               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.8.16.
            COM(2017) 427 final
            2017/0193(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A fix összkvótás kereskedési rendszerek olyan szakpolitikai eszközök, amelyek költséghatékony módon csökkentik az üvegházhatásúgáz-kibocsátást. Az üvegházhatásúgáz-kibocsátás felső határának megállapítása biztosítja a szakpolitika környezetvédelmi hatékonyságát, a kibocsátáskereskedelmi rendszer pedig rugalmasságot tesz lehetővé a kibocsátáscsökkentés elérésében. Az Európai Unió több mint tízéves tapasztalattal rendelkezik kibocsátáskereskedelmi rendszerével, amely a világ legnagyobb fix összkvótás kereskedési rendszere.

               A kibocsátáskereskedelmi rendszerek összekapcsolása lehetővé teszi egy adott rendszer résztvevői számára, hogy a kapcsolt rendszerből származó egységeket használjanak fel a szabályoknak való megfelelés érdekében. A szóban forgó összekapcsolás várhatóan átfogóbb szén-dioxid-árazást eredményez. A piac kiterjesztése és a kibocsátáscsökkentési lehetőségek rendelkezésre állásának javítása révén az összekapcsolás fokozza a kibocsátáskereskedelem költséghatékonyságát.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               A kibocsátáskereskedelmi rendszerek alulról felfelé építkező összekapcsolásán keresztül kialakított, jól működő nemzetközi szén-dioxid-piac az EU és a nemzetközi közösség hosszú távú szakpolitikai célja, nevezetesen az éghajlat-politikai célkitűzések elérésének eszközeként, beleértve a Párizsi Megállapodásban foglaltakat is.

               Az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének (EU ETS) létrehozásáról szóló irányelv
                  1
                25. cikke lehetővé teszi az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszernek más kibocsátáskereskedelmi rendszerekkel történő összekapcsolását, feltéve, hogy azok kötelezőek, rendelkeznek abszolút felső határértékkel és összeegyeztethetőek vele. 2010. december 20-án a Tanács határozatot fogadott el, amelyben felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen a Svájci Államszövetséggel az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról.

               A svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer 2013-ban vált kötelezővé a nagy, energiaigényes vállalkozások számára, és abszolút felső határértéket állapít meg az üvegházhatást okozó gázok kibocsátására vonatkozóan, ezáltal az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerrel való összekapcsolódás alapvető feltételei közül kettőnek megfelel.

               Összességében a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer szerkezete nagyon hasonló az EU kibocsátáskereskedelmi rendszeréhez. Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer ugyanazokra a gázokra és ipari ágazatokra vonatkozik, azonos küszöbértékekkel, és mindkettő a létesítmények szintjén határozza meg a felelős entitásokat. A svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében évente kiadott kibocsátási egységek mennyisége az uniós kibocsátásiegység-mennyiség csökkenésével összhangban évente csökken. A két rendszer összeegyeztethető kiosztási módszereket alkalmaz: az alapértelmezett kiosztási módszer az árverés, az átmenetileg ingyenes kibocsátási egységekben részesülő ágazatoknak történő kiosztás során pedig hasonlók a referencia-értékek. A nemzetközi jóváírásokra vonatkozó mennyiségi és minőségi standardok hasonlóak. A két rendszer jelenlegi kereskedelmi időszaka 2013–2020-ra vonatkozik. A megfelelési időszak mindkét rendszerben naptári években van meghatározva, és a hatályuk alá tartozó entitásoknak a következő év március 31-ig, illetve április 30-ig van lehetőségük egy adott év kibocsátásainak bejelentésére és a kibocsátási egységek átadására. A megfelelő mennyiségű kibocsátási egységek átadásának elmulasztása esetén alkalmazandó szankciók hasonlóak a két rendszerben.

               Jóllehet a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer jelenleg nem terjed ki a légi közlekedésre, a légi közlekedés az egyik legjelentősebb forrása a Svájcból származó üvegházhatást okozó gázoknak; az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerrel való összekapcsolás szempontjából lényeges, hogy a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer a légi közlekedésre is vonatkozzon. Svájc dolgozik azon, hogy kibocsátáskereskedelmi rendszere az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerhez hasonlóan kiterjedjen a légi közlekedésre.

               Az EU kibocsátáskereskedelmi rendszeréhez hasonlóan a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer felülvizsgálata jelenleg is tart a következő, 2021-től 2030-ig terjedő időszakra vonatkozóan. A svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer és az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: az összekapcsolásról szóló megállapodás) egyes rendelkezései biztosítják a két rendszer kompatibilitásának folyamatosságát, és ezáltal azt, hogy összekapcsolásuk a 2021–2030-as időszakban is fenntartható legyen.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               Annak ellenére, hogy Ázsiában és Észak-Amerikában egyre nagyobb mértékben élnek a kibocsátáskereskedelem lehetőségével, jelenleg nem létezik egységes globális szén-dioxid-árat meghatározó nemzetközi szén-dioxid-piac. Az országok különböző típusú mérséklési intézkedéseket hajtanak végre, amelyek részben piaci alapúak, részben a hagyományos, „vezetés és irányítás” elvén alapuló szakpolitikák részét képzik. Ez a CO2-kibocsátás áthelyezésének kockázatát jelenti a leginkább energiaigényes ágazatokban, nevezetesen a termelés áthelyezését a kevésbé ambiciózus célokkal és szakpolitikákkal rendelkező országokba. Az összekapcsolás a szén-dioxid-árak konvergenciájához vezet az összekapcsolt rendszerekben, ami hozzájárul az egyenlő versenyfeltételek megfelelőbb kialakításához. Ami a légi közlekedést illeti, amint a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszert kiterjesztik a légi közlekedésre, hasonló feltételek fognak vonatkozni a Svájcon belüli, a Svájc és az EU közötti, valamint az uniós tagállamok közötti járatokra.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               A javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 192. cikkének (1) bekezdése, valamint 218. cikke.

               Az EUMSZ 192. cikke (1) bekezdésével és 191. cikkével összhangban az Európai Uniónak többek között az alábbi célkitűzések eléréséhez kell hozzájárulnia: a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása; a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére és különösen az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló intézkedések ösztönzése nemzetközi szinten.

               Az EUMSZ 218. cikke rendelkezik az Európai Unió és a harmadik országok, illetve nemzetközi szervezetek közötti megállapodások tárgyalásának és megkötésének menetéről. Az említett cikk (5) bekezdése szerint a Bizottság mint főtárgyaló javaslata alapján a Tanács határozatban adhat felhatalmazást egy megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírására. Az EUMSZ 218. cikke (6) bekezdésének a) pontja szerint a Bizottság mint főtárgyaló javaslata alapján a Tanács határozatban adhat felhatalmazást egy megállapodás megkötésére az Európai Parlament egyetértését követően.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               Az EU ETS irányelv olyan, meglévő uniós politikai eszköz, amely 2020 után is érvényben lesz. Az EUMSZ 5. cikkében meghatározott szubszidiaritási elvvel összhangban az összekapcsolásról szóló megállapodás céljai csak uniós szinten, egy európai bizottsági javaslat révén érhetők el, mivel a megállapodás lehetővé teszi az uniós rendszer résztvevői számára, hogy a svájci rendszerből származó egységeket használjanak fel a megfelelés érdekében.

               Az éghajlatváltozás határokon átnyúló hatásai miatt az uniós szintű – illetve lehetőség szerint globális szintű – fellépés hatékonyabb, mint a tagállami szintű fellépés. Az uniós szintű fellépés a leghatékonyabban fogja biztosítani az EU belső és nemzetközi éghajlat-politikai céljainak teljesülését, miközben megőrzi az EU belső piacán az egyenlő versenyfeltételeket.

               •Arányosság

                  A javaslat megfelel az arányosság elvének, mivel nem lépi túl az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentésére vonatkozó 2020-as és 2030-as uniós célkitűzések költséghatékony megvalósításához szükséges mértéket, ugyanakkor biztosítja a belső piac megfelelő működését.

               3.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Költségvetési vonzatok nincsenek.

               4.EGYÉB ELEMEK

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A javaslat egy, az EU és Svájc közötti megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírására való felhatalmazásról szóló határozatra irányul. Az EUMSZ szerint a nemzetközi megállapodások aláírására és megkötésére való felhatalmazásról szóló határozatokra irányuló bizottsági javaslatok elfogadása a Tanács hatáskörébe tartozik.

                  Megállapodás

                  A megállapodás meghatározza a két kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásának legfontosabb célkitűzéseit és elveit, valamint intézményi struktúráját. Attól kezdve, hogy az EU ETS és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolása működésbe lép, az egyik rendszerből származó kibocsátási egységek a másik rendszerben is felhasználhatók a megfelelés érdekében (a megállapodás 4. cikkének (1) bekezdése). Az összeegyeztethetőség biztosítása érdekében a megállapodás 2. cikke előírja, hogy az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszernek meg kell felelnie bizonyos alapvető kritériumoknak. E kritériumokat a megállapodás I. melléklete tartalmazza, és azok nagyrészt tükrözik az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerről szóló jogalkotási aktus, illetve a kapcsolódó végrehajtási jogi aktusok rendelkezéseit. Mindkét rendszer tekintetében lehetőség van az alapvető kritériumoknál szigorúbb rendelkezések elfogadására. A 10. cikkben a megállapodás lehetővé tesz későbbi jogszabályi változásokat a rendszerek tekintetében anélkül, hogy jelentős újratárgyalásra lenne szükség, feltéve, hogy a rendszerek továbbra is megfelelnek az alapvető kritériumoknak. A megállapodás 10 és 11. cikke a megállapodás szempontjából releváns területeken információmegosztásra és koordinációra irányuló eljárást vezet be a megállapodás megfelelő végrehajtásának és az összekapcsolt rendszerek folyamatos integritásának biztosítása érdekében, amely többek között arra kötelezi a Feleket, hogy tájékoztassák egymást a vonatkozó jogszabályi változásokról (a megállapodás 10. cikkének (2) bekezdése).

               A megállapodás egyértelművé teszi, hogy Svájc már a megállapodás hatálybalépését megelőzően figyelembe fogja venni az EU ETS légi közlekedésre vonatkozó rendelkezéseit. Az „egyablakos” megközelítés keretében a légiközlekedési üzemeltetők valamely EGT-állam vagy Svájc igazgatása alá fognak tartozni annak érdekében, hogy egyetlen hatóság vállalja a felelősséget mindkét rendszer végrehajtásáért.

               A megállapodás 12. cikkével létrehozott vegyes bizottság a megállapodás fő irányító testülete. A vegyes bizottság a két Fél képviselőiből áll, és felelős a megállapodás igazgatásáért és megfelelő végrehajtásáért. Különösen fontos szerepet játszik az információmegosztási és koordinációs eljárásában, valamint annak értékelésében, hogy a Felek továbbra is teljesítik-e az alapvető kritériumokat. A vegyes bizottság javaslatot tehet a megállapodás cikkeinek módosítására és a mellékletek módosítására. A vegyes bizottság a megállapodás aláírásának napján megkezdi ideiglenes működését.

               A megállapodás 14. cikke vitarendezési mechanizmust hoz létre. A megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat bármelyik Fél a vegyes bizottság elé terjesztheti. Amennyiben a vegyes bizottságnak hat hónapon belül nem sikerül rendeznie a vitát, azt bármelyik Fél kérésére az Állandó Döntőbíróság elé lehet terjeszteni.

               A megállapodást bármely Fél véglegesen megszüntetheti (16. cikk). A 15. cikk olyan, ideiglenes felfüggesztésre vonatkozó szabályokról rendelkezik, amelyek rövid időn belül biztosítani tudják a kibocsátáskereskedelmi rendszerek integritásának védelemét. A javasolt felfüggesztési mechanizmus megakadályozza a kibocsátási egységeknek az összekapcsolt rendszerből való átadását a megfelelés érdekében. A felfüggesztési mechanizmus csak korlátozott feltételek mellett és meghatározott ideig alkalmazható, és a megszüntetésig meghosszabbítható.

               Az elvek, célkitűzések és intézményi szabályok mellett a megállapodás technikai rendelkezéseket is tartalmaz az összekapcsolás gyakorlatba történő átültetésére vonatkozóan a következők tekintetében: kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek (3. cikk), elszámolás (4. cikk), árverés (5. cikk), érzékeny információk és biztonság (8. és 9. cikk).

               A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek között a későbbiekben közvetlen kapcsolatot is létesítenek annak érdekében, hogy lehetőség nyíljon a jegyzékek közötti kereskedésre, amely a megállapodás II. mellékletében meghatározott elveket tükröző kapcsolástechnikai szabványokon (Linking Technical Standards – LTS) fog alapulni. Svájc részéről a svájci jegyzékkezelő, az EU részéről pedig a központi tisztviselő felel a jegyzékek közötti kapcsolat kezeléséért. A kapcsolástechnikai szabványok mellett a jegyzékek közötti kapcsolat jegyzékkezelőinek meg kell határozniuk a jegyzékek közötti kapcsolatra vonatkozó közös működtetési eljárásokat. A jegyzékkezelők önállóan vagy közösen ideiglenesen lezárhatják a kapcsolatot a rendszer karbantartása érdekében, illetve a biztonsági szabályok megsértése vagy biztonsági kockázat miatt.

               A jegyzékekben található számlatulajdonosok a szóban forgó kapcsolat révén azonosítani tudják majd a kibocsátási egységek eredetét. A Feleknek legalább évente tájékoztatniuk kell egymást a saját kibocsátáskereskedelmi rendszerükben rendelkezésükre álló olyan kibocsátási egységek teljes mennyiségéről, amelyek az összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszerből származnak. Hasonlóképpen legalább évente tájékoztatniuk kell egymást azon kibocsátási egységekről, amelyek az összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszerből származnak, és amelyeket a megfelelés érdekében átadtak, vagy a másik kibocsátáskereskedelmi rendszerben önkéntesen töröltettek. A megállapodás előírja, hogy az EU-nak és Svájcnak az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye alapján jelenleg kidolgozás alatt álló jövőbeni elszámolási szabályokkal összhangban kell elszámolnia a kibocsátási egységek nettó forgalmával az összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszerek között. A megállapodás rendelkezik a kibocsátható mennyiségi egységeknek a Kiotói jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakának hatálybalépését követő átruházásáról és beszerzéséről is. A vegyes bizottságnak a megállapodás mellékleteiben ki kell dolgoznia a kibocsátható mennyiségi egységek elszámolásának, valamint – szükség esetén – átruházásának és beszerzésének részletes szabályait.

               A megállapodás előírja, hogy az ingyenesen ki nem osztott kibocsátási egységeket nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes módon árverésre kell bocsátani. Az egyik rendszerben lebonyolított árveréseken ajánlattételre jogosult entitások – köztük az üzemeltetők – a másik rendszerben lebonyolított árveréseken is jogosultak ajánlatot tenni. A megállapodás lehetővé teszi a jelenlegi árverési szabályok fenntartását Svájcban, feltéve, hogy az évente árverésre bocsátott (helyhez kötött létesítményekből és légi közlekedésből származó) svájci kibocsátási egységek száma nem éri el az 1 000 000 svájci kibocsátási egységben meghatározott küszöbértéket. A küszöbérték elérését követően Svájc is az Európai Unióban érvényes árverési szabályokat fogja alkalmazni, amelyeket a megállapodás I. melléklete határoz meg.

               A Feleknek gondoskodniuk kell az érzékeny információk védelméről. Mindkét Fél továbbra is felelős az általa kiadott érzékeny információk jelöléséért, az érzékenységi szint meghatározásáért, valamint az érzékenységi szint csökkentésére és az érzékeny minősítés megszüntetésére vonatkozó döntésekért, és minderről tájékoztatniuk kell egymást. Az EU és Svájc meg fog állapodni az együttesen kiadott információk jelöléséről és azok érzékenységi szintjéről.

               2017/0193 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére
                  2
               ,

               mivel:

               (1)A […]-i [XXX] tanácsi határozatnak megfelelően [2017. november ...]-án/én aláírták az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodást, figyelemmel annak egy későbbi időpontban történő megkötésére.

               (2)A fix összkvótás kereskedési rendszerek olyan szakpolitikai eszközök, amelyek költséghatékony módon csökkentik az üvegházhatásúgáz-kibocsátást. A fix összkvótás kereskedési rendszerek összekapcsolása várhatóan átfogóbb szén-dioxid-árazást eredményez, amely javítja a kibocsátáscsökkentési lehetőségek rendelkezésre állását és fokozza a kibocsátáskereskedelem költséghatékonyságát. A kibocsátáskereskedelmi rendszerek alulról felfelé építkező összekapcsolásán keresztül kialakított, jól működő nemzetközi szén-dioxid-piac az EU és a nemzetközi közösség hosszú távú szakpolitikai célja, nevezetesen az éghajlat-politikai célkitűzések elérésének eszközeként, beleértve a Párizsi Megállapodásban foglaltakat is.

               (3)A megállapodást az Unió nevében jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodást a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.

               A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, aki jogosult a megállapodás 21. cikkében meghatározott jóváhagyási okmányoknak az Unió nevében történő kicserélésére annak érdekében, hogy kifejezze az Unió egyetértését arra vonatkozóan, hogy a megállapodást magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el.

               3. cikk

               Ez a határozat […]-án/-én
                  32 lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról.

                     (2)

                     2 A megállapodás hatálybalépésének napját a Tanács Főtitkársága az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszi közzé.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.8.16.
            COM(2017) 427 final
            MELLÉKLET
            a követközőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről

               Megállapodás az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ,

               (a továbbiakban: az Unió)

               egyrészről, és

               A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG

               (a továbbiakban: Svájc)

               másrészről,

               (a továbbiakban: a Felek),

               TUDATÁBAN az éghajlatváltozás által támasztott globális kihívásnak és az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez szükséges nemzetközi erőfeszítéseknek,

               TUDOMÁSUL VÉVE az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó nemzetközi kötelezettségvállalásokat, különösen az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményét és annak Kiotói jegyzőkönyvét,

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy Svájc és az Unió közös célja az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának jelentős mértékű csökkentése 2020-ig és azon túl,

               ANNAK TUDATÁBAN, hogy az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer jövőbeli kereskedelmi időszakaira vonatkozó felülvizsgálatok szükségessé tehetik a megállapodás felülvizsgálatát, legalább a Felek mérséklési kötelezettségvállalásai integritásának megőrzése érdekében,

               FELISMERVE, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszerek hatékony eszközt jelentenek az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának költséghatékony csökkentésére,

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszereknek a kibocsátási egységek rendszerek közötti kereskedelmének lehetővé tétele érdekében történő összekapcsolása hozzá fog járulni egy szilárd nemzetközi szén-dioxid-piac kiépítéséhez, és tovább fogja erősíteni azon Felek kibocsátáscsökkentési erőfeszítéseit, amelyek rendszereiket összekapcsolták,

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszerek összekapcsolása segíthet elkerülni a CO2-kibocsátás-áthelyezés és az összekapcsolt rendszerek közötti verseny torzulását, valamint biztosítani az összekapcsolt szén-dioxid-piacok rendezett működését,

               TEKINTETTEL a módosított 2003/87/EK irányelvvel létrehozott uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerre, valamint a szén-dioxid-törvénnyel és annak rendeletével létrehozott svájci kibocsátáskereskedelmi rendszerre,

               EMLÉKEZTETVE arra, hogy Norvégia, Izland és Liechtenstein részt vesz az Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerében,

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy a megerősítés időpontjától függően az összekapcsolás várhatóan 2019. január 1-jétől vagy 2020. január 1-jétől válik működőképessé, a Svájc vagy az Unió által korábban alkalmazott alapvető kritériumok, valamint az ideiglenes alkalmazás sérelme nélkül,

               ANNAK TUDATÁBAN, hogy a kibocsátáskereskedelmi rendszerek összekapcsolásához szükség van érzékeny információkhoz való hozzáférésre, valamint azok cseréjére a Felek között, és ezért egyúttal gondoskodni kell megfelelő biztonsági intézkedésekről,

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy ez a megállapodás nem érinti azon rendelkezéseket, amelyek révén a Felek meghatározzák a kibocsátáskereskedelmi rendszereik hatálya alá nem tartozó üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó célkitűzéseiket,

               ELISMERVE, hogy e megállapodás nem érinti a Svájc és Franciaország közötti azon kétoldalú megállapodásokat, amelyek a két országhoz tartozó Bázel–Mulhouse–Freiburg-EuroAirport repülőtér különleges státuszára vonatkoznak – melynek jogalapja a „Convention franco-suisse du 4 juillet 1949 relative à la construction et à l’exploitation de l’aéroport de Bâle-Mulhouse” –, amennyiben azok tiszteletben tartják az e megállapodásban meghatározott alapvető kritériumokat és technikai rendelkezéseket,

               ELISMERVE, hogy e megállapodás rendelkezéseit a Svájc és az Unió között fennálló szoros kapcsolatokra és különleges kapcsolatra tekintettel alakították ki,

               Üdvözölve az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek 21. Konferenciáján 2015. december 12-én Párizsban elfogadott megállapodást, és felismerve, hogy az azon alapuló elszámolási kérdéseket kellő időben meg kell vizsgálni,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG:

               I. FEJEZET

               ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

               1. cikk

               Célkitűzés

               Ez a megállapodás összekapcsolja az Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerét (a továbbiakban: EU ETS) Svájc kibocsátáskereskedelmi rendszerével.

               2. cikk

               Alapvető kritériumok

               A Felek kibocsátáskereskedelmi rendszereinek (a továbbiakban: ETS) meg kell felelniük legalább az I. mellékletben meghatározott alapvető kritériumoknak.

               II. FEJEZET

               TECHNIKAI RENDELKEZÉSEK

               3. cikk

               Kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek

               1.A Felek kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékeinek meg kell felelniük az I. melléklet C. részében meghatározott kritériumoknak.

               2.Az EU ETS és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásának működőképessé tétele érdekében létre kell hozni az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék európai uniós ügyleti jegyzőkönyve (EUTL) és a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék svájci kiegészítő ügyleti jegyzőkönyve (SSTL) közötti közvetlen kapcsolatot, amely lehetővé teszi a két rendszer bármelyikében kiadott kibocsátási egységek jegyzékek közötti átruházását.

               3.A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti kapcsolatra többek között az alábbiak vonatkoznak:

               a.kezelése Svájc részéről a svájci jegyzékkezelő, az EU részéről pedig a központi tisztviselő feladata,

               b.az egyes joghatóságok területén a vonatkozó jogszabályoknak megfelelően működik,

               c.az ügyletek lehetővé tétele érdekében működését a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékbe és az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékbe integrált automatizált folyamatok támogatják,

               d.alkalmazása oly módon történik, hogy a svájci és az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék felhasználói számára a lehető legnagyobb mértékben biztosítva legyen az egységes működés.

               4.A svájci jegyzékkezelő, az uniós központi tisztviselő vagy a kettő együttesen – a vonatkozó svájci és európai uniós jogszabályokkal összhangban – ideiglenesen lezárhatja a jegyzékek közötti kapcsolatot a rendszer karbantartása érdekében, illetve a biztonsági szabályok megsértése vagy biztonsági kockázat miatt. A Felek a lehető leghamarabb bejelentik a jegyzékek közötti kapcsolat rendszerkarbantartás, a biztonsági szabályok megsértése vagy biztonsági kockázat miatti ideiglenesen lezárását, és a lehető legrövidebb időre korlátozzák az ideiglenes lezárást.

               5.A Felek kellő időben és szoros együttműködés keretében fellépnek a csalás megelőzése és az összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszerek piaci integritásának megőrzése érdekében, a joghatóságukon belül rendelkezésre álló intézkedések alkalmazásával. Az összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszerek összefüggésében a svájci jegyzékkezelő, az uniós központi tisztviselő és az Európai Unió tagállamainak nemzeti tisztviselői együttműködnek annak érdekében, hogy minimálisra csökkentsék a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékeket érintő csalás, visszaélés vagy bűnözői tevékenység kockázatát, illetve hogy biztosítsák az ilyen eseményekre való válaszintézkedéseket és a jegyzékek közötti kapcsolat integritását. A jegyzékkezelő és a tisztviselők által a csalás, a visszaélés vagy a bűnözői tevékenység kockázatának kezelése érdekében elfogadott intézkedéseket a vegyes bizottság határozatával kell elfogadni.

               6.A svájci jegyzékkezelő és az uniós központi tisztviselő a vonatkozó jogszabályok prioritásainak figyelembevételével meghatározza az összekapcsolás működőképességéhez szükséges műszaki vagy egyéb kérdésekkel kapcsolatos közös működtetési eljárásokat. A jegyzékkezelő és a központi tisztviselő által kidolgozott közös működtetési eljárások a vegyes bizottság határozatával történő elfogadásukat követően lépnek hatályba.

               7.A svájci jegyzékkezelő és az uniós központi tisztviselő kidolgozza a kapcsolástechnikai szabványokat (Linking Technical Standards – LTS), amelyek az SSTL és az EUTL közötti stabil és biztonságos kapcsolat létrehozásának részletes követelményeit tartalmazó II. mellékletben foglalt elveken alapulnak. A jegyzékkezelő és a központi tisztviselő által kidolgozott kapcsolástechnikai szabványok a vegyes bizottság határozatával történő elfogadásukat követően lépnek hatályba.

               8.A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti kapcsolat alkalmazásából és működtetéséből eredő, állásfoglalást igénylő kérdések megoldása a svájci jegyzékkezelővel és az uniós központi tisztviselővel kellő időben folytatott konzultáció útján és a meghatározott közös működtetési eljárásokkal összhangban történik.

               4. cikk

               Kibocsátási egységek és elszámolás

               1.Az egyik Fél kibocsátáskereskedelmi rendszerében a megfelelés érdekében felhasználható kibocsátási egységeket a másik Fél kibocsátáskereskedelmi rendszerében is el kell ismerni a megfelelés tekintetében.

               A kibocsátási egység egy meghatározott időszakban egy szén-dioxid tonna-egyenérték kibocsátására való jogosultság, amelyet az EU ETS vagy a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében adtak ki, és amely az EU ETS vagy a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer követelményeinek teljesítésére érvényes.

               2.Az egyes kibocsátási egységeknek az egyik rendszerben való használatára vonatkozó meglévő korlátozások a másik rendszerben is alkalmazhatók.

               3.Annak a kibocsátáskereskedelmi rendszernek, amelyben egy adott kibocsátási egységet kiadtak, a jegyzékkezelők/tisztviselők és a számlatulajdonosok számára azonosíthatónak kell lennie legalább a kibocsátási egység sorszámának országkódja alapján.

               4.A Felek legalább évente tájékoztatják egymást a másik rendszerben kiadott kibocsátási egységek teljes állományáról és a másik rendszerben kiadott azon kibocsátási egységek számáról, amelyeket megfelelés érdekében átadtak vagy önkéntesen töröltettek.

               5.A Felek az UNFCCC által jóváhagyott elvekkel és – hatálybalépésüket követően – elszámolási szabályokkal összhangban számolnak el a kibocsátási egységek nettó forgalmával. Ezt a mechanizmust e megállapodásnak a vegyes bizottság által hozott határozattal elfogadott, vonatkozó melléklete határozza meg.

               6.A Kiotói jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakának hatálybalépését követően a Felek közösen meghatározott időközönként, illetve a megállapodás 16. cikk szerinti megszüntetése esetén elegendő számú, a Kiotói jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakára érvényes kibocsátható mennyiségi egységet ruháznak át vagy szereznek be a kibocsátási egységek Felek közötti nettó forgalmával való elszámoláshoz abban a mértékben, amennyiben a szóban forgó kibocsátási egységeket ETS-üzemeltetők adták át a megfelelés érdekében, illetve amennyiben a szóban forgó kibocsátási egységek a Kiotói jegyzőkönyv A. mellékletében foglalt kibocsátásokat képviselnek. Az ilyen ügyletekre vonatkozó mechanizmust az e megállapodásnak a vegyes bizottság által a Kiotói jegyzőkönyv módosításának hatálybalépését követően hozott határozattal elfogadott, vonatkozó melléklete határozza meg. A melléklet tartalmazza továbbá a kibocsátható mennyiségi egységek első nemzetközi átruházásából származó nyereségrész kezelésére vonatkozó megállapodást.

               5. cikk

               Árverés

               1.A kibocsátási egységeket a Felek kizárólag árverés útján értékesítik.

               2.A kibocsátási egységek árverése keretében mindkét kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó üzemeltetők jogosultak ajánlatot tenni. A kibocsátási egységek árveréséhez való hozzáférést megkülönböztetéstől mentes módon mindkét kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó üzemeltetők számára biztosítani kell. Az árverések integritásának biztosítása érdekében a részvételi jogosultság csak olyan egyéb résztvevőkre terjeszthető ki, akik valamely Fél jogrendszerének hatálya alá tartoznak, vagy akik külön engedéllyel rendelkeznek az árveréseken való részvételre.

               3.Az árveréseket nyílt, átlátható és megkülönböztetéstől mentes módon, az I. melléklet D. részében ismertetett kritériumok alapján kell lebonyolítani.

               III. FEJEZET

               LÉGI KÖZLEKEDÉS

               6. cikk

               A légiközlekedési tevékenységek felvétele

               A légiközlekedési tevékenységekre a Felek az I. melléklet B. részében meghatározott alapvető kritériumok alapján terjesztik ki kibocsátáskereskedelmi rendszerüket. A légiközlekedési tevékenységeknek a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszerbe való felvétele során az EU kibocsátáskereskedelmi rendszeréivel megegyező elveket kell követni, különös tekintettel a lefedettségre, a felső határértékre és a kiosztási szabályokra.

               7. cikk

               A megállapodás felülvizsgálata a légiközlekedési tevékenységeket érintő változások esetén

               1.Abban az esetben, ha a légi közlekedéssel kapcsolatos tevékenységek tekintetében változások történnek az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerében, a vegyes bizottság az 13. cikk (2) bekezdése értelmében felülvizsgálja a vonatkozó I. melléklet B. részét.

               2.A vegyes bizottság 2018 végéig mindenképp összeül, hogy a 13. cikk (2) bekezdése értelmében felülvizsgálja a megállapodás azon rendelkezéseit, amelyek a légiközlekedési tevékenységekre vonatkozó alkalmazási kört érintik.

               IV. FEJEZET

               ÉRZÉKENY INFORMÁCIÓK ÉS BIZTONSÁG

               8. cikk

               Érzékeny információk

               1.Az „érzékeny információk” olyan, akár szóbeli, vizuális, elektronikus vagy papíralapú formában lévő információk vagy anyagok – ideértve a berendezéseket és a technológiákat is –, amelyeket a Felek e megállapodással kapcsolatban egymás rendelkezésére bocsátottak vagy egymással kicseréltek, és amelyek i. jogosulatlan kiszolgáltatása kisebb vagy nagyobb mértékű kárt okozhat Svájc, az Unió, illetve az Unió egy vagy több tagállama számára; ii. valamely Fél biztonsági érdekeivel összhangban védelemre szorulnak a jogosulatlan kiszolgáltatással szemben; valamint iii. amelyeket valamelyik Fél „érzékeny” jelöléssel látott el.

               2.A Felek vonatkozó törvényeinek és rendeleteinek sérelme nélkül a Felek a II., III. és IV. mellékletben meghatározott biztonsági követelményeknek, érzékenységi szinteknek és kezelési utasításoknak megfelelően gondoskodnak az érzékeny információk védelméről, különösen a jogosulatlan kiszolgáltatással vagy az integritás elvesztésével szemben. A „kezelés” magában foglalja az érzékeny információk vagy az azokban foglalt bármely információ előállítását, feldolgozását, tárolását, továbbítását és megsemmisítését.

               9. cikk

               Érzékenységi szintek

               1.Mindkét Fél kizárólagos felelősséggel tartozik az általa kiadott érzékeny információk jelöléséért, valamint az érzékenységi szint csökkentéséért és az érzékeny minősítés megszüntetéséért. Amennyiben a Felek együttesen adnak ki érzékeny információkat, megállapodnak azok jelöléséről és érzékenységi szintjéről, valamint az érzékenységi szint csökkentéséről és az érzékeny minősítés megszüntetéséről.

               2.Az érzékeny információkat a következő jelöléssel kell ellátni a III. mellékletben felsorolt érzékenységi szinteknek megfelelően: „ETS CRITICAL” (ETS kritikus jelentőségű információ), „ETS SENSITIVE” (ETS érzékeny információ) vagy „ETS LIMITED” (ETS korlátozott hozzáférésű információ).

               3.Az érzékeny információt kiadó Fél csökkenti az érzékenységi szintet, amint az információ már nem igényel magasabb szintű védelmet, vagy megszünteti az érzékeny minősítést, amint az információ már nem igényel védelmet a jogosulatlan kiszolgáltatással vagy az integritás elvesztésével szemben.

               4.Az információt kiadó Fél tájékoztatja a fogadó Felet minden új érzékeny információról és az ahhoz kapcsolódó érzékenységi szintről, valamint az érzékenységi szint csökkentéséről vagy az érzékeny minősítés megszüntetéséről.

               5.A Felek közös jegyzéket hoznak létre és tartanak fent az érzékeny információkról.

               V. FEJEZET

               JOGSZABÁLYI VÁLTOZÁSOK

               10. cikk

               Jogszabályi változások

               1.Ez a megállapodás nem érinti a Felek jogát az e megállapodást érintő jogszabályok módosítására vagy elfogadására, ideértve a szigorúbb védintézkedések elfogadásához való jogot is.

               2.A Felek írásban, kellő időben értesítik egymást, amennyiben e megállapodás szempontjából fontos jogszabályi változást készítenek elő. E célból a vegyes bizottság rendszeres tájékoztatási és konzultációs eljárást hoz létre.

               3.A (2) bekezdés szerinti értesítést követően bármelyik Fél kérheti a tárgyban a 13. cikk (4) bekezdése szerinti vegyes bizottságon belüli eszmecserét, különösen annak értékelése céljából, hogy a jogszabály közvetlenül érintené-e az I. mellékletben meghatározott kritériumokat.

               4.Amennyiben az egyik Fél e megállapodás szempontjából fontos jogalkotási aktusra vonatkozó javaslatot fogad el, annak egy példányát eljuttatja a másik Felet a vegyes bizottságban képviselő személy(ek)nek.

               5.Amennyiben az egyik Fél e megállapodás szempontjából fontos jogalkotási aktust fogad el, annak egy példányát eljuttatja a másik Felet a vegyes bizottságban képviselő személy(ek)nek.

               6.Amennyiben a vegyes bizottság arra a következtetésre jut, hogy a jogszabály közvetlenül érinti az I. mellékletben meghatározott kritériumokat, határozatot hoz az I. melléklet vonatkozó részének megfelelő módosításáról. A szóban forgó határozatot a jogszabály vegyes bizottság elé terjesztésének időpontját követő hat hónapon belül kell meghozni.

               7.Amennyiben az I. melléklet módosításáról szóló határozat a (6) bekezdésben említett határidőn belül nem érhető el, a vegyes bizottság a felkérést követő nyolc hónapon belül megvizsgál minden további lehetőséget a megállapodás megfelelő működésének fenntartására, és meghozza az ehhez szükséges határozatokat.

               11. cikk

               Koordináció

               1.A Felek összehangolják tevékenységeiket az e megállapodás szempontjából fontos területeken, és különösen a mellékletekben meghatározott kritériumokkal kapcsolatban annak érdekében, hogy biztosítsák a megállapodás megfelelő végrehajtását és a Felek kibocsátáskereskedelmi rendszereinek folyamatos integritását, valamint hogy elkerüljék a CO2-kibocsátás áthelyezését és az összekapcsolt kibocsátáskereskedelmi rendszerek közötti indokolatlan versenytorzulást.

               2.Ez a koordináció különösen az információk formális és informális cseréjén vagy rendelkezésre bocsátásán, valamint a Felek kérésére a vegyes bizottság keretében folytatott konzultációkon keresztül valósul meg.

               VI. FEJEZET

               VEGYES BIZOTTSÁG

               12. cikk

               A vegyes bizottság összetétele és működése

               1.Létrejön a Felek képviselőiből álló vegyes bizottság.

               2.Bármelyik fél kérheti ülés összehívását, a vegyes bizottság ilyen irányú kérést követően harminc napon belül összeül.

               3.A vegyes bizottság által az e megállapodásban előírt esetekben hozott határozatok hatálybalépésüktől kezdődően kötelezőek a Felekre nézve, amelyek meghozzák az azok végrehajtásának és alkalmazásának biztosításához szükséges intézkedéseket.

               4.A vegyes bizottság létrehozza saját eljárási szabályzatát. A vegyes bizottság által hozott határozatokat mindkét Fél elfogadja.

               5. A vegyes bizottság határozhat bármely olyan albizottság vagy munkacsoport felállításáról, amely segítheti munkáját.

               13. cikk

               A vegyes bizottság összetétele

               1.A megállapodás alkalmazásának és megfelelő végrehajtásának biztosításáért a vegyes bizottság felel.

               2.A vegyes bizottság határozhat új melléklet elfogadásáról vagy e megállapodás meglévő mellékleteinek módosításáról.

               3.A vegyes bizottság megvitatja a valamely Fél által tett, e megállapodás cikkeinek módosítására irányuló javaslatokat. Amennyiben a vegyes bizottság egyetért a javaslattal, a Felek elé terjeszti azt, hogy belső eljárásaiknak megfelelően elfogadják.

               4.A 10. cikk (3) bekezdése szerint benyújtott kérelem alapján a vegyes bizottság eszmecserét folytat a javasolt jogszabályokról, különösen arról, hogy az adott jogszabály eredményezheti-e azt, hogy az érintett Fél kibocsátáskereskedelmi rendszere a továbbiakban nem felel meg a mellékletekben meghatározott kritériumoknak.

               5.A megállapodásnak a 15. cikk szerinti felfüggesztése esetén és a 16. cikk szerinti megszüntetését megelőzően a vegyes bizottság eszmecserét tart, és megkísérel egyetértésre jutni a felfüggesztéstől való elállásról vagy a megszüntetés megelőzéséről.

               6.A vegyes bizottság a 14. cikkel összhangban a Felek által elé terjesztett viták rendezésére törekszik.

               7.A vegyes bizottság rendszeres időközönként felülvizsgálja a megállapodást, figyelembe véve a bármelyik kibocsátáskereskedelmi rendszerben bekövetkezett jelentős fejleményeket – ideértve a piacfelügyelettel és az új kereskedelmi időszakok kezdetével kapcsolatosakat is – különösen annak biztosítása érdekében, hogy az összekapcsolás ne ássa alá sem a Felek saját kibocsátás-csökkentési céljait, sem pedig szén-dioxid-piacuk integritását és szabályos működését.

               8.A vegyes bizottság feladatai az e megállapodásban előirányzott feladatokra korlátozódnak.

               VII. FEJEZET

               VITARENDEZÉS

               14. cikk

               Vitarendezés

               1.A Felek a megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban közöttük felmerülő vitákat a vegyes bizottság elé terjesztik.

               2.Amennyiben a vegyes bizottságnak az ügy előterjesztését követő hat hónapon belül nem sikerül rendeznie a vitát, azt bármelyik Fél kérésére az Állandó Döntőbíróság elé terjesztik az Állandó Döntőbíróság 2012. évi szabályzatával összhangban történő vitarendezésre.

               3.A vitarendezési mechanizmus a megállapodás felfüggesztését vagy megszüntetését követően továbbra is alkalmazandó az (1) bekezdés szerinti azon viták esetében, amelyek a megállapodás alkalmazása során merültek fel.

               VIII. FEJEZET

               FELFÜGGESZTÉS ÉS MEGSZÜNTETÉS

               15. cikk

               A 4. cikk (1) bekezdésének felfüggesztése

               1.A 16. cikk sérelme nélkül a Felek a következő körülmények fennállása esetén felfüggeszthetik e megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének alkalmazását:

               a.amennyiben az egyik Fél úgy ítéli meg, hogy a másik Fél részben vagy egészben nem teljesíti az e megállapodás 2. cikkében, 3. cikke (1) bekezdésében, 4. cikke (1) bekezdésében, 5. cikke (3) bekezdésében, 6. cikkében, 8. cikke (2) bekezdésében, 10. cikke (2) bekezdésében, 10. cikke (4) és (5) bekezdésében, valamint 18. cikke (2) bekezdésében meghatározott kötelezettségeket;

               b.amennyiben az egyik Fél írásban értesítést kap a másik Féltől arról a szándékáról, hogy kibocsátáskereskedelmi rendszerét egy harmadik fél kibocsátáskereskedelmi rendszerével kívánja összekapcsolni;

               c.amennyiben az egyik Fél írásban értesítést kap a másik Féltől a megállapodás megszüntetésére irányuló szándékáról.

               2.A Felek írásban értesítik egymást a megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének felfüggesztésére vonatkozó határozatukról és a felfüggesztés indokolásáról. A határozatot a másik Fél értesítését követően haladéktalanul közzé kell tenni.

               3.A megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének felfüggesztése átmeneti jellegű. Amennyiben a 4. cikk (1) bekezdését e cikk (1) bekezdésének a) pontja alapján függesztik fel, a felfüggesztés a vitának a 14. cikk szerinti rendezésével ér véget. Amennyiben a 4. cikk (1) bekezdését e cikk (1) bekezdésének b) vagy c) pontja alapján függesztik fel, a felfüggesztés időtartama 3 hónap. A felfüggesztést kezdeményező Fél határozhat a felfüggesztés időtartamának lerövidítéséről vagy meghosszabbításáról.

               4.A felfüggesztés ideje alatt a kibocsátási egységek nem adhatók át a származási rendszerüktől eltérő kibocsátáskereskedelmi rendszerben való megfelelés céljából. Minden más ügylet továbbra is lehetséges.

               5.Amennyiben egy jogalkotási javaslat előterjesztésének időpontjától a 10. cikk (6) bekezdésében meghatározott határidőig nem kértek a 10. cikk (3) bekezdése szerinti eszmecserét a vegyes bizottságban, vagy amennyiben sor került ilyen eszmecserére, és a vegyes bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az új jogszabály nem érinti közvetlenül a kritériumokat, az egyik Fél nem függesztheti fel a 4. cikk (1) bekezdésének alkalmazását azzal az indokkal, hogy a másik Fél már nem tesz eleget az I. mellékletben meghatározott kritériumoknak.

               16. cikk

               Megszüntetés

               1.Az egyik Fél bármikor felmondhatja a megállapodást az erről szóló határozatáról a vegyes bizottság keretében folytatott konzultációt követően a másik Fél részére írásban küldött értesítés útján. A megszüntetés hat hónappal a másik Fél értesítését követően lép hatályba. A határozatot a másik Fél értesítését követően közzé kell tenni.

               2.Amennyiben valamelyik Fél kibocsátáskereskedelmi rendszerét nem hosszabbítják meg vagy megszüntetik, a szóban forgó kibocsátáskereskedelmi rendszer működésének utolsó napján a megállapodás automatikusan megszűnik.

               3.Megszüntetés esetén a Felek megállapodnak a közöttük addig megosztott információk – kivéve az adott kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben tárolt adatok – további felhasználásáról és tárolásáról. Amennyiben nem születik megállapodás, a Felek bármelyike jogosult kérni a megosztott információk törlését.

               IX. FEJEZET

                  ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

               17. cikk

               Végrehajtás

               1.A Felek megtesznek minden szükséges intézkedést az e megállapodásból, valamint a vegyes bizottság határozataiból eredő kötelezettségek teljesítése érdekében.

               2.A Felek tartózkodnak minden olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetheti e megállapodás célkitűzéseinek megvalósítását.

               18. cikk

               Összekapcsolás harmadik felekkel

               1.E megállapodás részes Felei tárgyalásokat folytathatnak harmadik felekkel kibocsátáskereskedelmi rendszereik összekapcsolása céljából.

               2.Amennyiben az e megállapodásban részes Felek valamelyike tárgyalásokat folytat egy harmadik féllel kibocsátáskereskedelmi rendszereik összekapcsolása céljából, erről értesíti a másik Felet, és rendszeresen naprakész információkkal látja el a tárgyalások menetéről.

               3.Mielőtt megtörténik az e megállapodás valamely részes Fele és egy harmadik fél kibocsátáskereskedelmi rendszerének összekapcsolása, a megállapodás másik részes Fele dönt arról, hogy elfogadja-e a másik összekapcsolási megállapodást, vagy megszünteti e megállapodást. Ha elfogadja a másik összekapcsolási megállapodást, a 4. cikk (1) bekezdésének felfüggesztése megszűnik.

               4.Harmadik féllel való összekapcsolás esetén e megállapodás rendelkezései felülvizsgálhatók.

               19. cikk

               Mellékletek

               E megállapodás mellékletei annak szerves részét képezik.

               20. cikk

               Nyelvek

               E megállapodás két-két eredeti példányban készült, angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, ír, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven, és valamennyi szöveg egyaránt hiteles.

               21. cikk

               Megerősítés és hatálybalépés

               1.E megállapodás határozatlan időre jön létre, azonban a 16. cikkel összhangban megszüntethető.

               2.Ezt a megállapodást a Feleknek belső eljárásaikkal összhangban meg kell erősíteniük vagy jóvá kell hagyniuk.

               3.A Felek csak akkor erősítik meg a megállapodást vagy cserélik ki megerősítő okirataikat, ha az e megállapodásban meghatározott összekapcsolás valamennyi feltételét teljesítettnek tekintik.

               4.Ez a megállapodás a megerősítő okiratoknak a Felek általi cseréjét követő január 1-jén lép hatályba.

               5.A 4. cikk (6) bekezdésének hatálybalépése a Kiotói Jegyzőkönyvnek a felek 8. konferenciáján elfogadott dohai módosításának (1/CMP.8 határozat, második kötelezettségvállalási időszak) mindkét Fél általi megerősítésétől és mindkét Fél tekintetében történő hatálybalépésétől függ.

               22. cikk

               Ideiglenes alkalmazás

               A megállapodás hatálybalépése előtt annak 11–13. cikke a megállapodás aláírásának napjától ideiglenesen alkalmazandó.

               Kelt ... -ban/ben, ... -án/én.

               a Svájci Államszövetség részéről:

                     Az Európai Unió részéről:

               I. melléklet

               Alapvető kritériumok

               A.A helyhez kötött létesítményekre vonatkozó alapvető kritériumok

                        Alapvető kritériumok

                        Az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerében

                        Svájc kibocsátáskereskedelmi rendszerében

                        A kibocsátáskereskedelmi rendszerben való részvétel kötelező jellege

                        A kibocsátáskereskedelmi rendszerben való részvétel kötelező az alább felsorolt tevékenységeket végző és üvegházhatású gázokat kibocsátó létesítmények számára.

                        A kibocsátáskereskedelmi rendszerben való részvétel kötelező az alább felsorolt tevékenységeket végző és üvegházhatású gázokat kibocsátó létesítmények számára.

                        A kibocsátáskereskedelmi rendszernek ki kell terjednie legalább a következő jogi aktusokban meghatározott tevékenységekre:

                        A 2003/87/EK irányelv I. mellékletének e megállapodás aláírásának napján hatályos változata

                        A szén-dioxid-rendelet 40. cikke (1) bekezdésének, valamint 6. mellékletének e megállapodás aláírásának napján hatályos változata

                        A kibocsátáskereskedelmi rendszernek ki kell terjednie legalább a következő jogi aktusokban meghatározott üvegházhatású gázokra:

                        A 2003/87/EK irányelv II. mellékletének e megállapodás aláírásának napján hatályos változata

                        A szén-dioxid-rendelet 1. cikke (1) bekezdésének e megállapodás aláírásának napján hatályos változata

                        A kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében olyan felső határértékeket kell meghatározni, amelyek legalább olyan szigorúak, mint a következő jogi aktusokban meghatározottak:

                        A 2003/87/EK irányelv e megállapodás aláírásának napján hatályos változata

                        ·A szén-dioxid-törvény 18. cikke (1) bekezdésének

                        ·A szén-dioxid-rendelet 45. cikke (1) bekezdésének

                        e megállapodás aláírásának napján hatályos változata

                        A kibocsátáskereskedelmi rendszerek célkitűzéseinek legalább olyan ambiciózusnak kell lenniük, mint a következő jogi aktusokban meghatározottak:

                        A 2003/87/EK irányelv 9. és 9a. cikkének e megállapodás aláírásának napján hatályos változata

                        ·A szén-dioxid-törvény 3. cikkének és 18. cikke (1) bekezdésének

                        ·A szén-dioxid-rendelet 45. cikke (1) bekezdésének, valamint 8. mellékletének

                        e megállapodás aláírásának napján hatályos változata

                        A nemzetközi jóváírásokra vonatkozó minőségi korlátoknak legalább olyan szigorúaknak kell lenniük, mint a következő jogi aktusokban meghatározottak:

                        ·A 2003/87/EK irányelv 11a. és 11b. cikkének

                        ·Az iparigázprojektekből származó nemzetközi kreditek felhasználására vonatkozó egyes korlátozásoknak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti meghatározásáról szóló 550/2011/EU bizottsági rendeletnek

                        ·A 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 280/2004/EK és a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról, továbbá a 920/2010/EU és az 1193/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 389/2013/EU bizottsági rendelet 58. cikkének

                        e megállapodás aláírásának napján hatályos változata

                        ·A szén-dioxid-törvény 5. és 6. cikkének

                        ·A szén-dioxid-rendelet 4. cikkének és 4a. cikke (1) bekezdésének, valamint 2. mellékletének

                        e megállapodás aláírásának napján hatályos változata

                        A nemzetközi jóváírásokra vonatkozó mennyiségi korlátoknak legalább olyan szigorúaknak kell lenniük, mint a következő jogi aktusokban meghatározottak:

                        ·A 2003/87/EK irányelv 11a. cikkének

                        ·A kibocsátásforgalmi-jegyzékekre vonatkozó rendeletnek

                        ·A nemzetközi jóváírási jogosultságoknak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében történő meghatározásáról szóló, 2013. november 8-i 1123/2013/EU bizottsági rendeletnek

                        ·A 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 280/2004/EK és a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról, továbbá a 920/2010/EU és az 1193/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. május 2-i 389/2013/EU bizottsági rendelet 60. cikkének

                        e megállapodás aláírásának napján hatályos változata

                        ·A szén-dioxid-törvény 3. cikke (2) bekezdésének és 16. cikke (2) bekezdésének

                        ·A szén-dioxid-rendelet 48. cikkének

                        e megállapodás aláírásának napján hatályos változata

                        Az ingyenes kiosztás mennyiségét referenciaértékek és kiigazítási tényezők alapján kell kiszámítani. A 2013 és 2020 közötti időszakban a kibocsátási egységek legfeljebb öt százalékát el kell különíteni az új belépők számára. Az ingyenesen ki nem osztott kibocsátási egységeket árverésre kell bocsátani. Ennek érdekében a kibocsátáskereskedelmi rendszereknek legalább a következő feltételeknek kell megfelelniük:

                        ·A 2003/87/EK irányelv 10., 10a., 10b. és 10c. cikkének

                        ·

                           A kibocsátási egységekre vonatkozó harmonizált ingyenes kiosztás uniós szintű átmeneti szabályainak a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10a. cikke értelmében történő meghatározásáról szóló 2011/278/EU bizottsági határozatnak

                        ·

                           Az EU ETS keretében a 2013 és 2020 közötti időszakban alkalmazandó ágazatközi korrekciós tényező meghatározására vonatkozó számításoknak

                        ·A 2014. évi CO2-kibocsátás-áthelyezési jegyzéknek

                        e megállapodás aláírásának napján hatályos változata

                        ·A szén-dioxid-törvény 18. cikke (2) bekezdésének, valamint 19. cikke (2) és (3) bekezdésének

                        ·A szén-dioxid-rendelet 45. cikke (2) bekezdésének, 46. és 47. cikkének, valamint 9. mellékletének

                        e megállapodás aláírásának napján hatályos változata

                        A kibocsátáskereskedelmi rendszereknek szankciókat kell előírniuk a következő jogi aktusokban meghatározott körülmények és nagyságrendek esetére:

                        A 2003/87/EK irányelv 16. cikkének e megállapodás aláírásának napján hatályos változata

                        ·A szén-dioxid-törvény 21. cikkének

                        ·A szén-dioxid-rendelet 56. cikkének

                        e megállapodás aláírásának napján hatályos változata

                        A kibocsátáskereskedelmi rendszerekben a nyomon követésnek és a jelentéstételnek legalább olyan szigorúnak kell lennie, mint a következő jogi aktusokban meghatározottak:

                        ·A 2003/87/EK irányelv 14. cikkének és IV. mellékletének

                        ·

                           Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő nyomon követéséről és jelentéséről szóló 601/2012/EU bizottsági rendeletnek

                        ·

                           A 601/2012/EU rendeletnek a CO2 -től eltérő üvegházhatású gázok globális felmelegedési potenciálja tekintetében történő módosításáról szóló 206/2014/EU bizottsági rendeletnek

                        e megállapodás aláírásának napján hatályos változata

                        ·A szén-dioxid-törvény 20. cikkének

                        ·A szén-dioxid-rendelet 49., 50–53. és 55. cikkének

                        e megállapodás aláírásának napján hatályos változata

                        A kibocsátáskereskedelmi rendszerekben a hitelesítésnek és az akkreditációnak legalább olyan szigorúnak kell lennie, mint a következő jogi aktusokban meghatározottak:

                        ·A 2003/87/EK irányelv 15. cikkének és V. mellékletének

                        ·

                           A 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó adatokat tartalmazó jelentések és a tonnakilométer-adatokat tartalmazó jelentések hitelesítéséről, valamint a hitelesítők akkreditációjáról szóló 600/2012/EU bizottsági rendeletnek

                        e megállapodás aláírásának napján hatályos változata

                        ·A szén-dioxid-rendelet 51–54. cikkének e megállapodás aláírásának napján hatályos változata

               B.A légi közlekedésre vonatkozó alapvető kritériumok

                        Alapvető kritériumok

                        Az EU esetében:

                        Svájc esetében:

                        A kibocsátáskereskedelmi rendszerben való részvétel kötelező jellege

                        A kibocsátáskereskedelmi rendszerben való részvétel kötelező a légi közlekedés területén, az alább felsorolt kritériumoknak megfelelően.

                        A kibocsátáskereskedelmi rendszerben való részvétel kötelező a légi közlekedés területén, az alább felsorolt kritériumoknak megfelelően.

                        A légiközlekedési tevékenységek és az üvegházhatású gázok, valamint a repüléseknek tulajdonított kibocsátások lefedettsége az induló járatok elvének megfelelően a következő jogi aktusokban meghatározottak szerint:

                        oAz üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben foglaltak

                        oA 389/2013/EU bizottsági rendelet 17., 29., 35. és 56. cikkében, valamint VII. mellékletében foglaltak

                        oA svájci repülőterekről az Európai Gazdasági Térség repülőtereire közlekedő légi járatok a 2003/87/EK irányelv 25a. cikke révén 2017-től kezdve kikerülnek az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alól.

                        A szén-dioxid-törvény és a szén-dioxid-rendelet e megállapodásnak a 21. cikk (4) bekezdése szerinti hatálybalépése napján hatályos változatában foglaltak

                        1.A lefedettség alkalmazási köre

                        A Svájc területén található repülőterekre érkező vagy onnan induló légi járatok, az Európai Gazdasági Térséghez tartozó repülőterekről érkezők kivételével.

                        A rendszer alkalmazási körétől való bármely átmeneti eltérés – mint például a 421/2014/EU rendelet szerinti eltérések – az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerében bevezetett szabályoknak megfelelően alkalmazható a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszerben. A légiközlekedési tevékenységek tekintetében a lefedettség csak a szén-dioxid-kibocsátásokra terjed ki.

                        2.A lefedettség korlátozása

                        A fenti 1. pontban említett általános lefedettség nem terjed ki az alábbiakra:

                        1.Uralkodók és közvetlen családjuk, állam- és kormányfők, valamint miniszterek hivatalos út alkalmával történő szállítása során megvalósult repülések, amelyeknél ezt a megfelelő státusindikátornak a repülési terven történő feltüntetésével indokolni kell;

                        2.Katonai, vámügyi és rendőrségi repülések;

                        3.Kereséssel és mentéssel kapcsolatos repülések, tűzoltási repülések, humanitárius és sürgősségi egészségügyi célú repülések;

                        4.A kizárólag a nemzetközi polgári repülésről szóló, 1944. december 7-i egyezmény 2. mellékletében meghatározott látvarepülési szabályok szerint végzett repülések;

                        5.Azon repülések, amelyek végpontja ugyanaz a repülőtér, amelyről a légi jármű felszállt, amennyiben a repülés alatt közbenső leszállásra nem kerül sor;

                        6.Kizárólag a szakszolgálati engedély megszerzése vagy megtartása, vagy a repülőszemélyzet esetében a fokozat megszerzése vagy megtartása érdekében végzett gyakorlórepülések, abban az esetben, ha ezt a repülési tervben szereplő megfelelő megjegyzés alátámasztja, feltéve hogy a repülés célja nem utas- és/vagy teherszállítás, illetve a légi jármű kiindulási helyre juttatása vagy további személyszállítási cél;

                        7.Kizárólag tudományos kutatás céljából végzett repülések;

                        8.Kizárólag légi járművek, illetve fedélzeti vagy földi berendezések ellenőrzése, tesztelése vagy hitelesítése céljából végzett repülések;

                        9.Az 5 700 kg-nál kisebb maximális felszálló tömegre hitelesített légi járművekkel végzett repülések;

                        10.A kereskedelmi légijármű-üzemeltetők olyan repülései, amelyek évi 10 000 tonnánál kisebb teljes éves kibocsátásért felelősek a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó repülések esetében, vagy – amennyiben az EU ETS hatálya nem terjed ki az üzemeltetőkre – amelyek időszakonként 243-nál kevesebb, a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó repülést tesznek ki három egymást követő négy hónapos időszakban;

                        11.A svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó, nem kereskedelmi légijármű-üzemeltetők olyan repülései, amelyek évi 1 000 tonnánál kisebb teljes éves kibocsátásért felelősek az EU ETS keretében alkalmazott vonatkozó eltérésnek megfelelően, amennyiben az EU ETS hatálya nem terjed ki az üzemeltetőkre.

                        A légiközlekedési tevékenységek lefedettségi korlátozásának alkalmazására vonatkozó releváns adatok cseréje.

                        A két Fél az I. melléklet ezen B. részével összhangban együttműködik a kereskedelmi és nem kereskedelmi üzemeltetők lefedettségének a svájci és az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben meghatározott korlátozásai alkalmazása tekintetében. Ennek keretében mindkét Fél biztosítja az összes releváns adat kellő időben történő továbbítását annak érdekében, hogy lehetővé tegye a svájci és az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó légi járatok és légijármű-üzemeltetők megfelelő azonosítását.

                        Felső határérték (a légijármű-üzemeltetők számára kiosztandó kibocsátási egységek teljes mennyisége)

                        A 2003/87/EK irányelv 3c. cikkének megfelelően.

                        A felső határértéknek az EU ETS-ben alkalmazottéhoz hasonló mértékű szigort kell tükröznie, különös tekintettel az évek és a kereskedelmi időszakok közötti százalékos csökkentésre. A felső határértéken belüli kibocsátási egységeket a következőképpen kell kiosztani:

                        ·15 %-ot árverésre kell bocsátani,

                        ·3 %-ot külön tartalékalapba kell helyezni,

                        ·82 %-ot ingyenesen kell kiosztani.

                        Ez a kiosztás a megállapodás 6. és 7. cikkének megfelelően felülvizsgálható.

                        2020-ig a felső határértéken belüli kibocsátásiegység-mennyiséget a fent említett kiosztási arányokkal összhangban ingyenesen kiosztandó kibocsátási egységek alapján kell alulról felfelé építkező módon kiszámítani. A rendszer alkalmazási körét érintő átmeneti eltérések esetében a kiosztásra kerülő mennyiségek tekintetében el kell végezni a megfelelő arányos kiigazításokat.

                        2021-től a felső határértéken belüli kibocsátásiegység-mennyiséget a 2020. évi felső határérték határozza meg, figyelembe véve az EU ETS-nek megfelelő esetleges százalékos csökkentést.

                        Kibocsátási egységeknek a légi közlekedés számára történő kiosztása árverésre bocsátás révén

                        A 2003/87/EK irányelv 3d. cikkének megfelelően.

                        Az árverésre bocsátandó svájci kibocsátási egységeket a svájci illetékes hatóság bocsátja árverésre. Svájc jogosult a svájci kibocsátási egységek árverezéséből származó bevételekre.

                        Külön tartalékalap egyes légijármű-üzemeltetők részére

                        A 2003/87/EK irányelv 3f. cikkének megfelelően.

                        A kibocsátási egységeket külön tartalékalapba helyezik az új belépők és a gyorsan növekedő üzemeltetők számára, azzal a kivétellel, hogy mivel a svájci légiközlekedési tevékenységekre vonatkozó adatok megszerzésének referenciaéve 2018., Svájc 2020-ig nem fog rendelkezni külön tartalékalappal.

                        A kibocsátási egységek légijármű-üzemeltetők számára történő ingyenes kiosztására vonatkozó referenciaérték

                        A 2003/87/EK irányelv 3e. cikkének megfelelően.

                        A referenciaérték nem lehet magasabb, mint az EU ETS-ben alkalmazott.

                        2020-ig az éves referenciaérték tonnakilométerenként 0,000642186914222035 kibocsátási egység.

                        Kibocsátási egységek ingyenes kiosztása légijármű-üzemeltetők számára

                        A 2003/87/EK irányelv 3e. cikkének megfelelően.

                        A kibocsátási egységek kiadása tekintetében az EGT és Svájc közötti légi járatok EU ETS keretében fennálló tényleges lefedettségéből eredő megfelelő jelentéstételi és átadási kötelezettségekkel arányosan a 2003/87/EK irányelv 25a. cikkének megfelelően kiigazításokat kell végezni.

                        A légijármű-üzemeltetők számára ingyenesen kiosztott kibocsátási egységek számát úgy kell kiszámítani, hogy meg kell szorozni a referenciaévre vonatkozó tonnakilométer-adatokat az alkalmazandó referenciaértékkel.

                        A nemzetközi jóváírásokra vonatkozó minőségi korlátoknak legalább olyan szigorúaknak kell lenniük, mint a következő jogi aktusokban meghatározottak:

                        ·A 2003/87/EK irányelv 11a. és 11b. cikke, illetve a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 280/2004/EK és a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról, továbbá a 920/2010/EU és az 1193/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. május 2-i 389/2013/EU bizottsági rendelet.

                        ·A szén-dioxid-törvény 5. és 6. cikkének

                        ·A szén-dioxid-rendelet 4. cikkének és 4a. cikke (1) bekezdésének, valamint 2. mellékletének

                        e melléklet 21. cikk (4) bekezdése szerinti hatálybalépésének napján hatályos változata

                        A nemzetközi jóváírások felhasználásának mennyiségi korlátai

                        A 2003/87/EK irányelv 11a. cikkének megfelelően.

                        A felhasználás 2020-ig a hitelesített kibocsátások 1,5 %-a.

                        Tonnakilométer-adatok beszerzése a referenciaévre vonatkozóan

                        A 2003/87/EK irányelv 3e. cikkének megfelelően.

                        Az alábbiak kivételével a tonnakilométer-adatok beszerzése ugyanakkor és ugyanazon megközelítés alapján történik, mint az EU ETS keretében.

                        2020-ig, a légijármű-üzemeltetők által teljesített tonnakilométerekre vonatkozó adatokról szóló rendeletnek e megállapodás hatálybalépésének napján hatályos változatában foglaltakkal összhangban, a svájci légiközlekedési tevékenységekre vonatkozó adatok beszerzésének referenciaéve 2018.

                        Nyomon követés és jelentéstétel

                        ·A 2003/87/EK irányelv 14. cikkének és IV. mellékletének

                        ·

                           Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő nyomon követéséről és jelentéséről szóló 601/2012/EU bizottsági rendeletnek

                        ·

                           A 601/2012/EU rendeletnek a CO2 -től eltérő üvegházhatású gázok globális felmelegedési potenciálja tekintetében történő módosításáról szóló 206/2014/EU bizottsági rendeletnek

                        e megállapodás aláírásának napján hatályos változata

                        A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezéseknek az EU ETS-ben foglaltakéval megegyező mértékű szigort kell tükrözniük.

                        Hitelesítés és akkreditáció

                        ·A 2003/87/EK irányelv 15. cikkének és V. mellékletének

                        ·

                           A 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó adatokat tartalmazó jelentések és a tonnakilométer-adatokat tartalmazó jelentések hitelesítéséről, valamint a hitelesítők akkreditációjáról szóló 600/2012/EU bizottsági rendeletnek

                        e megállapodás aláírásának napján hatályos változata

                        A hitelesítésre és az akkreditációra vonatkozó rendelkezéseknek az EU ETS-ben foglaltakéval megegyező mértékű szigort kell tükrözniük.

                        Igazgatás

                        A 2003/87/EK irányelv 18a. cikkében meghatározott kritériumok alkalmazandók. Ebből a célból és a 25a. cikk értelmében Svájc igazgatásért felelős tagállamnak tekintendő a légijármű-üzemeltetők tekintetében történő igazgatási feladatok Svájc és az EU (EGT) tagállamok által történő ellátása vonatkozásában.

                        A 25a. cikk értelmében a tagállamok illetékes hatóságai felelősek a feladatkörükbe utalt, légijármű-üzemeltetőkkel kapcsolatos valamennyi igazgatási feladatért, beleértve a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszerrel kapcsolatos feladatokat is (például az uniós és a svájci légiközlekedési tevékenységekre vonatkozó, hitelesített kibocsátási jelentések fogadása, a kibocsátási egységek kiosztása, kiadása és átruházása, valamint a megfelelés biztosítása stb.).

                        Az Európai Bizottság kétoldalú megállapodást köt a svájci illetékes hatóságokkal a vonatkozó dokumentumok és információk átadásáról.

                        Ennek keretében a Bizottság a 2003/87/EK irányelv 25a. cikke értelmében biztosítja a svájci illetékes hatóságok számára a Svájc igazgatása alá tartozó légijármű-üzemeltetők részére történő ingyenes kiosztáshoz szükséges uniós kibocsátásiegység-mennyiség átadását.

                        A Bázel–Mulhouse–Freiburg-EuroAirport repülőtérrel kapcsolatos, légi járatok üzemeltetésére vonatkozó olyan kétoldalú megállapodás esetén, amely nem vonja maga után a 2003/87/EU irányelv módosítását, a Bizottság a szükséges mértékben elősegíti a megállapodás végrehajtását, feltéve, hogy az nem eredményez kettős elszámolást.

                        A szén-dioxid-rendelet e megállapodás hatálybalépésének napján hatályos változatának megfelelően Svájc a következő légijármű-üzemeltetők tekintetében felelős az igazgatásáért:

                        oa Svájc által kiadott érvényes üzembentartási engedéllyel rendelkező légijármű-üzemeltetők, vagy

                        oazon légijármű-üzemeltetők, amelyek esetében a légi közlekedésnek tulajdonított becsült kibocsátások mértéke Svájcban a legnagyobb az összekapcsolt rendszerek keretében.

                        Svájc illetékes hatóságai felelősek a Svájc feladatkörébe utalt légijármű-üzemeltetőkkel kapcsolatos valamennyi igazgatási feladatért, beleértve az EU ETS-sel kapcsolatos feladatokat is (például az uniós és a svájci légiközlekedési tevékenységekre vonatkozó, hitelesített kibocsátási jelentések fogadása, a kibocsátási egységek kiosztása, kiadása és átruházása, valamint a megfelelés biztosítása stb.).

                        A svájci illetékes hatóságok kétoldalú megállapodást kötnek az Európai Bizottsággal a vonatkozó dokumentumok és információk átadásáról.

                        Ennek keretében a svájci illetékes hatóságok átadják az Unió illetékes hatóságainak az EU (EGT) tagállamainak igazgatása alá tartozó légijármű-üzemeltetők részére történő ingyenes kiosztáshoz szükséges svájci kibocsátásiegység-mennyiséget.

                        Jogérvényesítés

                        A Felek érvényesítik kibocsátáskereskedelmi rendszerük rendelkezéseit mindazon légijármű-üzemeltetők vonatkozásában, amelyek nem tesznek eleget az adott rendszerben előírt kötelezettségeknek, függetlenül attól, hogy az adott üzemeltető az EU (EGT) valamely tagállama vagy Svájc illetékes hatóságának igazgatása alá tartozik-e, amennyiben az üzemeltető igazgatásáért felelős hatóság általi jogérvényesítés további intézkedéseket tesz szükségessé.

                        A légijármű-üzemeltetők igazgatási szempontból történő besorolása

                        A 25a. cikk értelmében a légijármű-üzemeltetőknek a Bizottság által a 2003/87/EK irányelv 18a. cikke (3) bekezdésével összhangban közzétett listája minden egyes légijármű-üzemeltetőre vonatkozóan meghatározza az igazgatásért felelős államot, beleértve Svájcot is.

                        A megállapodás hatálybalépését követően első alkalommal Svájc feladatkörébe utalt légijármű-üzemeltetőkkel kapcsolatos igazgatási feladatokat Svájc az adott év április 30-a után és az adott év augusztus 1-jét megelőzően látja el.

                        A két Fél együttműködik a vonatkozó dokumentumok és információk megosztásában.

                        Egy légijármű-üzemeltető besorolása nem érinti az adott légijármű-üzemeltető lefedettségét a vonatkozó ETS rendszerben (azaz az EU ETS által lefedett és az illetékes svájci hatóság igazgatása alá tartozó üzemeltetők az EU ETS keretében továbbra is ugyanolyan felelősségi szinttel fognak rendelkezni a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer általi lefedettségük mellett, és viszont).

                        A végrehajtás módjai

                        A vegyes bizottságnak a megállapodás aláírását követően a megállapodás 12., 13. és 22. cikkének megfelelően ki kell dolgoznia és el kell fogadnia a légiközlekedési számlatulajdonosok számára kialakított egyablakos ügyintézési rendszeren belül a munka megszervezéséhez és az együttműködéshez szükséges további végrehajtási módokat. Ezeket ugyanattól az időponttól kezdődően kell alkalmazni, mint e megállapodást.

                        Az Eurocontrol által nyújtott támogatás

                        E megállapodás légi közlekedésre vonatkozó részének alkalmazásában a Bizottság Svájcra is kiterjeszti az EU ETS-sel kapcsolatban az Eurocontrolnak adott megbízását.

               C.A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékekre vonatkozó alapvető kritériumok

               Az egyes Felek kibocsátáskereskedelmi rendszerének magában kell foglalnia egy kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéket és egy ügyleti jegyzőkönyvet, amelyek megfelelnek a biztonsági mechanizmusokkal és eljárásokkal, valamint a számlák nyitásával kapcsolatos következő alapvető kritériumoknak.

               A biztonsági mechanizmusokra és eljárásokra vonatkozó alapvető kritériumok:

               A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek és az ügyleti jegyzőkönyvek védik a rendszerben tárolt adatok titkosságát, integritását, elérhetőségét és hitelességét. E célból a felek a következő biztonsági mechanizmusokat hajtják végre:

                        Alapvető kritériumok

                        A számlákhoz való hozzáféréshez a számlához hozzáférni kívánó valamennyi felhasználó tekintetében kétlépcsős hitelesítési mechanizmusra van szükség.

                        Az ügyletek megkezdéséhez és jóváhagyásához tranzakciós aláírási mechanizmusra van szükség.  A megerősítő kódot sávon kívül kell elküldeni a felhasználóknak.

                        A következő műveletek mindegyikét különböző személyeknek kell kezdeményeznie és jóváhagynia (a 4 szem elve):

                        oegy jegyzékkezelő/tisztviselő által végzett valamennyi művelet, kivéve, ha az LTS-ekben meghatározott indokolt kivételek alkalmazandók;

                        ominden egységátruházási művelet, kivéve ha azt azonos biztonsági szintet biztosító alternatív intézkedés indokolja.

                        Ki kell alakítani egy olyan értesítési rendszert, amely figyelmezteti a felhasználókat, ha számlájukat és állományukat érintő műveletek vannak folyamatban.

                        Az információk begyűjtése és a feltételezett jogellenes átruházás megszüntetése érdekében 26 órás késleltetést kell alkalmazni egy átruházás kezdeményezése és annak valamennyi felhasználó számára történő végrehajtása között.

                        A svájci jegyzékkezelő és az uniós központi tisztviselő szintén lépéseket tesz annak érdekében, hogy tájékoztassa a felhasználókat a rendszereik (PC, hálózat) biztonságával, valamint az adatok kezelésével és az internet használatával kapcsolatos felelősségükről.

               A számlák nyitására és kezelésére vonatkozó alapvető kritériumok:

               A számlák nyitása tekintetében a következő alapvető kritériumokat kell betartani:

                        Alapvető kritériumok

                        Üzemeltetői számla nyitása

                        Az üzemeltető vagy az illetékes hatóság által kitöltött, az üzemeltetői számla megnyitására irányuló kérelmet a nemzeti tisztviselőnek/jegyzékkezelőnek kell címezni (Svájc esetében a Svájci Szövetségi Környezetvédelmi Hivatal, FOEN, Svájc). A kérelemnek elegendő információt kell tartalmaznia az ETS-létesítmény és a vonatkozó létesítmény-azonosító azonosításához.

                        Légijármű-üzemeltetői számla nyitása

                        Minden egyes, a svájci és/vagy az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó légijármű-üzemeltetőnek rendelkeznie kell egy légijármű-üzemeltetői számlával. A svájci hatóságok által igazgatott légijármű-üzemeltetők esetében az ilyen számlát a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben kell vezetni. A légijármű-üzemeltető vagy a légijármű-üzemeltető meghatalmazott képviselője által kitöltött kérelmet a nemzeti tisztviselőnek/jegyzékkezelőnek kell címezni (Svájc esetében a FOEN), a légijármű-üzemeltető nyomonkövetési tervének jóváhagyásától, illetve valamely uniós tagállamtól a svájci hatóságokhoz való áthelyezésétől számított 30 munkanapon belül. A kérelemnek tartalmaznia kell a kérelmező által üzemeltetett, a svájci és/vagy az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó légi jármű(vek) egyedi légijármű-kódját/kódjait.

                        Személyi számla/közönséges ügyfélszámla nyitása:

                        A személyi számla vagy közönséges ügyfélszámla megnyitására irányuló kérelmet a nemzeti tisztviselőnek/jegyzékkezelőnek kell címezni (Svájc esetében a FOEN). A kérelemnek elegendő információt kell tartalmaznia a számlatulajdonos/kérelmező azonosításához, de legalább a következőket:

                        ·Természetes személy esetében: személyazonosságot igazoló okmány, elérhetőség

                        ·Jogi személy esetében:

                        oa cégnyilvántartási okmány másolata, VAGY

                        oa jogi személyt létrehozó okiratok és a jogi személy nyilvántartásba vételét bizonyító okirat

                        ·A természetes személyre, vagy jogi személy esetében annak igazgatóira vonatkozóan a bűnügyi nyilvántartásban szereplő adatok.

                        Számlaképviselők/meghatalmazott képviselők:

                        Minden számlának rendelkeznie kell legalább egy meghatalmazott képviselővel/számlaképviselővel, akit a számlatulajdonos jelöl ki. A számlatulajdonos nevében az ügyleteket és más folyamatokat a meghatalmazott képviselők/számlaképviselők kezdeményezik. A meghatalmazott képviselő kijelölésekor az érintett meghatalmazott képviselőre vonatkozóan a következő információkat kell benyújtani:

                        ·Név és elérhetőség

                        ·Személyazonosságot igazoló okmány

                        ·A bűnügyi nyilvántartásban szereplő adatok

                        Dokumentumok ellenőrzése:

                        A közönséges ügyfélszámla/személyi számla megnyitásához vagy a meghatalmazott képviselő/számlaképviselő kijelöléséhez bizonyítékként benyújtott dokumentummásolatokat hitelesíttetni kell. A másolatot kérő tagállamon kívül kiadott okiratok esetében a másolatot közjegyzővel hitelesíttetni kell. A hitelesítés vagy közjegyzői hitelesítés időpontja legfeljebb három hónappal előzheti meg az igénylés időpontját.

                        A számla megnyitásának vagy aktualizálásának, illetve a számlaképviselő/meghatalmazott képviselő kijelölésének megtagadása:

                        A nemzeti tisztviselő/jegyzékkezelő (Svájc esetében a FOEN) megtagadhatja a számlanyitást vagy a fiók frissítését, illetve a meghatalmazott képviselő kijelölését, feltéve, hogy az elutasítás észszerű és indokolt. Az elutasítás indokait legalább az alábbi okok egyikével kell alátámasztani:

                        ·ha az átadott információk és okiratok hiányosak, nem naprakészek vagy másként pontatlanok vagy hamisak;

                        ·ha a megnevezett képviselővel szemben kibocsátási egységekkel vagy kiotói egységekkel kapcsolatos csalással, pénzmosással, terrorizmusfinanszírozással vagy olyan más súlyos bűncselekménnyel összefüggésben vizsgálat van folyamatban, amelynek elkövetésében a számla eszközként felhasználható, vagy ilyen bűncselekmény elkövetéséért az adott személyt az elmúlt öt évben elítélték;

                        ·a nemzeti vagy az uniós jogban meghatározott okból.

                        A számlainformációk rendszeres felülvizsgálata:

                        A számlatulajdonosoknak haladéktalanul jelenteniük kell a számla vagy a felhasználó adatainak változását a nemzeti tisztviselőnek/jegyzékkezelőnek (Svájc esetében a FOEN), az információk kellő időben történő jóváhagyásáért felelős nemzeti tisztviselő/jegyzékkezelő által megkövetelt információkkal alátámasztva.

                        A nemzeti tisztviselő/jegyzékkezelő legalább háromévente ellenőrzi, hogy a számlanyitáshoz kapcsolódó információk továbbra is hiánytalanok, naprakészek, pontosak és valósak-e, és felkéri a számlatulajdonost az esetleges változások megfelelő módon történő bejelentésére.

                        Számlához való hozzáférés felfüggesztése:

                        A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékre vonatkozó rendelkezések megsértése esetén, vagy ha ezen rendelkezések esetleges megsértésére irányuló vizsgálat van folyamatban, a számlákhoz való hozzáférés felfüggeszthető.

                        Titoktartás és az információk kiszolgáltatása:

                        Az EUTL-ben vagy az SSTL-ben, az uniós vagy a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben és a többi kiotói jegyzékben található valamennyi adatot – beleértve a teljes számlaállományra és a végrehajtott ügyletek összességére vonatkozó adatokat, valamint az ügyletekben részt vevő vagy az ügyletekben másként érintett kibocsátási egységek egyedi egységazonosító kódját és kiotói egységek egységazonosító sorszámának egyedi számszerű értékét is – bizalmasan kell kezelni.

                        Az érintett közintézmények kérésére az adatok csak abban az esetben szolgáltathatók ki, ha a kérés jogszerű cél elérésére irányul, indokolt, szükséges és arányos (csaláshoz, pénzmosáshoz, terrorizmusfinanszírozáshoz, más súlyos bűncselekményhez, piacbefolyásoláshoz, vagy az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer jó működésének biztosítását célzó uniós, EGT-tagállami vagy svájci nemzeti jogszabályi rendelkezések megsértéséhez kapcsolódó kivizsgálási, nyomozati, felelősségrevonási, adóigazgatási, adójogi hatósági, ellenőrzési vagy pénzügyi felügyeleti célú tevékenységük végzése szempontjából).

               D.Az aukciós platformokra és az árverési tevékenységekre vonatkozó alapvető kritériumok

               A kibocsátási egységeknek a Felek kibocsátáskereskedelmi rendszerében történő árverését végző szervezeteknek a következő alapvető kritériumoknak kell megfelelniük, és ennek megfelelően kell végezniük az árveréseket.

                        Alapvető kritériumok

                        1

                        Az árverést végző jogalany kiválasztása során biztosítani kell az átláthatóságot, az arányosságot, az egyenlő bánásmódot, a megkülönböztetés-mentességet, valamint a különböző lehetséges aukciós platformok közötti versenyt az uniós vagy nemzeti közbeszerzési jogszabályok alapján.

                        2

                        Az árverést végző jogalanynak engedéllyel kell rendelkeznie e tevékenység végzéséhez, és gondoskodnia kell a működése során szükséges biztosítékokról; ezek a biztosítékok többek között magukban foglalják az esetleges összeférhetetlenségek potenciális hátrányos következményeinek azonosítását és kezelését, a piacot érintő kockázatok azonosítását és kezelését, a tisztességes és szabályos árverésre vonatkozó átlátható és megkülönböztetésmentes szabályokat és eljárásokat, valamint a megfelelő pénzügyi források biztosítását a szabályos működés elősegítése érdekében.

                        3

                        Az árverésekhez való hozzáférésre a megfelelő ügyfél-átvilágítási ellenőrzésekre vonatkozó minimumkövetelmények vonatkoznak annak biztosítása érdekében, hogy a résztvevők ne akadályozzák az árverések működését.

                        4

                        Az árverés folyamatának kiszámíthatónak kell lennie, különösen az értékesítések időzítése, ütemezése, valamint a rendelkezésre bocsátandó becsült mennyiségek tekintetében. Az árverési módszer főbb elemeit, beleértve az ütemezést, az időpontokat és a becsült értékesítendő mennyiségeket, az árverések megkezdése előtt legalább egy hónappal közzé kell tenni az árverésért felelős szervezet honlapján. A jelentős kiigazításokat a lehető leghamarabb, előre be kell jelenteni.

                        5

                        A kibocsátási egységek árverése során szem előtt kell tartani azt, hogy az a lehető legkisebb hatással legyen a Felek kibocsátáskereskedelmi rendszereire. Az árverésért felelős szervezetnek biztosítania kell, hogy az árverési árak ne térjenek el jelentősen a kibocsátási egységeknek az aukciós időszakban a másodlagos piacon érvényes árától, ami az árverések hiányosságaira utalna.

                        6

                        Az árverésekre vonatkozó valamennyi nem bizalmas információt, beleértve az összes jogszabályt, iránymutatást és formanyomtatványt, nyílt és átlátható módon kell közzétenni. Az egyes árverések eredményeit észszerű időn belül mihamarabb közzé kell tenni a vonatkozó, nem bizalmas információkkal együtt. Az árverések eredményeiről szóló jelentéseket legalább évente közzé kell tenni.

                        7

                        Annak érdekében, hogy az árverések során csökkenteni lehessen a versenyellenes magatartás, a piaci visszaélés, a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás kockázatát, megfelelő szabályoknak és eljárásoknak kell szabályozniuk a kibocsátási egységek árverezését. A lehető legnagyobb mértékben törekedni kell arra, hogy az ilyen szabályok és eljárások ne legyenek kevésbé szigorúak, mint az egyes Felek jogrendszerében a pénzügyi piacokra alkalmazandó szabályok és eljárások. Ennek keretében az árverésért felelős szerv felel az árverések integritását biztosító intézkedések, eljárások és folyamatok bevezetéséért. Figyelemmel kíséri továbbá a piaci szereplők magatartását, és versenyellenes magatartás, piaci visszaélés, pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása esetén értesíti az illetékes hatóságokat.

                        8

                        Az árveréseket végző szervezet és a kibocsátási egységek árverezése felett az illetékes hatóságok megfelelő felügyeletet gyakorolnak. A kijelölt illetékes hatóságoknak rendelkezniük kell a szükséges jogi hatáskörökkel és technikai intézkedésekkel az alábbiak felügyeletéhez:

                        ·az aukciós platformok működtetőinek szervezeti felépítése és magatartása;

                        ·az ügyfelek nevében eljáró hivatásos közvetítők szervezeti felépítése és magatartása;

                        ·a piaci szereplők magatartása és ügyletei, a bennfentes kereskedelem és a piaci manipuláció megelőzése érdekében;

                        ·a piaci szereplők ügyletei, a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás megelőzése érdekében.

                        A lehető legnagyobb mértékben törekedni kell arra, hogy a felügyelet ne legyen kevésbé szigorú, mint az egyes Felek jogrendszereiben a pénzügyi piacokra alkalmazandó felügyelet.

                        Svájc – a közbeszerzési szabályokkal összhangban – arra törekszik, hogy a kibocsátási egységeinek árverezésére magánszektorbeli jogalanyt vegyen igénybe.

                        Amíg nem kerül sor szerződéskötésre egy ilyen szervezettel, és amennyiben az egy éven belül árverésre bocsátandó kibocsátási egységek száma nem ér el egy bizonyos rögzített küszöbértéket, Svájc továbbra is alkalmazhatja az árverések tekintetében a jelenlegi gyakorlatát, nevezetesen a FOEN által végzett árveréseket, az alább felsorolt feltételek mellett:

                        1.A küszöbérték 1 000 000 kibocsátási egység, beleértve a légiközlekedési tevékenységek tekintetében árverésre bocsátandó kibocsátási egységeket is.

                        2.A fenti alapvető kritériumok az 1. és a 2. kritérium kivételével alkalmazandók, míg a 7. és a 8. kritérium csak a lehetséges mértékben alkalmazandó a FOEN-re. A 3. alapvető kritériumot a következő rendelkezéssel együtt kell alkalmazni: a svájci kibocsátási egységek árverésein a megállapodás megkötésének időpontjában alkalmazott árverési gyakorlat szerinti ajánlattételi jogosultságot az EGT összes olyan jogalanya számára biztosítani kell, amelyek az EU-n belüli árveréseken jogosultak ajánlatot tenni.

                        Svájc az árverések lebonyolításával megbízhat olyan szervezeteket, amelyek az EGT területén találhatók.

               II. melléklet

               Kapcsolástechnikai szabványok

               A kapcsolástechnikai szabványok (Linking Technical Standards – LTS) a következőket határozzák meg:

               ·a kommunikációs kapcsolat architektúrája;

               ·az adatátvitel biztonsága;

               ·a funkciók listája (tranzakciók, egyeztetés stb.);

               ·a webszolgáltatások meghatározása;

               ·az adatnaplózási követelmények;

               ·az operatív intézkedések (telefonos ügyfélszolgálat, támogatás);

               ·a kommunikáció-aktiválási terv és a tesztelési eljárás;

               ·a biztonsági tesztelési eljárás.

               Az LTS-ek meghatározzák, hogy a jegyzékkezelőknek/tisztviselőknek észszerű lépéseket kell tenniük annak biztosítása érdekében, hogy az SSTL és az EUTL, valamint a kapcsolat a hét minden napján napi 24 órában működjön, továbbá hogy az SSTL, az EUTL és a kapcsolat működésének megszakításai a minimumra korlátozódjanak.

               Az LTS-ek meghatározzák, hogy a svájci kiegészítő ügyleti jegyzőkönyv (SSTL) és az európai uniós ügyleti jegyzőkönyv (EUTL) közötti kommunikáció SOAP (egyszerű objektumelérési protokoll) üzeneteknek a következő technológiákon
                  1
                alapuló biztonságos cseréjéből áll:

               ·SOAP-ot használó webszolgáltatások;

               ·hardver-alapú virtuális magánhálózat (VPN);

               ·XML (bővíthető jelölőnyelv);

               ·digitális aláírás; és

               ·hálózati idő protokoll (Network Time Protocol).

               Az LTS-ek további biztonsági követelményeket határoznak meg a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék, az SSTL, az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és az EUTL számára, amelyeket egy „biztonságkezelési tervben” kell dokumentálni. Az LTS-ek különösen a következőket határozzák meg:

               ·Ha felmerül a gyanú, hogy a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék, az SSTL, az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék vagy az EUTL biztonsága veszélybe került, a Felek haladéktalanul tájékoztatják egymást, és felfüggesztik az SSTL és az EUTL közötti kapcsolatot.

               ·A biztonsági szabályok megsértése esetén a Felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy az információt haladéktalanul megosztják egymással. Amennyiben a technikai részletek rendelkezésre állnak, az eseményt (dátum, ok, hatás, megoldások) bemutató jelentést a biztonság megsértését követő 24 órán belül meg kell osztani a svájci jegyzékkezelő és az uniós központi tisztviselő között.

               Az LTS-rendszerben előírt biztonsági tesztelési eljárást az SSTL és az EUTL közötti kommunikációs kapcsolat létrehozása, illetve az SSTL vagy az EUTL új változatának vagy kiadásának esedékessége előtt el kell végezni.

               Az LTS-ek két tesztelési környezetet biztosítanak a gyártási környezet mellett: a projektgazda környezetet és az elfogadási környezetet.

               A Felek a svájci jegyzékkezelőn és az uniós központi tisztviselőn keresztül bizonyítékot szolgáltatnak arra vonatkozóan, hogy rendszereik független biztonsági értékelését az LTS-ek biztonsági követelményeivel összhangban az elmúlt 12 hónapban elvégezték. Az LTS-ekben meghatározott biztonsági követelményeknek megfelelően a szoftver minden jelentősebb új kiadásán biztonsági tesztelést és különösen behatolási tesztelést kell végezni. A szoftverfejlesztő vagy a szoftverfejlesztő alvállalkozója nem végezheti el a behatolási tesztelést.

               III. melléklet

               Érzékenységi szintek és kezelési utasítások

               A Felek megegyeznek abban, hogy a megállapodás keretében kezelt és kicserélt érzékeny információk azonosítása céljából a következő érzékenységi szinteket alkalmazzák:

               ·ETS limited (ETS korlátozott hozzáférésű információ)

               ·ETS Sensitive (ETS érzékeny információ)

               ·ETS Critical (ETS kritikus jelentőségű információ)

               Az „ETS Critical” jelzéssel ellátott információ érzékenyebb, mint az „ETS Sensitive” jelölésű, amely ugyanakkor érzékenyebb, mint az „ETS limited” jelölésű.

               A Felek megállapodnak abban, hogy az EU jelenlegi ETS-en belüli információosztályozási politikája, valamint a svájci adatvédelmi rendelet és szövetségi adatvédelmi törvény alapján kidolgozzák a kezelési utasításokat.  A kezelési utasításokat jóváhagyásra be kell nyújtani a vegyes bizottsághoz. A jóváhagyást követően az összes információt az említett kezelési utasításoknak megfelelően, az adott érzékenységi szint figyelembevételével kell kezelni.

               A Felek eltérő szintű értékelése esetén a magasabb szintet kell alkalmazni.

               A Felek jogszabályait az ETS érzékenységi szintek figyelembevételével ki kell egészíteni a fentiekkel egyenértékű alapvető biztonsági követelményekkel a következő adatkezelési lépésekre:

               ·A dokumentum létrehozása

               oForrások

               oÉrzékenységi szint

               ·Tárolás

               oElektronikus dokumentum a hálózaton

               oElektronikus dokumentum a helyi környezetben

               oFizikai dokumentum

               ·Elektronikus továbbítás

               oTelefon és mobiltelefon

               oFax

               oE-mail

               oAdattovábbítás

               ·Fizikai továbbítás

               oSzóbeli közlés

               oSzemélyes átadás

               oPostai rendszer

               ·Felhasználás

               oFeldolgozás informatikai alkalmazásokkal

               oNyomtatás

               oMásolás

               oEltávolítás az állandó helyszínről

               ·Információkezelés

               oA besorolás és a címzettek rendszeres értékelése

               oArchiválás

               oTörlés és megsemmisítés

               IV. melléklet

               Az ETS érzékenységi szintek meghatározása

               A.1. A titkosság és az integritás szintjének meghatározása

               A titkosság a következőt jelenti: az adatok, illetve az információs rendszer egészének vagy egy részének (például algoritmusok, programok és dokumentáció) bizalmas jellege, amelyhez csak felhatalmazott személyek, szervek és eljárások révén lehet hozzáférni.

               Az integritás a következőt jelenti: annak garantálása, hogy az információs rendszert és a feldolgozott adatokat csak szándékos és jogszerű intézkedés révén lehessen módosítani, valamint hogy a rendszer pontosan és teljes mértékben a várt eredményt érje el.

               Minden érzékenynek minősített ETS-információ esetében a titkosság (illetve az integritás) fogalmát abból a szempontból kell vizsgálni, hogy milyen potenciális hatást gyakorolna az üzletmenetre az adott információ kiszolgáltatása (illetve nem szándékos módosítása, részleges vagy teljes megsemmisülése).

               Mindkét biztonsági szempont – a titkosság és az integritás – szintjének meghatározása az A.2. szakaszban megadott meghatározások alapján történik, majd az A.3. szakaszban megadott táblázat segítségével kerül sor az információk globális érzékenységi szintjének értékelésére.

               A.2. A titkosság és az integritás szintjének meghatározása

               A.2.1. - Az „alacsony” szint meghatározása

               A kibocsátás-kereskedelmi rendszerre vonatkozó minden olyan információ, amelynek illetéktelen személyek részére történő kiszolgáltatása és/vagy integritásának elvesztése a Felek vagy más intézmények számára olyan mérsékelt kárt okozna, amely valószínűleg:

               –mérsékelten érintené a politikai és diplomáciai kapcsolatokat;

               –helyi szinten negatívan alakítaná a Felek vagy más intézmények imázsát vagy jó hírnevét;

               –magánszemélyeknek kellemetlenséget okozna;

               –befolyásolná a személyzet morálját/termelékenységét;

               –korlátozott mértékben magánszemélyek vagy vállalkozások számára pénzügyi veszteséget okozna, illetve jogosulatlan nyereséget vagy előnyt biztosítana;

               –mérsékelten érintené a Felek szakpolitikáinak eredményes kidolgozását vagy működését;

               –mérsékelten érintené a Felek megfelelő irányítását és működését.

               A.2.2. - A „közepes” szint meghatározása

               A kibocsátás-kereskedelmi rendszerre vonatkozó minden olyan információ, amelynek illetéktelen személyek részére történő kiszolgáltatása és/vagy integritásának elvesztése a Felek vagy más intézmények számára olyan kárt okozna, amely valószínűleg:

               –kellemetlenséget okozna a politikai és diplomáciai kapcsolatokban;

               –kárt okozna a Felek vagy más intézmények imázsában vagy jó hírnévében;

               –magánszemélyeknek nehézségeket okozna;

               –a személyzet moráljának vagy termelékenységének ebből következő csökkenését okozná;

               –kellemetlenséget okozna a Felek vagy más intézmények számára a más partnerekkel folytatott kereskedelmi vagy általános szakpolitikai tárgyalások során;

               –magánszemélyek vagy vállalkozások számára pénzügyi veszteséget okozna, illetve jogosulatlan nyereséget vagy előnyt biztosítana;

               –befolyásolná a bűncselekmények nyomozását;

               –megsértené az információk titkosságára vonatkozó jogi vagy szerződéses kötelezettségeket;

               –érintené a Felek szakpolitikáinak kidolgozását vagy működését;

               –érintené a Felek megfelelő irányítását és működését.

               A.2.3. - A „magas” szint meghatározása

               A kibocsátás-kereskedelmi rendszerre vonatkozó minden olyan információ, amelynek illetéktelen személyek részére történő kiszolgáltatása és/vagy integritásának elvesztése a Felek vagy más intézmények számára olyan katasztrofális és/vagy elfogadhatatlan kárt okozna, amely valószínűleg:

               —ártana a diplomáciai kapcsolatoknak;

               —magánszemélyeknek jelentős nehézségeket okozna;

               —megnehezítené a Felek vagy más részt vevő erők operatív hatékonyságának vagy biztonságának fenntartását;

               —magánszemélyek vagy vállalkozások számára pénzügyi veszteséget okozna, illetve jogosulatlan nyereséget vagy előnyt biztosítana;

               —megsértené a harmadik felek által átadott információk titkosságának megőrzésére tett megfelelő kötelezettségvállalásokat;

               —megsértené az információk kiszolgáltatására vonatkozó törvényi korlátozásokat;

               —bűncselekmények nyomozását akadályozná vagy azok elkövetését megkönnyítené;

               —hátrányos helyzetbe hozná a Feleket a más partnerekkel folytatott kereskedelmi vagy általános szakpolitikai tárgyalások során;

               —hátráltatná a Felek szakpolitikáinak eredményes kidolgozását vagy működését;

               —veszélyeztetné a Felek megfelelő irányítását és működését.

               A.3. – Az ETS-információk érzékenységi szintjének értékelése

               A titkosság és az integritás szintjének az előző szakasz szerinti meghatározása alapján az információk érzékenységi szintjének értékelése a következő táblázat segítségével történik:

                        A titkosság szintjének meghatározása

                        Az integritás szintjének meghatározása

                        Alacsony

                        Közepes

                        Magas

                        Alacsony

                        ETS limited (ETS korlátozott hozzáférésű információ)

                        ETS Sensitive (ETS érzékeny információ)

                        (vagy ETS Limited*)

                        ETS Critical (ETS kritikus jelentőségű információ)

                        Közepes

                        ETS Sensitive (ETS érzékeny információ)

                        (vagy ETS Limited*)

                        ETS Sensitive (ETS érzékeny információ)

                        (vagy ETS Critical*)

                        ETS Critical (ETS kritikus jelentőségű információ)

                        Magas

                        ETS Critical (ETS kritikus jelentőségű információ)

                        ETS Critical (ETS kritikus jelentőségű információ)

                        ETS Critical (ETS kritikus jelentőségű információ)

               * A lehetséges eltéréseket eseti alapon kell értékelni.

                     (1)

                      E technológiákat jelenleg az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és a nemzetközi ügyleti jegyzőkönyv, valamint a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és a nemzetközi ügyleti jegyzőkönyv közötti kapcsolat létrehozására használják.