiben az említett forgatókönyvre történő átállás valósul meg.Egyidejűleg átfogó programirányítási tanácsot hozunk létre a SIS II fejlesztése és az átállás hatékony irányítása érdekében. A tanács a teljes SIS II program és a kapcsolódó tevékenységek egészének hatékonyabb irányítását és összehangolását, valamint a központi és nemzeti rendszerek fejlesztésének összhangját biztosító szakértői csoportként működik. A mostani javaslat összhangban áll az Európai Tanács 2009. június 4–5-i elnökségi következtetéseivel, amelyben felkérték a Bizottságot, hogy építve a 2009. február 26–27-i tanácsi következtetésekkel létrehozott átfogó SIS II programirányítási megközelítéssel kapcsolatban nyert tapasztalatokra és tanulságokra, valamint összhangban a jogi kerettel, a SIS II projektre vonatkozóan terjesszen elő fejlettebb irányítási megközelítést.A meglévő jelentéstételi kötelezettség révén folyamatosan biztosítjuk az Európai Parlament számára a SIS II fejlesztési folyamatának átláthatóságát.• Háttér-információkA Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, 1990. június 19-i egyezmény (a továbbiakban: a Schengeni Egyezmény) IV. címének rendelkezései értelmében felállított Schengeni Információs Rendszer (a továbbiakban: SIS) és az annak alapján kifejlesztett SIS 1+ alapvető eszközt jelent az Európai Unió keretébe illesztett schengeni vívmányok rendelkezéseinek alkalmazása tekintetében.A Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló, 2001. december 6-i 2424/2001/EK tanácsi rendelet és 2001/886/IB tanácsi határozat értelmében a Bizottságot bízták meg a SIS második generációjának (SIS II) kifejlesztésével. A SIS II a SIS 1+ rendszert váltja fel. A SIS II fejlesztése során hasznosítják az informatika legújabb eredményeit, és lehetővé teszik további funkciók bevezetését.A SIS II létrehozására, működtetésére és használatára vonatkozó rendelkezéseket a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2006. december 20-i 1987/2006/EK parlamenti és a tanácsi rendelet[1], valamint a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2007. június 12-i 2007/533/IB tanácsi határozat[2] tartalmazza. E jogi aktusok előírják, hogy az említett rendelkezések a SIS 1+-ban részt vevő tagállamok számára csak a SIS 1+-ban részt vevő tagállamok kormányait képviselő tagok egyhangú szavazatával eljáró Tanács által meghatározott időponttól alkalmazandók. E rendelkezések felváltják majd a schengeni vívmányok SIS 1+ rendszert szabályozó rendelkezéseit, közelebbről pedig a Schengeni Egyezmény ilyen vonatkozású rendelkezéseit.Ennek bekövetkezte előtt a SIS 1+ felhasználóinak át kell térniük a SIS II környezet használatára. Ezért jogi keretet határoztak meg a SIS 1+ rendszerről a SIS II-re történő áttérésre. A SIS 1+ műveleteihez létrehozott ideiglenes műszaki architektúra lehetővé teszi majd, hogy az átmeneti időszak ideje alatt a SIS 1+ és a SIS II felépítésének bizonyos műszaki elemei párhuzamosan működhessenek annak érdekében, hogy csökkenjen a szolgáltatás átállás alatti megszakadásának kockázata.Nem tűnik tarthatónak a mostani átállásról szóló jogi aktusokban szereplő határidők, és különösen a jelenlegi rendelkezés szerint 2010. június 30-án megszűnő időbeli hatály. Ennélfogva a mostani javaslat célja annak megelőzése, hogy a 2008/39/IB tanácsi határozat az átállás megvalósítása előtt hatályát veszítse. Az átfogó programirányítási tanács azt a szerepet tölti majd be, hogy a SIS II átfogó fejlesztésében részt vevő szereplők és érdekeltek között kapcsolattartóként jár el. A tanács lehetővé tenné, hogy a Bizottság és a tagállamok – a központi és a tagállami SIS II projektekkel kapcsolatos hatásköreik és tevékenységeik fenntartása mellett – a program egészét összehangolják.Jelen javaslat korszerűsíti az irányítási eljárásokat, ugyanakkor fenntartja a Bizottság, Franciaország, valamint a részt vevő tagállamok közötti – a módosítandó jogi aktusba már belefoglalt – alapvető hatáskörmegosztást.• Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen-  A Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormánya között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, 1990. június 19-i egyezmény[3] (Schengeni Egyezmény),-  a 2006. december 21-i 1988/2006/EK tanácsi rendelettel[4] módosított, a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló, 2001. december 6-i 2424/2001/EK tanácsi rendelet[5],-  a 2006. december 21-i 2006/1007/IB tanácsi határozattal[6] módosított, a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló, 2001. december 6-i 2001/886/IB tanácsi határozat[7],-  az Európai Parlament és a Tanács 1987/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról,-  a Tanács 2007/533/IB határozata (2007. június 12.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról,-  az Európai Parlament és a Tanács 1986/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a járművek forgalmi engedélyének kiadására hatáskörrel rendelkező tagállami szolgálatoknak a Schengeni Információs Rendszer második generációjához (SIS II) való hozzáféréséről[8],-  a Bizottság 2007/170/EK és 2007/171/EK határozata (2007. március 16.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára vonatkozó hálózati követelmények megállapításáról[9],-  a Tanács 189/2008/EK rendelete (2008. február 18.) a Schengeni Információs Rendszer (SIS II) második generációjának teszteléséről[10],-  a Tanács 2008/173/EK határozata (2008. február 18.) a Schengeni Információs Rendszer (SIS II) második generációjának teszteléséről[11],-  a Tanács 1104/2008/EK rendelete (2008. október 24.) a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról[12],-  a Tanács 2008/839/IB határozata (2008. október 24.) a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról[13].• Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelTárgytalan.2. Konzultáció az érdekeltekkel, hatásvizsgálat• Konzultáció az érdekeltekkelA tagállamok szakemberei szorosan együttműködnek a SIS II folyamatos fejlesztésében, különösen a SIS VIS bizottság keretében. Emellett a Tanács előkészítő szerveiben megvitatták a SIS II fejlesztését. Az Európai Tanács 2009. június 4–5-i elnökségi következtetéseiben felkérték a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2009 októberéig terjesszen elő megfelelő jogalkotási javaslatokat az átállásról szóló jogi aktusok módosítására.• Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetéseA jelenlegi javaslat figyelembe veszi a tagállamokkal – különösen a 36. cikk szerinti bizottság keretében – folytatott részletes megbeszélések eredményét.• Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaE javaslat elkészítésébe nem vontak be külső szakértőket.• HatásvizsgálatA Bizottság éves jogalkotási munkaprogramjában nem szereplő ezen tanácsi határozatra vonatkozó javaslathoz nem szükséges hatásvizsgálat, mivel olyan technikai projekt folytatását képezi, amelynek gazdasági, társadalmi és környezeti hatása nem határozható meg egyértelműen.3. A javaslat jogi elemei• A javaslat összefoglalásaJelen javaslat célkitűzései az alábbiak: annak megelőzése, hogy a 2008/839/IB tanácsi határozat az átállást megelőzően hatályát veszítse; a SIS II funkcióinak biztosítását a SIS 1+ alapján megvalósító alternatív technikai forgatókönyvhöz szükséges rugalmasság biztosítása, amennyiben az átállásra az említett forgatókönyv alapján kerül sor; a SIS II fejlesztése és az átállás lehető leghatékonyabb irányításának biztosítása, különös tekintettel a bizottsági és tagállami projektek összehangolása. Az utóbbi cél érdekében globális programszintű szakértői csoportként működő átfogó programirányítási tanácsot hozunk létre.• JogalapE határozat jogalapja az Európai Unióról szóló Szerződés 30. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja, 31. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja, valamint 34. cikke (2) bekezdésének c) pontja, mivel az szabályozza a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai közötti operatív együttműködést a bűncselekmények megelőzésében, felderítésében és nyomozásában, valamint a vonatkozó információk összegyűjtését, tárolását, feldolgozását, elemzését és cseréjét. E javaslat kiterjed továbbá a tagállamok hatáskörrel rendelkező minisztériumai és igazságügyi vagy annak megfelelő hatóságai közötti együttműködés megkönnyítésére és meggyorsítására, beleértve – amikor az helyénvalónak bizonyul – az Eurojuston keresztül történő együttműködést is.• A szubszidiaritás elveA javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének, mivel a javasolt intézkedés fő célkitűzése, nevezetesen a SIS 1+-ról a SIS II-re történő áttérés a tagállamok által egyénileg nem valósítható meg.• Az arányosság elveA javaslat nem lépi túl a kitűzött célok eléréséhez szükséges mértéket. A javaslat megfelel az arányosság elvének, mivel a Bizottság tevékenységei továbbra is a SIS II Központi Részére, a koordinációs tevékenységekre, valamint a SIS 1+ adatok SIS 1+ és SIS II közötti sikeres cseréjét lehetővé tevő technikai eszköz (konverter) biztosítására korlátozódnak. Továbbá az átfogó programirányítási tanács a meglévő jogi aktusok által előírt koordinációra szolgáló, informális konzultációs szervként már eddig is létezett. A SIS II teljes sikere érdekében a Bizottság és a tagállamok között koordinációra van szükség.• A jogi aktusok típusának megválasztásaA tanácsi határozat az egyetlen olyan rendelkezésre álló jogi forma, amellyel meghosszabbítható a 2008/839/IB tanácsi határozat eredetileg megállapított időbeli hatálya. A mostani javaslat fennmaradó része tekintetében a javasolt intézkedés megvalósításához legalkalmasabb eszköz a tanácsi határozat, mivel egységes szabályokat és eljárásokat kell alkalmazni a SIS II fejlesztésére és az átállás irányítására. E határozat rendelkezései pontosan megfogalmazottok feltétel nélküliek.A kerethatározat azért nem lenne alkalmas eszköz, mivel a javaslat nem tartalmazza a tagállami jogszabályok közelítését.A SIS II kétpilléres jellege miatt ezen javasolt tanácsi határozatot ki kell egészíteni az EK-Szerződés 66. cikkén alapuló tanácsi rendelettel.4. Költségvetési vonzatokA Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló 2424/2001/EK tanácsi rendelet és 2001/886/IB tanácsi határozat megállapította, hogy a SIS II kifejlesztésének költségei az Európai Unió általános költségvetését terhelik.Hasonlóképpen, a 2006. december 20-i 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikke és a 2007. június 12-i 533/2007/EK tanácsi határozat 5. cikke értelmében a központi SIS II és a kommunikációs infrastruktúra felállításának, működtetésének és fenntartásának költségeit az Európai Unió általános költségvetése viseli. Minden egyes N.SIS II felállításának, működtetésének és fenntartásának költségeit az érintett tagállam viseli.Az 1104/2008/EK rendelet és a 2008/839/IB tanácsi határozat 15. cikke szerint – ezen jogi aktusok korábbi megfogalmazásának megfelelően – az átállással, teszteléssel, karbantartással és a központi szintű fejlesztéssel (SIS II Központi Rész, illetve a kommunikációs infrastruktúra) kapcsolatos járulékos költségeket szintén az Európai Unió általános költségvetése viseli. A nemzeti rendszerek, ezen belül a N.SIS II tesztelési, áttérési, karbantartási és fejlesztési költségeit az érintett tagállamok továbbra is saját maguk viselik.A mostani javaslat nem változtatja meg ezt az alapstruktúrát. Ugyanakkor a 2010. június 30-tól az átállásáig tartó időszakra is kiterjeszti az 1104/2008/EK rendeletben és a 2008/839/IB tanácsi határozatban meghatározott, meglévő jogalapot. Emellett az Európai Unió általános költségvetése viseli majd az e javaslattal felállításra kerülő átfogó programirányítási tanács ülései kapcsán felmerülő költségeket, így a tagok és a szakértők részvételével kapcsolatos kiadásokat is. Az átfogó programirányítási tanács ülései kapcsán felmerülő költségek fedezéséhez szükséges előirányzatok a jelenleg a Schengeni Információs Rendszer (SIS II) 2010–2013-as pénzügyi programozására elkülönített előirányzatokból származnak majd.A SIS 1+ szintű tevékenységek, így a Franciaország által a tagállamok nevében végrehajtott (SIS 1+ vonatkozású) kiegészítő intézkedések költségeit továbbra is a Schengeni Egyezmény 119. cikkével összhangban kell felosztani. E cikk rendelkezései értelmében az Egyezmény 92. cikkének (3) bekezdésében hivatkozott SIS 1+ technikai támogatóegység telepítésének és működtetésének költségeit, ideértve a Schengeni Információs Rendszer nemzeti részét a technikai támogatóegységgel összekötő vezetékek költségeit is, a tagállamok együttesen, míg a Schengeni Információs Rendszer nemzeti szakaszának létesítési és működési költségeit a tagállamok külön-külön viselik.A Bizottság pénzügyi kimutatást készített, amelyet mellékelt ezen javaslathoz.5. Kiegészítő információk• Meglévő jogszabályok módosításaA javaslat elfogadása szükségessé teszi a 2008/839/IB tanácsi határozat módosítását.• Felülvizsgálatra/módosításra/megszüntetésre vonatkozó rendelkezésA javaslat módosított megszüntető záradékot tartalmaz. Az 2007/533/IB határozat 71. cikkének (2) bekezdésével összhangban, az említett jogi aktus a Tanács által megállapított új időpontban veszti hatályát.• ÜtemtervJelen tanácsi határozatot az előkészületek folyamatosságának és az érintett tevékenységek időbeni végrehajtásának biztosítása érdekében legkésőbb 2010 júniusában kell elfogadni.2009/0137 (CNS)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 2008/839/IB határozat módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 30. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjára, 31. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjára, valamint 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,tekintettel a Bizottság javaslatára[14],tekintettel az Európai Parlament véleményére[15],mivel:1.  A Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[16], valamint a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2007. június 12-i 2007/533/IB tanácsi határozat[17] létrehozta a Schengeni Információs Rendszer második generációját (SIS II).2.  A SIS 1+-ről a SIS II-re történő átállásra vonatkozó feltételeket, eljárásokat és hatásköröket a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló, 2008. október 24-i 1104/2008/EK tanácsi rendelet[18], valamint a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló, 2008. október 24-i 2008/839/IB tanácsi határozat[19] állapítja meg. Ezek a jogi aktusok azonban legkésőbb 2010. június 30-án hatályukat vesztik.3.  2010. június 30-ig nem teljesülnek az átállás előfeltételei. Ezért az átállás lezárultáig továbbra is alkalmazni kell az 1104/2008/EK rendeletet és a 2008/839/IB határozatot, hogy a SIS II – az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírásainak megfelelően – működőképessé váljon.4.  A folyamat lezárása érdekében a Bizottság és a tagállamok továbbra is szorosan együttműködnek az átállás minden egyes szakaszában. A jelenlegi szervezeti struktúra kiegészítése céljából szakértői csoportot kell létrehozni.5.  A SIS II Központi Részéért és kommunikációs infrastruktúrájáért a jövőben is a Bizottság felel. Folytatni kell a SIS II Központi Részének és kommunikációs infrastruktúrájának karbantartását és adott esetben a továbbfejlesztését. A SIS II Központi Része kiegészítő fejlesztésének minden esetben ki kell terjednie a hibajavításokra. A Bizottságnak koordinációt és támogatást kell biztosítania a közös tevékenységekhez.6.  A SIS II funkcióinak biztosítása érdekében műszaki készenléti tervet kell előirányozni. Ezért ki kell igazítani az átállási felépítmény műszaki alkotóelemeinek leírását annak érdekében, hogy a SIS II Központi Részének fejlesztésével kapcsolatos más műszaki megoldások is lehetővé váljanak.7.  Saját nemzeti rendszereikért (N.SIS II) jelenleg és továbbra is a tagállamoknak kell a felelősséget viselniük. Változatlanul folytatni kell az N.SIS II karbantartását, adott esetben továbbfejlesztését.8.  Továbbra is Franciaország tartozik felelősséggel a C.SIS rendszert illetően.9.  Mivel a tagállamok nem tudják a tervezett fellépés célkitűzéseit – nevezetesen az átállás során alkalmazott ideiglenes architektúra létrehozását és az adatok SIS 1+-ból SIS II-be történő átvitelét – kielégítően megvalósítani, és ezért azok a fellépés nagyságrendje és hatásai miatt közösségi szinten hatékonyabban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket fogadhat el az Európai Közösségeket létrehozó szerződés 5. cikkében foglalt és az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkében hivatkozott szubszidiaritás elvével összhangban. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.10.  Az Egyesült Királyság részese e határozatnak, összhangban az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyv 5. cikkével, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozat 8. cikkének (2) bekezdésével[20].11.  Írország részese e határozatnak, összhangban az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyv 5. cikkével, valamint az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozat 6. cikkének (2) bekezdésével[21].12.  E határozat nem sérti a 2000/365/EK tanácsi határozatban, illetőleg a 2002/192/EK tanácsi határozatban megállapított, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a schengeni vívmányokban való részleges részvételére vonatkozó rendelkezéseket.13.  Izland és Norvégia tekintetében e határozat az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, az utóbbi államoknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás[22] értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az e megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat[23] 1. cikkének G. pontjában említett terület alá tartoznak.14.  Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás[24] értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben az e megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló 2008/149/IB tanácsi határozat[25] 3. cikkével.15.  Liechtenstein tekintetében e határozat az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról aláírt jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének G. pontjában említett terület alá tartoznak, összefüggésben az említett jegyzőkönyvnek[26] az Európai Unió nevében történő aláírásáról és egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2008. február 28-i 2008/262/EK tanácsi határozat 3. cikkével,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:„1. cikkA 2008/839/IB határozat a következőképpen módosul:(1) A 4. cikk bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:„A SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállás biztosítása érdekében a következő alkotóelemeket kell a szükséges mértékben hozzáférhetővé tenni:”(2) A 10. cikkben a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:„3. A konverter az adatokat a C.SIS és a SIS II Központi Rész között két irányban a szükséges mértékben alakítja át, és szükséges mértékben biztosítja a C.SIS és a SIS II Központi Rész szinkronizálását.”(3) A 11. cikkben a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:„2. A SIS 1+-ban részt vevő tagállamok az ideiglenes átállási felépítés használatával, valamint Franciaország és a Bizottság támogatásával végrehajtják az N.SIS-ről az N.SIS II-re történő átállást.”(4) A határozat a következő 17a. cikkel egészül ki:„17a. cikkÁtfogó programirányítási tanács1. Átfogó programirányítási tanács elnevezésű műszaki szakértői csoport jön létre a Bizottság, Franciaország és a SIS 1+-ban részt vevő tagállamok hatásköreinek és tevékenységinek sérelme nélkül. Az átfogó programirányítási tanács fórumot biztosít a központi és tagállami SIS II projektek összehangolásához.2. Az átfogó programirányítási tanácsot legfeljebb 10 szakértő alkotja. A Tanács keretein belül eljáró tagállamok legfeljebb nyolc szakértőt és azonos számú póttagot neveznek ki. A Bizottság hatáskörrel rendelkező főigazgatóságának főigazgatója két szakértőt és két póttagot nevez ki a Bizottság tisztviselői közül. Az eljárásokban érdekelt egyéb bizottsági tisztviselők részt vehetnek a tanács ülésein.3. Az átfogó programirányítási tanács szükség esetén további szakértőket is felkérhet az ülésein történő részvételre annak érdekében megvalósíthassa az (1) bekezdésben meghatározott célkitűzéseit.4. Az átfogó programirányítási tanács a Bizottság helyiségeiben ülésezik. A titkársági teendők ellátásáról a Bizottság gondoskodik.5. Az átfogó programirányítási tanács kidolgozza a saját feladatköreit, amelyek a Bizottság hatáskörrel rendelkező főtitkárságának főtitkára által adott kedvező állásfoglalást követően lépnek hatályba.6. A 15. cikk (2) cikkének sérelme nélkül, az átfogó programirányítási tanács tevékenységével összefüggésben felmerülő adminisztratív és utazási költségeket – amennyiben megtérítésük egyéb forrásból nem történik meg – az Európai Unió általános költségvetése viseli. A Tanács keretein belül eljáró tagállamok által az átfogó programirányítási tanácsba kinevezett szakértőknek, valamint az e cikk (3) bekezdésének megfelelően meghívott szakértőknek a tanács munkájával összefüggésben felmerült utazási költségei tekintetében a „Bizottságon kívüli, szakértőként meghívott személyek költségtérítésére vonatkozó bizottsági szabályok” alkalmazandók.”(5) A 19. cikk utolsó mondatának helyébe a következő szöveg lép:„Ez a határozat a Tanács által a 2007/533/IB határozat 71. cikkének (2) bekezdésével összhangban megállapított időpontban veszti hatályát.”2. cikkEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökPÉNZÜGYI KIMUTATÁS1. A JAVASLAT CÍME:Ez a kimutatás a következő két jogalkotási javaslatot kíséri:Javaslat – A Tanács rendelete a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 1104/2008/EK rendelet módosításárólJavaslat – A Tanács határozata a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 2008/839/IB határozat módosításáról2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERETÉrintett szakpolitikai terület(ek) és kapcsolódó tevékenység(ek):18. cím: A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség18 02. fejezet: Szolidaritás – Külső határok, vízumpolitika és a személyek szabad mozgása3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek [korábban: BA-tételek]), beleértve a következő megnevezéseket:18.02.04 01. – A Schengeni Információs Rendszer II (SIS II)3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:Kizárólag a fejlesztési és átállási szakasz 2010. június 30-án túli meghosszabbítása által okozott költségeket vesszük figyelembe, hiszen e módosító jogi aktusok meghosszabbítják a módosított jogi aktusokban meghatározott időbeli hatályt. Így figyelmen kívül hagyjuk a 2010. június 30-ig vállalandó költségeket.Szintén figyelmen kívül hagyjuk az egyéb jogalapra – így különösen az 1987/2006/EK rendeletre és a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2006. december 20-i 2007/533/IB határozatra – építve finanszírozott működési költségeket.A módosító jogi aktusokból származó kötelezettségvállalási előirányzatok a 2010. június 30-tól az átállásig tartó időszakra, vagyis a nagyméretű IT-rendszerek finanszírozására lekötött programozott kereten belüli jogi aktusok hatályának megszűnését követő időszakra vonatkoznak.3.3. Költségvetési jellemzők (a táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető) :Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Csatlakozni kívánó országok hozzájárulásai | A pénzügyi keret fejezete |18 02 04 01 | nem kötelező | diff.[27] | NEM | NEM | NEM | 3a |4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE4.1. Pénzügyi források4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintésemillió EUR (három tizedesjegyig)Kiadás típusa | Szakasz száma | 2010 | 2011 | 2012 | Összesen |Működési kiadások[28] |Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a | 6.566 | 6.284 | 0 | 12.850 |Kifizetési előirányzatok | b | 4.924 | 6.355 | 1.571 | 12.850 |A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[29] |Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | c |TELJES REFERENCIAÖSSZEG |Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 6.566 | 6.284 | 12.850 |Kifizetési előirányzatok | b+c | 4.924 | 6.355 | 1.571 | 12.850 |A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások[30] |Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5. | d | 2.593 | 3.890 | 6.483 |A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások, a személyi és kapcsolódó költségek kivételével (NDE) | 8.2.6. | e | 0.177 | 0.241 | 0.418 |A fellépés indikatív összköltsége |TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 9.336 | 10.415 | 19.751 |TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 7.694 | 10.486 | 1.571 | 19.751 |A társfinanszírozás részletezéseHa a javaslat tagállamok vagy más szervek (kérjük, nevezze meg) által biztosított társfinanszírozást tartalmaz, az alábbi táblázatban adja meg a társfinanszírozás becsült szintjét (a táblázat további sorokkal bővíthető, ha a társfinanszírozást várhatóan több szerv nyújtja): Nincs adat.-  Norvégia (2,200081 %) és Izland hozzájárulása (0,113386 %, 2007-os adatok) a működési költségekhez, melynek alapja az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás 12. cikke (1) bekezdésének második albekezdése (HL L 176., 1999.7.10., 36. o.).-  Svájc hozzájárulása (2,402999 %, 2007-os adatok) a működési költségekhez, melynek alapja az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás 11. cikke (3) bekezdésének második albekezdése (HL L 53., 2008.2.27., 52. o.).Izland és Norvégia tekintetében e javaslatok az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között megkötött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás A. melléklete szerinti schengeni vívmányokra épülnek. Az említett megállapodás 12. cikke (1) bekezdésének utolsó mondata kimondja: „Azokban az esetekben, ahol a működési költségeket az Európai Közösség általános költségvetésére terhelik, Izland és Norvégia bruttó nemzeti terméküknek a többi részt vevő állam bruttó nemzeti termékéhez viszonyított arányával összhangban, az említett költségvetéshez történő egy éves összeggel hozzájárulással osztoznak e költségekben.”Svájc tekintetében e javaslatok a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében. Az említett megállapodás 11. cikkének (2) bekezdése kimondja: „A II. Schengeni Információs Rendszer fejlesztési költségei tekintetében, Svájc az Európai Közösségek költségvetésébe – a részt vevő országok együttes bruttó hazai termékéhez viszonyított bruttó hazai termékének megfelelően, a 2002. költségvetési évtől kezdődően az adott évre vonatkozóan – éves hozzájárulást fizet.”4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség( A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással. Az átfogó programirányítási tanács ülései kapcsán felmerülő költségek fedezéséhez szükséges előirányzatok a jelenleg a Schengeni Információs Rendszer (SIS II) 2010–2013-as pénzügyi programozására elkülönített előirányzatokból származnak majd.( A javaslat miatt a pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás rendelkezéseinek alkalmazására[31] (azaz a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás( A javaslatnak nincs hatása a bevételre( A javaslatnak van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:millió EUR (egy tizedesjegyig)A fellépést megelőzően [n–1. év] | A fellépés után |A személyi állomány teljes létszáma | 50 | 50 |5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzésekA javaslat célja az átállás jogalapjának meghosszabbítása mindaddig, amíg az átállás műszakilag megvalósíthatóvá nem válik. A javaslat továbbá olyan irányítási struktúra létrehozására irányul, amely összhangban áll az irányítás területén nemzetközileg elfogadott, bevált módszerekkel. Emellett a javaslat jogi rugalmasságot biztosít ahhoz, hogy a SIS II funkcióit a SIS 1+ alapján megvalósító alternatív technikai forgatókönyv segítségével biztosíthassák, amennyiben az átállásra az említett forgatókönyv alapján kerül sor. A javaslat nem változtatja meg sem a hatáskörök, sem a finanszírozás alapszerkezetét.5.2. A közösségi részvételből adódó többletérték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiájaFigyelemmel a schengeni vívmányoknak az Európai Unió intézményi keretébe történő beillesztésére, továbbá arra, hogy a SIS II közösségi és uniós hatásköröket egyaránt érint, a nagyméretű közös IT-rendszer létrehozására irányuló projekt szükségessé teszi a Közösség részvételét.5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, valamint a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretébenA javaslat legfőbb célkitűzése a SIS II sikeres beindításának biztosítása. E javaslat várt eredménye a SIS 1+-ból a SIS II-be történő zökkenőmentes adatáttöltés, illetve a SIS II-re történő teljes átállás biztosítása. Az eredménymutató az, hogy valamennyi részt vevő tagállam sikeresen migrálni tudja adatait és rendszereit.5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)( Centralizált irányítás( közvetlenül a Bizottság által( közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:( végrehajtó ügynökségek( a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek( tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek( Megosztott vagy decentralizált irányítás( a tagállamokkal( harmadik országokkal( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)Megjegyzések: Nincs adat6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS6.1. Felügyeleti rendszerA fejlődést rendszeresen értékelik, és a teljesítményt a megkövetelt normák és előre meghatározott kritériumok alapján mérik. A fentieket elsősorban a minőségbiztosítási szerződéses megbízott útján valósítják meg.6.2. Értékelés6.2.1. Előzetes értékelésAz Elnökség a SIS II további irányáról szóló értékelő és összehasonlító jelentést terjeszt a Tanács elé, a Bizottság pedig előzetes értékelést készít. A fentiek alapján a 2009. június 4–5-i tanácsi következtetések megállapítják, hogy lezárult a SIS II javítási és elemzési szakasza, amelynek során számos ismert problémát és hibát kijavítottak, valamint orvoslásukra megoldásokat dolgoztak ki vagy hajtottak végre. A Tanács leszögezte, hogy a SIS II fejlesztését a jelenlegi SIS II projekt alapján kell folytatni, továbbá a SIS1+RE-t készenléti tervként meg kell tartani.6.2.2. Időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)E javaslatok átfogó programirányítási tanácsot hoznak létre, figyelembe véve ezáltal a most módosított jogi aktusok által életre hívott működési struktúrában a SIS II fejlesztésének irányítása során szerzett tapasztalatokat.6.2.3. A későbbi értékelések feltételei és gyakoriságaA jövőbeni értékelésre – a 2009. június 4–5-i tanácsi következtetések megállapításának megfelelően – 6 hónapos „mérföldkövek” alapján kerül sor.7. Csalás elleni intézkedésekAmennyiben további szerződések bizonyulnának szükségesnek, a közbeszerzési szerződések közösségi jogával való összhang biztosítása érdekében a Bizottság szerződés-odaítélési eljárásait alkalmazzák majd.8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségeiKötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)(Fel kell tüntetni a célkitűzésekre, a fellépésekre és a teljesítésekre vonatkozó megnevezéseket) | Teljesítések típusa | Átlagos költség | 2010-es év | 2011-es év | ÖSSZESEN |2010-es év | 2011-es év |Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[32] (XX 01 01.) | A*/AD | 24 | 24 |B*, C*/AST | 9 | 9 |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[33] | 17 | 17 |A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[34] |ÖSSZESEN | 50 | 50 |8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása-  programkoordináció-  projektmenedzsment-  technikai igazgatás-  értékelés és jelentéstétel-  közbeszerzés, szerződéskezelés és pénzügyi irányítás.8.2.3. A Személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredete( A felváltandó vagy meghosszabbítandó program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek( Az n. évre vonatkozó éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek( Az érintett szolgálat állományán belül átcsoportosítandó álláshelyek (belső átcsoportosítás)( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem előirányozott álláshelyek8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)Nincs adat8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségekmillió EUR (három tizedesjegyig)A személyi állomány típusa | 2010-es év július 1-től időarányosan) | 2011-es év (az átállás becsült időpontjáig időarányosan) |Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | 2013 | 3.020 |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) | 0,580 | 0,870 |A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségek összesen | 2,593 | 3,890 |Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak |AD/AST – 122 000 EUR/év × 33 fő = 4,026 millió EUR |Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány |Szerződéses állomány (18 01 02 01 01. jogcím): 64 000 EUR/év × 9 fő = 0,576 millió EUR |Nemzeti szakértők (18 01 02 01 03. jogcím): 73 000 EUR/év × 8 fő = 0,584 millió EUR |8.2.6. A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) |2010-es év | 2011-es év | ÖSSZESEN |XX 01 02 11 01. – Kiküldetések | 0,082 | 0,099 | 0,181 |XX 01 02 11 02. – Ülések és konferenciák | 0,095 | 0,142 | 0,237 |2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) | 0,177 | 0,241 | 0,418 |3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségeken kívüli igazgatási kiadások összesen | 0,177 | 0,241 | 0,418 |A kiküldetések az alábbiakra terjednek ki: évente 1 fő látogatása a 27 résztvevő tagállamban, valamint hetente 2 fő Strasbourgba történő utazása az átállás becsült időpontjáig.A humán- és igazgatási erőforrásra irányuló igényt az éves elosztási eljárás keretén belül a költségvetési megszorítások figyelembevételével az irányító főigazgatóságnak odaítélhető keretösszeg fedezi.[1] HL L 381., 2006.12.28., 4. o.[2] HL L 205., 2007.8.7., 63. o.[3] HL L 239., 2000.9.22., 19. o., a legutóbb a 2008. október 24-i 2008/839/IB tanácsi határozattal (HL L 299., 2008.11.8., 43. o.) módosított egyezmény.[4] HL L 411., 2006.12.30., 1. o.[5] HL L 328., 2001.12.13., 4. o.[6] HL L 411., 2006.12.30., 78. o.[7] HL L 328., 2001.12.13., 1. o.[8] HL L 381., 2006.12.28., 1. o.[9] HL L 79., 2007.3.20., 20. o. és HL L 79., 2007.3.20., 29. o.[10] HL L 57., 2008.3.1., 1. o.[11] HL L 57., 2008.3.1., 14. o.[12] HL L 299., 2008.11.8., 1. o.[13] HL L 299., 2008.11.8., 43. o.[14] HL C […]., [ …]., […]. o.[15] HL C […]., [ …]., […]. o.[16] HL L 381., 2006.12.28., 4. o.[17] HL L 205., 2007.8.7., 63. o.[18] HL L 299., 2008.11.8., 1. o.[19] HL L 299., 2008.11.8., 43. o.[20] HL L 131., 2000.6.1., 43. o.[21] HL L 64., 2002.3.7., 20. o.[22] HL L 176., 1999.7.10., 31. o.[23] HL L 176., 1999.7.10., 36. o.[24] HL L 53., 2008.2.27., 52. o.[25] HL L 53., 2008.2.27., 50. o.[26] HL L 83., 2008.3.26., 5. o.[27] Differenciált előirányzat.[28] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.[29] A(z) xx cím xx 01 04. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.[30] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoporton kívüli kiadások.[31] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.[32] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[33] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[34] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.8.14.
            COM(2017) 425 final
            2017/0191(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának a mezőgazdasági termékek minőségi előírásaival foglalkozó munkacsoportja (az ENSZ EGB 7. munkacsoportja) keretében elfogadandó, gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó minőségi előírásokra irányuló javaslatok kapcsán az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) szabványalkotási tevékenységeit a mezőgazdasági termékek minőségi előírásaival foglalkozó munkacsoport (7. munkacsoport) végzi a mezőgazdasági termékek minőségi előírásaira vonatkozó genfi egyetértési megállapodás
                  1
                alapján.

               A 7. munkacsoport feladatmeghatározásának
                  2
                és eljárási szabályzatának
                  3
                megfelelően végzi az ENSZ EGB mezőgazdasági termékekre vonatkozó minőségi előírásainak elfogadását célzó munkát. Az ENSZ EGB gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó minőségi előírásaira irányuló javaslatokat a friss gyümölcsökre és zöldségekre vonatkozó előírások kidolgozásával foglalkozó szakosított részleg, illetve a száraz és szárított terményekre vonatkozó előírások kidolgozásával foglalkozó szakosított részleg készíti elő. Az ENSZ EGB 7. munkacsoportja ezt követően vagy konszenzussal elfogadja a javaslatokat, vagy pedig megvitatásra visszaküldi azokat szakosított részlegekhez. Erre az eljárásra évenként kerül sor.

               Az Egyesült Nemzetek Szervezetének vagy szakosított intézményeinek valamennyi tagja részt vehet az ENSZ EGB mezőgazdasági termékekre vonatkozó minőségi előírásokkal kapcsolatos munkájában; az Európai Unió tagállamai rendszeresen részt vesznek ebben a tevékenységben. Az Európai Unió megfigyelőként vesz részt az ENSZ EGB 7. munkacsoportjának munkájában, valamint annak a friss gyümölcsökre és zöldségekre, illetve a száraz és szárított terményekre vonatkozó előírások kidolgozásával foglalkozó szakosított részlegeinek munkájában.

               Az Unió szintjén az 1308/2013/EU rendelet
                  4
                75. cikkének (1) bekezdése és 76. cikkének (1) bekezdése szerint a fogyasztók részére frissen történő árusításra szánt gyümölcs- és zöldségágazati termékeket kizárólag akkor lehet forgalmazni, ha azok megfelelnek a vonatkozó forgalmazási előírásoknak, épek, megfelelőek és kereskedelmi minőségűek, továbbá ha fel van tüntetve a származási ország.

               Az 1308/2013/EU rendelet 75. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság felhatalmazással rendelkezik arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján forgalmazási előírásokat határozzon meg a gyümölcs- és zöldségágazatban. Az 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet
                  5
                termékspecifikus forgalmazási előírásokat határoz meg egyes gyümölcs- és zöldségágazati termékekre vonatkozóan. Ezek a termékspecifikus forgalmazási előírások az ENSZ EGB adott termékre vonatkozó minőségi előírásain alapulnak.

               Az 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet 3. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy azokat a termékeket, amelyekre nem vonatkozik uniós termékspecifikus forgalmazási előírás, az általános forgalmazási előírásnak megfelelő termékeknek kell tekinteni, amennyiben eleget tesznek az ENSZ EGB által elfogadott valamely hatályos előírásnak. Az 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (6) preambulumbekezdése szerint ha egyes termékekre termékspecifikus forgalmazási előírást kell meghatározni, az ENSZ EGB által elfogadott előírásokat célszerű alkalmazni.

               Az ENSZ EGB előírásai minimális minőségi szinteket határoznak meg, amelyek biztosítják a közös nyelvet a tisztességes kereskedelem elősegítéséhez, megelőzik a kereskedelem technikai akadályait, és átláthatóbbá teszik a piacokat. Előmozdítják a minőségi mezőgazdasági termékek fenntartható forgalmazását, távol tartják a piacoktól a rossz minőségű mezőgazdasági termékeket, és védik a fogyasztók érdekeit. Ily módon hozzájárulnak a gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó előírások nemzetközi harmonizációjához, és olyan keretként fognak szolgálni, amely biztosítja a tisztességes versenyt a gyümölcs- és zöldségkereskedelem terén.Az ENSZ EGB előírásai a Kereskedelmi Világszervezetnek (WTO) a kereskedelem technikai akadályairól szóló megállapodásában
                  6
                foglalt célkitűzések elérését szolgálják.

               A javaslatokról azoknak az ENSZ EGB 7. munkacsoportja általi elfogadását megelőzően részletes vitát folytatnak a gyümölcs- és zöldségágazat tudományos és technikai szakértői az előírások kidolgozásával foglalkozó szakosított részlegen belül, amelynek munkájában tagállami szakértők vesznek részt.

               A javaslatoknak az ENSZ EGB 7. munkacsoportja keretében történő elfogadását ezért támogatni kell, feltéve, hogy teljesülnek azok a feltételek, amelyek biztosítják a javaslatok uniós jognak – és különösen az 1308/2013/EU rendeletnek – való megfelelését és az Unió mezőgazdasági szakpolitikai érdekeivel és célkitűzéseivel való összhangját. Ezenkívül amennyiben a Bizottságnak olyan aggályai merülnek fel, amelyeket nem vitattak meg az előírások kidolgozásával foglalkozó szakosított részlegeken belül, vagy ha új tudományos vagy technikai információk válnak elérhetővé, biztosítani kell, hogy ezeket az aggályokat megfelelő módon megvitassák, mielőtt a javaslatról döntést hoz az ENSZ EGB 7. munkacsoportja. Továbbá ha elegendő tagállam ellenzi a javaslatot, az ENSZ EGB 7. munkacsoportjában részt vevő tagállamoknak el kell halasztaniuk a döntéshozatalt, és biztosítaniuk kell, hogy a javaslatot visszaküldjék további megvitatásra az előírások kidolgozásával foglalkozó szakosított részlegekhez vagy a megfelelő munkacsoportokhoz, ahol először is el kell oszlatni a szóban forgó aggályokat.

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  Az ENSZ EGB előírásai minimális minőségi szinteket határoznak meg, amelyek biztosítják a közös nyelvet a tisztességes kereskedelem elősegítéséhez, megelőzik a kereskedelem technikai akadályait, és átláthatóbbá teszik a piacokat. Előmozdítják a minőségi mezőgazdasági termékek fenntartható forgalmazását, távol tartják a piacoktól a rossz minőségű mezőgazdasági termékeket, és védik a fogyasztók érdekeit. Ily módon hozzájárulnak a gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó előírások nemzetközi harmonizációjához, és olyan keretként fognak szolgálni, amely biztosítja a tisztességes versenyt a gyümölcs- és zöldségkereskedelem terén. Az ENSZ EGB előírásai a Kereskedelmi Világszervezetnek (WTO) a kereskedelem technikai akadályairól szóló megállapodásában foglalt célkitűzések elérését szolgálják.

                  Ahogyan fentebb kifejtettük, az ENSZ EGB gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó minőségi előírásai érintik az uniós jogot, ezért az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (9) bekezdésével összhangban uniós álláspontot kell kialakítani. E javaslat célja, hogy kialakítson egy ilyen uniós álláspontot, amelyre meghatározott feltételek és eljárások vonatkoznak.

                  Az ENSZ EGB minőségi előírásainak felülvizsgálata és elfogadása egy jelenleg is zajló folyamat, amely biztosítja, hogy az érvényben lévő előírások naprakészek legyenek és megfeleljenek az aktuális tudományos és technikai információknak. Ezért ki kell alakítani egy olyan eljárást, amellyel az ehhez kapcsolódó uniós álláspont határozatlan időre kialakítható. A koordinációs értekezleteket évente célszerű megtartani, a minőségi előírások ENSZ EGB általi elfogadása/felülvizsgálata előtt.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A javaslat összhangban áll a gyümölcs- és zöldségfélékre alkalmazandó forgalmazási előírásokra vonatkozó uniós jogi kerettel, amelyet az 1308/2013/EU rendelet 75. és 76. cikke, valamint az 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet állapít meg. A javaslat biztosítja, hogy megfelelő módon meghatározásra kerüljön az ENSZ EGB fenti rendelkezésekben említett minőségi előírásainak elfogadására vonatkozó uniós álláspont.

                •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Az uniós álláspont ugyanilyen módon kerül meghatározásra több, az uniós jogot érintő előírásokat megállapító nemzetközi szervezet tekintetében, és különösen a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet által elfogadott előírások esetében.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az EUMSZ 43. cikke és 218. cikkének (9) bekezdése.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Tárgytalan.

               •Arányosság

                  Tárgytalan.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Ehhez a kezdeményezéshez nem áll rendelkezésre más eszköz.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Tárgytalan.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  Tárgytalan.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •Alapjogok

                  A javaslat nem érint alapjogokat.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslatnak nincsenek költségvetési vonzatai.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Az Európai Bizottság részt fog venni az illetékes tanácsi munkacsoport koordinációs értekezletén, amelyre szükség szerint, minden évben az ENSZ EGB 7. munkacsoportjának ülése előtt fog sor kerülni.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               2017/0191 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának a mezőgazdasági termékek minőségi előírásaival foglalkozó munkacsoportja (az ENSZ EGB 7. munkacsoportja) keretében elfogadandó, gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó minőségi előírásokra irányuló javaslatok kapcsán az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikkére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának a mezőgazdasági termékek minőségi előírásaival foglalkozó munkacsoportja (az ENSZ EGB 7. munkacsoportja) megvizsgálja és elfogadja az ENSZ EGB új minőségi előírásainak megállapítására irányuló javaslatokat, illetve módosítja az ENSZ EGB gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó meglévő minőségi előírásait. A javaslatokat az ENSZ EGB előírások kidolgozásával foglalkozó szakosított részlegei készítik elő. Az ENSZ EGB 7. munkacsoportja a részt vevő tagok közötti konszenzussal fogadja el a javaslatokat.

               (2)Az ENSZ EGB gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó minőségi előírásai hozzájárulnak a gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó előírások nemzetközi harmonizációjához, és olyan keretet képeznek, amely biztosítja a tisztességes versenyt a gyümölcs- és zöldségkereskedelem terén.

               (3)Az Unió megfigyelőként vesz részt az ENSZ EGB 7. munkacsoportjának és az előírások kidolgozásával foglalkozó szakosított részlegnek a munkájában. A tagállamok tagjai az ENSZ EGB-nek, és részt vesznek az ENSZ EGB 7. munkacsoportjának és az előírások kidolgozásával foglalkozó szakosított részlegeknek a munkájában. Mivel résztvevői az ENSZ EGB 7. munkacsoportjának, a tagállamok jogosultak részt venni a mezőgazdasági termékekre vonatkozóan az ENSZ EGB 7. munkacsoportja által meghatározott minőségi előírások elfogadását célzó döntéshozatalban.

               (4)Az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  7
                75. cikkének (1) bekezdése és 76. cikkének (1) bekezdése szerint a fogyasztók részére frissen történő árusításra szánt gyümölcs- és zöldségágazati termékeket kizárólag akkor lehet forgalmazni, ha azok megfelelnek a vonatkozó forgalmazási előírásoknak, ha épek, megfelelőek és kereskedelmi minőségűek, továbbá ha fel van tüntetve a származási ország.

               (5)Az 1308/2013/EU rendelet 75. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság felhatalmazással rendelkezik arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján forgalmazási előírásokat határozzon meg a gyümölcs- és zöldségágazatban. Az 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet
                  8
                termékspecifikus forgalmazási előírásokat határoz meg egyes gyümölcs- és zöldségágazati termékekre vonatkozóan. Ezek a termékspecifikus forgalmazási előírások az ENSZ EGB adott termékre vonatkozó minőségi előírásain alapulnak.

               (6)Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 3. cikkének (1) bekezdése szerint azoknak a gyümölcsöknek és zöldségeknek, amelyekre nem vonatkozik termékspecifikus forgalmazási előírás, meg kell felelniük az említett végrehajtási rendelet I. mellékletének A. részében meghatározott általános forgalmazási előírásnak. Azokat a termékeket, amelyek megfelelnek az ENSZ EGB által elfogadott valamely hatályos forgalmazási előírásnak, úgy kell tekinteni, hogy megfelelnek az általános forgalmazási előírásnak.

               (7)Mivel az ENSZ EGB gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó minőségi előírásai érintik az uniós jogot, meg kell határozni az Unió nevében az e minőségi előírások tekintetében az ENSZ EGB 7. munkacsoportján belül képviselendő álláspontot.

               (8)A minőségi előírásokra irányuló javaslatokat, amelyeket a friss gyümölcsökre és zöldségekre vonatkozó előírások kidolgozásával foglalkozó szakosított részleg, illetve a száraz és szárított terményekre vonatkozó előírások kidolgozásával foglalkozó szakosított részleg készít elő, részletesen megvitatják a gyümölcs- és zöldségágazat tudományos és technikai szakértői. Ezeket a javaslatokat ezért az Unió nevében támogatniuk kell a tagállamoknak, feltéve, hogy a javaslatok az Unió érdekeit szolgálják, nem ellentétesek az uniós joggal és különösen az 1308/2013/EU rendelettel, továbbá amennyiben követték az e célra kialakított eljárást.

               (9)Amennyiben a Bizottságnak olyan aggálya merül fel, amelyet nem vitattak meg az előírások kidolgozásával foglalkozó szakosított részlegeken belül, vagy ha új tudományos vagy technikai információk merülnek fel az ENSZ EGB 7. munkacsoportjának ülése előtt vagy annak során, akkor a javaslat elfogadását el kell halasztani, és a javaslatot vissza kell küldeni további megvitatásra az előírások kidolgozásával foglalkozó szakosított részlegekhez, hogy az említett aggályokat vagy új információkat megfelelő módon megvitassák.

               (10)Amennyiben a Szerződés 238. cikke (3) bekezdése a) pontjának második bekezdése szerinti blokkoló kisebbség létrejöttéhez elégséges számú tagállam ellenzi a javaslatot, az ENSZ EGB 7. munkacsoportjának ülésén részt vevő tagállamoknak el kell halasztaniuk a döntéshozatalt, és a szakosított részlegeken vagy munkacsoportokon belül kell folytatniuk a megbeszéléseket.

               (11)Annak érdekében, hogy a jövőbeli megbeszéléseken és az ENSZ EGB 7. munkacsoportjának ülésén biztosított legyen a szükséges rugalmasság, a tagállamokat fel kell hatalmazni arra, hogy – miután tájékoztatták a Bizottságot – elfogadjanak a javaslatokat érintő módosításokat, feltéve, hogy azok nem változtatják meg a javaslatok lényegét,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Amennyiben az ENSZ EGB 7. munkacsoportja felkérést kap gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó új ENSZ EGB minőségi előírások kidolgozására vagy gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó meglévő ENSZ EGB minőségi előírások módosítására, az ENSZ EGB 7. munkacsoportjában részt vevő, az Európai Unió nevében közösen eljáró tagállamok felhatalmazást kapnak arra, hogy egyetértsenek a gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó új ENSZ EGB minőségi előírásokra vagy a gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó meglévő ENSZ EGB minőségi előírások módosítására irányuló, a friss gyümölcsökre és zöldségekre vonatkozó előírások kidolgozásával foglalkozó szakosított részleg, illetve a száraz és szárított terményekre vonatkozó előírások kidolgozásával foglalkozó szakosított részleg által előkészített javaslatokkal, feltéve, hogy követik a 2. cikkben foglalt eljárást, és feltéve, hogy teljesülnek a következő feltételek:

               a)a gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó új minőségi előírások vagy a gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó meglévő minőségi előírások módosításai az Unió érdekében állnak, és az Unió által a mezőgazdasági szakpolitikája keretében követett célkitűzések elérését szolgálják; valamint

               b)a gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó új minőségi előírások vagy a gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó meglévő minőségi előírások módosításai nem ellentétesek az uniós joggal és különösen az 1308/2013/EU rendelettel, nem érintve a Bizottság azon jogát, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján kiigazítsa az uniós szabályokat, különösen a gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó, az említett rendelet 75. cikkében említett forgalmazási előírások tekintetében.

               2. cikk

               (1)
                     Annak érdekében, hogy meghatározásra kerüljön az EU álláspontja és az, hogy a tagállamoknak hogyan kell azt érvényre juttatniuk az 1. cikkben említett ügyekben, megfelelő idővel az ENSZ EGB 7. munkacsoportjának ülése előtt összehívásra kerül az illetékes tanácsi munkacsoport ülése.

               (2)
                     Az 1. cikktől eltérve, amennyiben a Bizottság az illetékes tanácsi munkacsoport (1) bekezdésben említett ülésén egyedi aggálynak ad hangot a friss gyümölcsökre és zöldségekre vonatkozó előírások kidolgozásával foglalkozó szakosított részleg vagy a száraz és szárított terményekre vonatkozó előírások kidolgozásával foglalkozó szakosított részleg valamely javaslata kapcsán, és ha az adott aggályt nem vitatták meg az előírások kidolgozásával foglalkozó valamely szakosított részlegen belül, a részt vevő tagállamok kérik az ENSZ EGB 7. munkacsoportja adott javaslatra vonatkozó döntéshozatalának elhalasztását addig, ameddig a szóban forgó aggályt megfelelően meg nem vitatták az előírások kidolgozásával foglalkozó szakosított részlegen belül.

               (3)
                     Az 1. cikktől eltérve, amennyiben a friss gyümölcsökre és zöldségekre vonatkozó előírások kidolgozásával foglalkozó szakosított részleg vagy a száraz és szárított terményekre vonatkozó előírások kidolgozásával foglalkozó szakosított részleg valamely javaslatát várhatóan érintik olyan új tudományos vagy technikai információk, amelyek az (1) bekezdésben említett ülés után, de az ENSZ EGB 7. munkacsoportjának ülése előtt vagy annak során merülnek fel, az ENSZ EGB 7. munkacsoportjában részt vevő tagállamok kérik az ENSZ EGB 7. munkacsoportja adott javaslatra vonatkozó döntéshozatalának elhalasztását addig, ameddig a javaslatot az új tudományos vagy technikai információk alapján meg nem vitatták az előírások kidolgozásával foglalkozó szakosított részlegen belül.

               (4)
                     Az 1. cikktől eltérve, amennyiben az (1) bekezdésben említett illetékes tanácsi munkacsoport ülésén a Szerződés 238. cikke (3) bekezdése a) pontjának második bekezdésében megállapított blokkoló kisebbségnek megfelelő számú tagállam ellenzi az ENSZ EGB gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó új minőségi előírásaira vagy az ENSZ EGB gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó meglévő minőségi előírásainak módosítására irányuló javaslatot, az ENSZ EGB 7. munkacsoportjában részt vevő tagállamok elhalasztják a döntéshozatalt, és folytatják a megbeszéléseket a friss gyümölcsökre és zöldségekre vonatkozó előírások kidolgozásával foglalkozó szakosított részleg, a száraz és szárított terményekre vonatkozó előírások kidolgozásával foglalkozó szakosított részleg vagy egy külön erre a célra létrehozott munkacsoport keretein belül.

               3. cikk

               Az ENSZ EGB 7. munkacsoportjában részt vevő tagállamok az Európai Unió nevében közösen eljárva, miután tájékoztatták a Bizottságot, az ENSZ EGB 7. munkacsoportján belül egyetérthetnek a gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó minőségi előírásokra irányuló javaslatok kisebb módosításaival, feltéve, hogy azok nem változtatják meg a javaslatok lényegét.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     elnök

                     (1)

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/trade/agr/AboutUs/GenevaUnderstanding_E.pdf

                     (2)
                  Az ENSZ EGB mezőgazdasági termékek minőségi előírásaival foglalkozó munkacsoportjának feladatmeghatározása:

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/trade/agr/AboutUs/ToR_eng.doc

                     (3)
                  Az ENSZ EGB mezőgazdasági termékek minőségi előírásaival foglalkozó munkacsoportjának eljárási szabályzata, melyet a munkacsoport 2010-ben fogadott el és 2012-ben módosított:

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/trade/agr/AboutUs/WorkingProcedures_2012_e.doc

                     (4)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

                     (5)
                  A Bizottság 543/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. június 7.) az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról (HL L 157., 2011.6.15., 1. o.).

                     (6)
                  A kereskedelem technikai akadályairól szóló megállapodás,

                     https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/17-tbt_e.htm

                  .

                     (7)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

                     (8)
                  A Bizottság 543/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. június 7.) az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról (HL L 157., 2011.6.15., 1. o.).


				|

		52012PC0455

			Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Costa Rica Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és a Panamai Köztársaság között létrejött, politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodáshoz csatolt csatlakozási jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról /* COM/2012/0455 final - 2012/0220 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
Az egyrészről az Európai Közösség és
tagállamai, másrészről a Costa Rica Köztársaság, a Salvadori Köztársaság,
a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és
a Panamai Köztársaság között létrejött, politikai párbeszédről és
együttműködésről szóló megállapodás 2003. december 15-én került
aláírásra. A megállapodást immár valamennyi fél megerősítette.
Az új EU-tagállamok csatlakozási okmánya 6.
cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek szerint az új EU-tagállamoknak a
politikai párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodáshoz
való csatlakozásáról a megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyvben kell
megállapodni. Ugyanezen cikk olyan egyszerűsített eljárásról rendelkezik,
amelynek keretében a jegyzőkönyvet a tagállamok nevében egyhangúlag eljáró
Tanács és az érintett harmadik ország köti meg.
Az Európai Unióhoz 2004-ben csatlakozott 10 új
tagállam – a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság,
Magyarország, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a
Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság –, valamint
a 2007-ben csatlakozott Bolgár Köztársaság és Románia a politikai
párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodáshoz csatolt
jegyzőkönyvvel csatlakoznak a megállapodáshoz.
A Tanács 2009. november 17-i határozata
felhatalmazta a Bizottságot, hogy a vonatkozó jegyzőkönyv megkötése
érdekében kezdjen tárgyalásokat a Costa Rica Köztársasággal, a Salvadori
Köztársasággal, a Guatemalai Köztársasággal, a Hondurasi Köztársasággal, a
Nicaraguai Köztársasággal és a Panamai Köztársasággal.
A jegyzőkönyv közép-amerikai partnerekkel
egyeztetett szövegét csatolták e határozathoz. A jegyzőkönyv legfontosabb
rendelkezései az új tagállamoknak a politikai párbeszédről és
együttműködésről szóló megállapodáshoz történő csatlakozásáról
szólnak, valamint a megállapodásnak az EU új hivatalos nyelvein való hiteles
változatairól rendelkeznek.
A csatolt javaslatok (1) a jegyzőkönyv
aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló tanácsi határozat és (2) a
jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozat.
A Bizottság felkéri a Tanácsot, hogy fogadja
el a jegyzőkönyv aláírására és megkötésére vonatkozóan javasolt tanácsi
határozatokat.
2012/0220 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS HATÁROZATA
az egyrészről az Európai Közösség és
tagállamai, másrészről a Costa Rica Köztársaság, a Salvadori Köztársaság,
a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és
a Panamai Köztársaság között létrejött, politikai párbeszédről és
együttműködésről szóló megállapodáshoz csatolt csatlakozási
jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (5)
bekezdésével összefüggésben értelmezett 212. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel a 2003. április 16-i
csatlakozási szerződésre és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel a csatlakozási szerződéshez
csatolt csatlakozási okmányra és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel a Bolgár Köztársaság és Románia
csatlakozási szerződésére és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel a Bulgáriának és Romániának az
Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződéshez csatolt
okmányra és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       A Tanács 2009. november 17-én
felhatalmazta a Bizottságot, hogy a politikai párbeszédről és
együttműködésről szóló megállapodáshoz csatolt csatlakozási
jegyzőkönyv aláírására vonatkozóan kezdjen tárgyalásokat a Costa Rica
Köztársasággal, a Salvadori Köztársasággal, a Guatemalai Köztársasággal, a
Hondurasi Köztársasággal, a Nicaraguai Köztársasággal és a Panamai
Köztársasággal. A tárgyalások a megállapodás parafálásával sikeresen lezárultak.
(2)       Az új EU-tagállamok
csatlakozási okmánya 6. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek szerint az
új EU-tagállamoknak a politikai párbeszédről és együttműködésről
szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról a megállapodáshoz csatolt
jegyzőkönyvben kell megállapodni. Ugyanezen cikk olyan egyszerűsített
eljárásról rendelkezik, amelynek keretében a jegyzőkönyvet a tagállamok
nevében egyhangúlag eljáró Tanács és az érintett harmadik országok kötik meg.
(3)       A közép-amerikai partnerekkel
egyeztetett jegyzőkönyv X. cikke rendelkezik a jegyzőkönyv
hatálybalépés előtti ideiglenes alkalmazásáról.
(4)       A jegyzőkönyvet – annak
későbbi megkötésére figyelemmel – az Unió és tagállamai nevében ezért alá
kell írni, és ideiglenesen alkalmazni kell,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A Costa Rica Köztársasággal, a Salvadori
Köztársasággal, a Guatemalai Köztársasággal, a Hondurasi Köztársasággal, a
Nicaraguai Köztársasággal és a Panamai Köztársasággal kötött politikai
párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodáshoz csatolt
jegyzőkönyv aláírása – az említett megállapodás megkötésére figyelemmel –
az Unió nevében jóváhagyásra kerül.
Az aláírandó megállapodás szövege e határozat
mellékletében található.
2. cikk
A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy
kijelölje az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről
a Costa Rica Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a
Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és a Panamai Köztársaság között
létrejött, politikai párbeszédről és együttműködésről szóló
megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében
történő aláírására jogosult személyt, illetve személyeket.
3. cikk
A jegyzőkönyvet hatálybalépéséig az
egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Costa Rica
Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi
Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és a Panamai Köztársaság között
létrejött, politikai párbeszédről és együttműködésről szóló
megállapodás hatálybalépésének időpontjától kezdődően
ideiglenesen alkalmazni kell.
4. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a
címzettjei.
Kelt Brüsszelben,
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
MELLÉKLET
Jegyzőkönyv
a
Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi
Köztársaság, Magyarország, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Máltai
Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, Románia, a Szlovén Köztársaság, valamint a
Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozására tekintettel, az
egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Costa Rica
Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi
Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és a Panamai Köztársaság között
létrejött, politikai párbeszédről és együttműködésről szóló
megállapodáshoz

A BELGA
KIRÁLYSÁG,
A
BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,
A CSEH KÖZTÁRSASÁG,
A DÁN
KIRÁLYSÁG,
A
NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,
AZ ÉSZT
KÖZTÁRSASÁG,
ÍRORSZÁG,
A GÖRÖG
KÖZTÁRSASÁG,
A
SPANYOL KIRÁLYSÁG,
A
FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,
AZ
OLASZ KÖZTÁRSASÁG,
A
CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,
A LETT
KÖZTÁRSASÁG,
A
LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,
A LUXEMBURGI
NAGYHERCEGSÉG,
MAGYARORSZÁG,
A
MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,
A
HOLLAND KIRÁLYSÁG,
AZ
OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,
A
LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,
A
PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,
ROMÁNIA,
A
SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,
A
SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,
A FINN
KÖZTÁRSASÁG,
A SVÉD
KIRÁLYSÁG,
NAGY-BRITANNIA
ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,
valamint
AZ
EURÓPAI UNIÓ,
egyrészről, és
A COSTA
RICA KÖZTÁRSASÁG,
A
SALVADORI KÖZTÁRSASÁG,
A
GUATEMALAI KÖZTÁRSASÁG,
A
HONDURASI KÖZTÁRSASÁG,
A
NICARAGUAI KÖZTÁRSASÁG,
A
PANAMAI KÖZTÁRSASÁG,
                                                                                másrészről,
MIVEL 2003. december 15-én Rómában aláírásra
került az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a
Costa Rica Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a
Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és a Panamai Köztársaság között
létrejött, politikai párbeszédről és együttműködésről szóló
megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás);
MIVEL 2003. április 16-án Athénban aláírásra
került a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett
Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság,
a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai
Unióhoz való csatlakozásáról szóló szerződés (a továbbiakban a
csatlakozási szerződés);
MIVEL a csatlakozási okmány 6. cikkének (2)
bekezdése szerint az új tagállamok csatlakozása a megállapodáshoz az ahhoz
csatolt jegyzőkönyv aláírása útján történik;
MIVEL 2005. április 25-én Luxembourgban
aláírásra került a Bolgár Köztársaságnak és Romániának az Európai Unióhoz való
csatlakozásáról szóló szerződés (a továbbiakban: a második csatlakozási
szerződés);
MIVEL a második csatlakozási szerződés és
különösen a Bolgár Köztársaság és Románia Európai Unióba történő
felvételének feltételeiről és részletes szabályairól szóló jegyzőkönyv
6. cikkének (2) bekezdése szerint az új tagállamok csatlakozása a
megállapodáshoz az ahhoz csatolt jegyzőkönyv aláírása útján történik;
MIVEL a megállapodás 53. cikke kimondja, hogy:
„E megállapodás alkalmazásában a „Felek” kifejezés egyrészről – az Európai
Közösséget létrehozó szerződésből eredően és hatáskörüknek
megfelelően – a Közösségre vagy tagállamaira, illetve a Közösségre és
tagállamaira, másrészről – hatáskörüknek megfelelően – a Costa Rica
Köztársaságra, a Salvadori Köztársaságra, a Guatemalai Köztársaságra, a
Hondurasi Köztársaságra, a Nicaraguai Köztársaságra és a Panamai Köztársaságra
vonatkozik. A megállapodás a Felek
területén működő bármely állami, regionális vagy helyi hatóság által
hozott intézkedésre is alkalmazandó.”;
MIVEL a megállapodás 59. cikke kimondja, hogy:
„Ezt a megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni,
amelyeken az Európai Közösséget létrehozó szerződést alkalmazzák, az abban
megállapított feltételekkel, másrészről a Costa Rica Köztársaság, a Salvadori
Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai
Köztársaság és a Panamai Köztársaság területén”;
MIVEL a megállapodás 60. cikke kimondja, hogy:
„E megállapodás két-két példányban készült angol, dán, finn, francia, görög,
holland, olasz, német, portugál, spanyol és svéd nyelven, amely szövegek
mindegyike egyaránt hiteles.”;
A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
1. cikk
A Bolgár Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az
Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság,
Magyarország, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, Románia, a Szlovén
Köztársaság és a Szlovák Köztársaság szerződő félként csatlakozik az
egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Costa Rica
Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai Köztársaság, a Hondurasi
Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és a Panamai Köztársaság között
létrejött, politikai párbeszédről és együttműködésről szóló
megállapodáshoz.
2. cikk
Hat hónappal e jegyzőkönyv parafálását
követően az Európai Unió továbbítja a tagállamainak, valamint a Costa Rica
Köztársaságnak, a Salvadori Köztársaságnak, a Guatemalai Köztársaságnak, a
Hondurasi Köztársaságnak, a Nicaraguai Köztársaságnak és a Panamai
Köztársaságnak a megállapodás bolgár, cseh, észt, lengyel, lett, litván,
magyar, máltai, román, szlovák és szlovén nyelvű változatát. E
jegyzőkönyv hatálybalépésére figyelemmel az új nyelvi változatok a
megállapodás jelenlegi nyelvi változataira vonatkozóakkal megegyező feltételek
mellett válnak hitelessé.
3. cikk
E jegyzőkönyv a politikai
párbeszédről és együttműködésről szóló megállapodás szerves
részét képezi.
4. cikk
Ez a megállapodás két-két példányban készült
angol, bolgár, cseh, észt, dán, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett,
litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák,
valamint szlovén nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.
5. cikk
(1)          Ezt a jegyzőkönyvet
saját eljárásainak megfelelően jóváhagyja az Európai Unió és tagállamai,
valamint a Costa Rica Köztársaság, a Salvadori Köztársaság, a Guatemalai
Köztársaság, a Hondurasi Köztársaság, a Nicaraguai Köztársaság és a Panamai
Köztársaság.
(2)          Ez a jegyzőkönyv azt a
napot követő hónap első napján lép hatályba, amelyen valamennyi Fél
értesítette egymást az ehhez szükséges eljárások befejezéséről.
Kelt Brüsszelben,
a Tanács részéről
az elnök