|

52011PC0203

/* COM/2011/0203 végleges - NLE 2011/0085 */  Javaslat A TANÁCS RENDELETE a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit A-por behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2011.4.13.COM(2011) 203 végleges2011/0085 (NLE)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa Bosznia-Hercegovinából származó zeolit - A-por behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedésérőlINDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |A javaslat okai és céljai Ez a javaslat az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletet hatályon kívül helyező, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikkének és különösen 9. cikkének alkalmazására vonatkozik. |Háttér-információk Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben készült, és az alaprendeletben megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően elvégzett vizsgálat eredményeként jött létre. |Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A Bizottság az 1036/2010/EU rendelettel (HL L 298., 2010.11.16., 27. o.) ideiglenes intézkedéseket vezetett be. |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekeltekkel |Az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően az eljárásban érintett érdekelteknek a vizsgálat során lehetőségük nyílt arra, hogy érdekeik védelmében fellépjenek. |Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |Hatásvizsgálat Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeként jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, azonban tartalmazza a vizsgálandó feltételek teljes listáját. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |A javaslat összefoglalása A Bizottság 2010. február 17-én dömpingellenes eljárást indított a Bosznia Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára vonatkozóan. A vizsgálat megállapította, hogy az érintett terméket dömpingelték, ami kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. A vizsgálat azt is megállapította, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése nem ellentétes az Unió érdekeivel. Ennek alapján ideiglenes intézkedéseket vezettek be. A vizsgálat folytatása megerősítette a leglényegesebb ideiglenes megállapításokat. Ezért a Bizottság azt javasolja, hogy a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes intézkedések bevezetése érdekében a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot. |Jogalap Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletet hatályon kívül helyező, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet). |A szubszidiaritás elve A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: |Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és ez nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. |Nem szükséges tehát annak feltüntetése, hogy az Unióra, nemzeti kormányokra, regionális és helyi hatóságokra, gazdasági szereplőkre és polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, illetve mennyiben arányos a javaslat célkitűzésével. |A jogi aktus típusának megválasztása |Javasolt aktus: rendelet. |Más jogi aktus azért nem lenne megfelelő, mert az alaprendelet nem rendelkezik más választási lehetőségről. |KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai. |2011/0085 (NLE)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletet hatályon kívül helyező, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által benyújtott javaslatra,mivel:1.  IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK2.  A Bizottság az 1036/2010/EU rendeletben[2] (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára vonatkozóan.3.  Az eljárás megindítására az Industrias Quimicas del Ebro SA, a MAL Magyar Alumínium Zrt., a PQ Silicas BV, a Silkem d.o.o. és a Zeolite Mira Srl Unipersonale (a továbbiakban: panaszosok) által 2010. január 4-én benyújtott panasz alapján került sor, amelyek termelése a zeolit-A-por teljes uniós termelésének jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki. A panasz bizonyítékot tartalmazott a dömpingre és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.4.  AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE5.  Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére.6.  A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához.7.  A Bizottság emlékeztet arra, hogy az ideiglenes rendelet (11) preambulumbekezdésében foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2009. január 1. és 2009. december 31. közötti időszakra irányult (a továbbiakban: vizsgált időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005. január 1-jétől a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.8.  A feleket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bosznia-Hercegovinából származó zeolit-A-por behozatalára a Bizottság végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vámmal biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.9.  Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott esetben figyelembe vette.10.  ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK11.  E kérdéssel kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (12)–(15) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.12.  A fentiekre tekintettel véglegesen megerősítést nyert az a tény, hogy az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szempontjából a zeolit-A-por minden típusa hasonló.13.  MINTAVÉTEL14.  A boszniai exportáló termelői csoport (a továbbiakban: Birac) fenntartotta a vizsgálat előzetes szakasza során tett állítását, miszerint a mintában nem szereplő egyik uniós gyártót (a továbbiakban: Silkem d.o.o. vagy Silkem) teljes mértékben be kellett volna vonni a mintában szereplő uniós gyártónak (a továbbiakban: MAL Magyar Alumínium Zrt. vagy MAL) a kérdőívre adott válaszába, mivel a két társaság között kapcsolat van. Azt állította, hogy e mulasztás jóváhagyása az uniós gyártók és exportálók közötti hátrányos megkülönböztetéshez vezetne például olyan esetekben, amikor dömpingellenes vizsgálat alatt álló országokban található exportáló gyártók között kapcsolat áll fenn, mivel ilyen esetben mindegyiküknek választ kellene adnia a kérdőívekre. A Birac kérte, hogy a MAL-t és a Silkemet nyilvánítsák nem együttműködő gyártónak.15.  Ezek az állítások nem fogadhatók el. Az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében említett okok miatt a MAL és a Silkem is teljes mértékben együttműködő volt a vizsgálat során. Emlékeztetni kell arra, hogy a Silkem információkat szolgáltatott a mintavételi formanyomtatványra adott válaszában, és a vállalatot a makroadatokra vonatkozó mutatók körében figyelembe vették. Kis méretére tekintettel azonban a társaság nem került fel a mintában szereplő társaságok listájára. A Silkemnek ezért nem kellett benyújtania ún. mikroadatokat, amelyeket következésképpen nem is ellenőriztek. Továbbá, mivel a társaságnak az érintett termékkel kapcsolatos értékesítése viszonylag alacsony a MAL értékesítéséhez képest, semmi nem utal arra, hogy a Silkem adatainak a MAL adataihoz való hozzászámítása bármilyen változást eredményezett volna.16.  Az exportáló gyártók és az uniós gyártók közötti hátrányos megkülönböztetésre vonatkozó állítás nyilvánvalóan alaptalan, mivel a két helyzet eltér egymástól. Egyrészről a dömping megvalósulásának vizsgálata általában vállalati szinten zajlik, amelyhez az intézményeknek vállalatra szabott dömpingkülönbözetet kell kiszámítaniuk. Emellett az exportáló gyártói csoportot egységes egésznek kell tekinteni, mivel ellenkező esetben fennáll annak a kockázata, hogy a csoport a kivitelt a legalacsonyabb vámokkal exportáló tagján keresztül hajtaná végre. Másrészről a károkozás vizsgálatának az is célja, hogy kiderítse, a teljes uniós gazdasági ágazatot valóban jelentős kár éri-e. Ebben az esetben úgy ítélték meg, hogy a vizsgálat során a mintában szereplő uniós gyártók a teljes uniós termelést képviselik bizonyos kármutatók (mikromutatók) figyelembevételével. Az állítást ezért elutasítják.17.  A Birac azt is állította, hogy a MAL-lal kapcsolatban álló és annak mint uniós gyártónak nyersanyagot (azaz bauxitot) szállító bosnyák bányavállalatnak szintén együtt kellett volna működnie a vizsgálatban. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy a bányavállalat szerepelt a MAL kérdőívre adott válaszában. A bauxit beszerzése és alumínium-trihidráttá alakítása során felmerülő költségek is szerepelnek a MAL termelési költségei között. A MAL-csoport ezért teljes mértékben megfelelt a bizottsági szolgálatok által meghatározott jelentési követelményeknek. Az állítást ezért elutasítják.18.  Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (16)–(20) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.19.  DÖMPING20.  Rendes érték21.  A Bizottság emlékeztet arra, hogy reprezentatív belföldi értékesítési adatok hiányában a rendes értéket az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban kellett meghatározni.22.  A rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésével összhangban történő kiszámításához a felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségeket és az egyes együttműködő exportáló gyártók által a hasonló terméknek a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban lebonyolított belföldi értékesítéséből realizált nyereségének a súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártók vizsgálati időszakban felmerült saját átlagos termelési költségeihez. Mivel az érintett terméknek vagy a hasonló terméknek nincsenek különböző típusai, a számításhoz súlyozott átlagos nyereséget használtak. Az előállítási, valamint az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket szükség esetén még azelőtt kiigazították, hogy a rendes kereskedelmi forgalom szempontjából vizsgálták volna, és a rendes értékeket kiszámították volna.23.  A Birac az ideiglenes nyilvánosságra hozatalt követően észrevételeket nyújtott be a rendes érték kiszámításához használt haszonkulcs meghatározásával kapcsolatban. A Birac szerint az alkalmazott módszer sérti az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdését, mivel ebben a konkrét esetben a nem reprezentatív belföldi értékesítés haszonkulcsának a rendes érték kiszámítására történő használatával pontosan ugyanaz az eredmény érhető el, mint a nem reprezentatív belföldi értékesítési árak használatával. Állítása szerint ez a következetlen megközelítés nem származhat az alaprendelet 2. cikke (3) és (6) bekezdésének együttes értelmezéséből. Ugyanakkor úgy ítélte meg, hogy az alkalmazott haszonkulcs ésszerűtlen és aránytalan, különösen az alákínálás kiszámításához használt célnyereséggel összehasonlítva.24.  A Birac azt is állította, hogy a belföldi értékesítés jellegéből adódóan nem mehetett végbe rendes kereskedelmi forgalomban, ezért nem használható a rendes érték megállapítására.25.  Az első állítással kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az alkalmazott módszer megfelel az alaprendelet előírásainak és a WTO döntésein alapuló joggyakorlatnak, amely szerint a rendes érték kiszámításához a rendes kereskedelmi forgalomban lebonyolított belföldi értékesítésekből származó hasznot kell használni akkor is, ha ez az értékesítés nem reprezentatív. Ebben a konkrét esetben meg kell jegyezni, hogy mivel az összes belföldi értékesítés jövedelmező volt, a rendes érték kiszámítása valóban ugyanahhoz az eredményhez vezetett, mint amelyhez a rendes értéknek a belföldi értékesítési árak alapján történő kiszámítása vezetett volna. Fontos, hogy a haszon és az értékesítési, általános és adminisztratív költségekre vonatkozó adatok a vállalat saját belföldi értékesítésén alapulnak, amely a rendes kereskedelmi forgalomban lebonyolított értékesítésnek tekinthető. Lényeges az is, hogy az „ésszerűséget” nem lehet meghatározni az alákínálás kiszámításához használt célnyereség alapján, mivel a haszon az uniós piacon a dömpingelt behozatal hiányában fennálló helyzetet tükrözi, ezért nem szolgálhat megfelelő referenciaértékül a rendes érték kiszámítása során alkalmazott haszon meghatározásához. Az állítást ezért elutasítják.26.  Azzal az állítással kapcsolatban, miszerint a belföldi értékesítés nem mehetett végbe rendes kereskedelmi forgalomban, a vizsgálat megállapította, hogy a Birac által szolgáltatott adatok és bizonyítékok a rendes érték megállapításának megbízható alapját képezték. Az állítást ezért nem tekintették indokoltnak, és elutasították.27.  A rendes érték meghatározására vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (21)–(26) preambulumbekezdésben ismertetett módszer megerősítést nyer.28.  Exportár29.  Az exportárral kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (27) és (28) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.30.  Összehasonlítás31.  A rendes érték és az exportár összehasonlításával kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (29) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.32.  Dömpingkülönbözet33.  A dömpingkülönbözet meghatározására vonatkozó, az ideiglenes megállapításokat esetlegesen módosító új észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (30)–(32) preambulumbekezdése ezúton megerősítést nyer.34.  KÁR35.  Néhány uniós gyártó, két uniós felhasználó és az egyetlen bosnyák exportáló gyártó észrevételt nyújtott be a károkozásra vonatkozó megállapításokkal kapcsolatban.36.  Az ideiglenes rendeletben már teljes mértékben áttekintett érveket e rendelet nem ismétli meg.37.  Általános észrevételek38.  Az ideiglenes rendelet (45) és (68) preambulumbekezdése már egyértelművé tette, hogy az uniós gazdasági ágazat e vizsgálat során minden uniós gyártót magában foglal. Azt is megállapította, hogy a károkozás megállapításának alapjául szolgáló károkozási tényezők rendszerint az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos adatokon alapulnak. Az ideiglenes rendelet 5.4. szakasza az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos adatokra „makroadatként” hivatkozik. Abban az esetben azonban, ha a teljes uniós gazdasági ágazattal kapcsolatos információk nem álltak rendelkezésre, az uniós gyártók reprezentatív mintájának adatait használták fel. Nem érkezett észrevétel ezekkel a kérdésekkel kapcsolatban, ezért az ideiglenes megállapítások megerősítést nyernek.39.  A (34) preambulumbekezdésben azonban téves kijelentés szerepel. A preambulumbekezdés helyesen így hangzik: „az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése, illetve 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az összes uniós gyártó alkotja az uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat)”.40.  Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (52)–(56) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek.41.  Uniós fogyasztás42.  Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (35)–(38) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek.43.  Az érintett országból származó behozatal44.  Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (39)–(43) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek.45.  Az uniós gazdasági ágazat helyzete46.  Kármutatók47.  2010 októberében ipari baleset történt az egyik uniós gyártó, a MAL telephelyén. A vállalat által szolgáltatott számadatok azonban azt tükrözik, hogy az érintett termék szállítása 2011 januárjára helyreállt. Ezért egyértelmű, hogy a baleset nem okozott súlyos ellátásbeli problémákat az Európai Unió piacán.48.  A Birac azt állította, hogy mivel a MAL-lal kapcsolatban álló bosnyák bányavállalat a vizsgált időszakban nyereséges volt, a Bizottságnak ki kellene igazítania a MAL gazdasági mutatók alapján kiszámított gyártási költségeit és nyereségét, mivel a MAL nyereségessége állítólag csökkent a vele kapcsolatban álló bosnyák bányavállalat által elért magas nyereségnek köszönhetően.49.  A fenti állításra való tekintettel meg kell jegyezni, hogy a MAL-lal kapcsolatban álló vállalattól történő bauxitvásárlás a szokásos piaci feltételek szerint zajlott. Ezzel a kérdéssel a helyszíni ellenőrzés során is foglalkoztak. A MAL a vizsgált időszak alatt a vele kapcsolatban álló, illetve tőle független vállalatoktól is vásárolt bauxitot – megközelítőleg azonos átlagáron –, és mivel a Bizottság meggyőződött arról, hogy a bauxitvásárlás a szokásos piaci árakon történt, ezért nem szükséges kiigazítani az ideiglenes rendelet (52) preambulumbekezdésében szereplő tendencia kiszámításához felhasznált nyereségességi számadatokat. Az állítást ezért elutasították.50.  A Birac azt is állította, hogy mivel bizonyos nyersanyagokat közvetlenül az általa végzett timföldgyártás során nyert ki, ezért jelentős versenyelőnyre tett szert az uniós gyártókkal szemben, a kárkülönbözetnek pedig tükröznie kellene ezt. Ez az érvelés nem elfogadható. Amennyiben egy vállalat versenyelőnnyel rendelkezik, akkor ez a dömpingre vonatkozó átfogó számításaira általában hatással van, ami alacsonyabb költségekben és ennek következtében alacsonyabb rendes értékben nyilvánul meg. Az effajta versenyelőnynek elméletileg nincs köze a kárkülönbözethez. Utóbbi annak megállapítására szolgál, hogy a dömpingkülönbözetnél alacsonyabb vámtétel elegendő-e az okozott kár megszüntetéséhez. Az állítást ezért elutasították.51.  Az uniós felhasználók azt állítják, hogy a Bizottság ideiglenes értékelése (a nyereségesség, a készpénzforgalom és a beruházások megtérülése) az egyes károkozási tényezők esetében tapasztalható pozitív fejleményeket nem vette figyelembe, holott minden tényezőt elemezni kellene. E pozitív fejlemények átfogó elemzése azonban szerepel a károkozás értékelésében. Bár e fejleményeket figyelembe vették, az ideiglenes rendeletben meghatározott okok miatt ebben az ügyben nem tekintették őket döntő fontosságúnak (az ideiglenes rendelet (52)–(60) preambulumbekezdése). Az állítást ezért elutasították.52.  Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (44)–(64) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek.53.  A károkozásra vonatkozó következtetések54.  A fentieket figyelembe véve további kapcsolódó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (65)–(69) preambulumbekezdésében levont következtetések ezúton megerősítést nyernek.55.  OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS56.  Az egyik együttműködő felhasználó szerint az ok-okozati összefüggés elemzése hibás volt, mivel a Bizottság azt állította, hogy a vizsgálati időszakban (2009) egyes károkozási tényezők esetében átmeneti javulás volt tapasztalható. Ez a fél nem értett egyet azzal a megállapítással, hogy a vizsgált időszakban a 2008. évhez képest elért magasabb nyereségességet a rövid ideig tartó, átmeneti növekedés eredményezte, amely a 2010. évben nem fog megismétlődni.57.  A fenti állítások figyelembevételével fontos megjegyezni, hogy a fél érveit nem támasztja alá új bizonyíték. A Bizottság álláspontja ugyanakkor az uniós gyártók által a vizsgálat ideiglenes és végleges szakaszában szolgáltatott információkon alapul. Az ellenőrző látogatásokat megelőzően benyújtott információk szintén bizonyítást nyertek a helyszínen. A vizsgált időszakot követő, előre jelzett haszonkulcscsökkenést is alátámasztják a két uniós gyártó által a teljes 2010. évre vonatkozóan szolgáltatott adatok. Az állítást ezért elutasítják.58.  A Birac kifogásolta a harmadik országokból származó behozatal hatásaira vonatkozó ideiglenes megállapítást. A Bizottság az ideiglenes rendelet (77) preambulumbekezdésében szereplő elemzése szerint azonban arra jutott, hogy a Birac az uniós piacra szállító egyetlen jelentős exportőr. Egyéb forrásokból tulajdonképpen nem került sor behozatalra. A Birac e tekintetben nem szolgál új bizonyítékokkal, állítását ezért elutasítják.59.  Az egyik együttműködő felhasználó vitatta az ideiglenes rendeletben szereplő, fogyasztáscsökkenéssel foglalkozó elemzés eredményeit, keresletcsökkenéssel kapcsolatos precedensként pedig a katódsugaras színes televíziók esetében végrehajtott dömpingellenes vizsgálatra hivatkozott[3]. Azt állította, hogy az említett vizsgálat során a keresletcsökkenés az eljárás megszüntetését eredményezte. Nem lehet azonban párhuzamot vonni a katódsugaras színes televíziók ügye és a jelenlegi vizsgálat között. Az előbbiben a kereslet azért esett vissza drasztikusan, mert az érintett terméket más termékek váltották fel. Ezzel szemben a jelenlegi vizsgálat során tapasztalt fogyasztáscsökkenés csak kismértékű (az ideiglenes rendelet (37) és (38) preambulumbekezdése szerint 7 %). Lényeges, hogy a fogyasztás alakulását az ideiglenes rendelet (78) és (80) preambulumbekezdése részletesen tárgyalja, az említett együttműködő felhasználó viszont nincs olyan bizonyíték birtokában, amely megcáfolná a Bizottság megállapításait. Ezért ezeket az állításokat elutasítják.60.  A fentiek figyelembevételével az ideiglenes rendelet (70)–(92) preambulumbekezdésének megállapításai – miszerint a dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak – ezúton megerősítést nyernek.61.  AZ UNIÓS ÉRDEK62.  Az egyik együttműködő felhasználó azt állította, hogy a Bizottság az ideiglenes rendelet (104) preambulumbekezdésében szereplő költségek között félrevezető információkat közölt a zeolit költségeivel kapcsolatban. Mindenekelőtt azt állította, hogy a zeolit költsége – a (104) preambulumbekezdésben szereplő megállapítástól eltérően – meghaladja az összes költség 5 %-át. Ezzel kapcsolatban fontos megjegyezni, hogy ez a fél nem szolgáltatott olyan adatokat, amelyek az állításait alátámasztották volna, a Bizottság megállapításai azonban az együttműködő felhasználóktól származó hiteles információkon alapulnak. Az ideiglenes rendelet (104) preambulumbekezdésében használt „teljes költség” kifejezés magában foglal minden gyártási, valamint értékesítési és általános igazgatási költséget. Mindazonáltal a „kevesebb mint 5 %” kijelentés átlagos értékre utal, amely magában foglalja a mosószereket és vízlágyító termékeket is. Fontos hangsúlyozni, hogy a vízlágyítók zeolitköltségei magasabbak, mint a mosószerekéi, és a zeolitot elsősorban mosószer előállítására használják. Ezen együttműködő felhasználó esetében a vízlágyítók valóban csak kis részét tették ki a zeolit felhasználásával készült, feldolgozott termékek által generált forgalomnak. Az állítást ezért elutasítják.63.  Az egyik együttműködő felhasználó kétségbe vonta a (102) preambulumbekezdés ideiglenes megállapítását, miszerint Kína is lehet alternatív beszerzési forrás. A Bizottság az észrevételeket figyelembe véve elismeri, hogy bár a vizsgált időszak során jelentek meg az Európai Unió piacán Kínából származó áruk, valószínűtlennek tartja, hogy az ország a közeljövőben jelentős szállítóvá válna (lásd a fenti (41) preambulumbekezdést). Tekintettel azonban az érintett termék uniós kapacitáskihasználási arányára, a Bizottság ragaszkodik ahhoz az álláspontjához, hogy az érintett termék esetében nem tapasztalhatók ellátásbeli problémák. Az állítást ezért elutasítják.64.  Az egyik együttműködő felhasználó azt állította, hogy ha a vizsgálat eredményeképpen vám kivetésére kerülne sor, akkor a zeolitköltség növekedésének a mértéke a mosószerek és vízlágyítók árainak, ennek eredményeképpen pedig a fogyasztói áraknak az emelkedését okozná. Ez az érv azon a feltételezésen alapul, hogy a felhasználók áthárítanák a fogyasztókra a zeolitárnak a dömpingellenes vám miatti emelkedését. A Bizottság úgy véli, hogy az uniós gyártók az intézkedések bevezetésének köszönhetően sokkal inkább a méretgazdaságosság növekedésének és nem az árak emelkedésének az előnyeit élveznék (lásd az ideiglenes rendelet (108) és (111) preambulumbekezdését). A fenti megállapítások alapján tehát a zeolit költségének a feldolgozott termékek előállítási költségeiben képviselt részaránya alacsony, ezért a vám kivetésének semmilyen – egyébként valószínűtlen – következménye nem kérdőjelezné meg azt az ideiglenes következtetést, hogy nincs az intézkedések bevezetése ellen szóló és azt felülíró uniós érdek. Az állítást ezért elutasítják.65.  Az egyik együttműködő felhasználó utalt arra, hogy a jövőben esetleg zeolitot nem tartalmazó mosószert állítana elő, ami hátrányosan érintené az Európai Unió zeolittermelőit. Az uniós gyártók tudomást szereztek erről az üzleti kockázatról az érdekeltek számára tanulmányozás céljából szabadon hozzáférhetővé tett információkat tartalmazó iratokból. Kézzelfogható bizonyítékok hiányában azonban nem lehet megbecsülni, hogy a feltételezett váltásnak milyen hatása lenne az uniós gazdasági ágazatra. Az állítást ezért elutasítják.66.  A fenti álláspontokat a vizsgálat végleges szakaszában figyelembe vették, azok azonban nem változtatnak a lényegi következtetéseken. Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (93)–(112) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek. Megállapítható tehát, hogy nem születtek arra utaló érvek, hogy az Unió érdekével ellentétes lenne, ha e vizsgálat eredményeképpen intézkedések bevezetésére kerülne sor.67.  VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK68.  A kár megszüntetéséhez szükséges szint69.  Egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (114)–(116) preambulumbekezdésének megállapításai ezúton megerősítést nyernek.70.  Végleges intézkedések71.  A dömpinggel, az ebből származó kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve, valamint az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdésével összhangban, az alacsonyabb mértékű vámtételre vonatkozó szabály értelmében végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözet és károkozási határérték szintjén. A vámtételt ennek megfelelően a megállapított dömping szintjén kell meghatározni, amelynek mértéke 28,1 %.72.  A fentiek alapján a Bosznia-Hercegovinára vonatkozó végleges dömpingellenes vám mértéke 28,1 %.73.  AZ IDEIGLENES VÁM VÉGLEGES BESZEDÉSE74.  Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözet mértékére, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, az ideiglenes rendelet alapján kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeket az e rendelet alapján véglegesen kivetett vám mértékéig terjedően véglegesen be kell szedni.75.  AZ INTÉZKEDÉSEK FORMÁJA76.  A vizsgálat során az Alumina d.o.o. Zvornik nevű boszniai exportáló gyártó a vele kapcsolatban álló uniós vállalattal, a kaunasi (Litvánia) Kauno Tiekimas AB-vel együtt az alaprendelet 8. cikkének (1) bekezdése alapján árra vonatkozó kötelezettségvállalást ajánlott fel. Megjegyzendő, hogy a Fabrica glinice „Birac” nemrégiben holdingtársasággá alakult, és a zvorniki Alumina d.o.o maradt a csoport egyetlen exportáló gyártója.77.  A Bizottság megvizsgálta az ajánlatot. Megjegyzendő, hogy az érintett termék olyan alapanyag, amelynek egyetlen terméktípusa és leírása létezik, így kizárható a különböző terméktípusokon keresztül megvalósuló árkompenzáció esetleges veszélye. A vizsgálat kimutatta, hogy az Unióba irányuló valamennyi exportot a kapcsolatban álló uniós vállalaton (Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litvánia) keresztül számlázták ki. Ez a kapcsolatban álló vállalat a Birac-csoport által gyártott más termékeket is értékesít. A zeolit-A-por piaca azonban jól meghatározott, és a zeolit-A-port vásárló vevők természetszerűleg nem vásárolnák meg a Birac-csoport által gyártott egyéb termékeket. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a más termékek ugyanazon vevők részére történő esetleges értékesítése útján megvalósuló keresztkompenzáció kockázata nagyon alacsony.78.  A Bizottság a 2011/XX/EU határozattal elfogadta az Alumina d.o.o. Zvornik, valamint a vele kapcsolatban álló vállalat, a Kauno Tiekimas kötelezettségvállalását. A Tanács elismeri, hogy a felajánlott kötelezettségvállalás megszünteti a dömping káros hatásait, és megfelelő mértékben csökkenti a megkerülés kockázatát.79.  Annak érdekében, hogy a Bizottság és a vámhatóságok hatékonyabban nyomon követhessék az Alumina d.o.o. Zvornik és a vele kapcsolatban álló vállalat kötelezettségvállalásának betartását, ha a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelmet benyújtják az illetékes vámhatósághoz, a dömpingellenes vám alóli mentesség feltétele, hogy i. kötelezettségvállalási számlát mutassanak be, amely a legalább a mellékletben felsorolt elemeket és nyilatkozatot tartalmazó kereskedelmi számla; ii. az a tény, hogy az importált árukat az Alumina d.o.o. Zvornik gyártotta és szállította, és vagy közvetlenül az Alumina d.o.o. Zvornik, vagy közvetlenül a Kauno Tiekimas számlázta az első független uniós vevőnek; és hogy iii. a vámhatóságoknak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlán szereplő leírásnak. Ha a fenti feltételek nem teljesülnek, a megfelelő dömpingellenes vámot a szabad forgalomba bocsátásra irányuló kérelem elfogadásával egy időben meg kell fizetni.80.  Amikor a Bizottság szabálysértés miatt – az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése alapján, egyes meghatározott ügyletekre hivatkozva – visszavonja egy ajánlat elfogadását, és a vonatkozó számlákat érvénytelennek nyilvánítja, az említett ügyletek szabad forgalomba bocsátására irányuló kérelem elfogadásával egy időben vámtartozás jön létre.81.  Az importőröknek tudniuk kell, hogy a szabad forgalomba bocsátás iránti kérelemnek az (56) és (57) preambulumbekezdésben leírtak szerinti elfogadásával egy időben, szokásos kereskedelmi kockázatként vámtartozás jöhet létre, még akkor is, ha a Bizottság elfogadta az attól a gyártótól származó kötelezettségvállalást, akitől közvetve vagy közvetlenül vásárolnak.82.  Az alaprendelet 14. cikkének (7) bekezdése alapján a vámhatóságoknak haladéktalanul értesíteniük kell a Bizottságot, ha a kötelezettségvállalás megszegésére utaló jeleket fedeznek fel.83.  A fentiekben bemutatott okok miatt az Alumina d.o.o. Zvornik és a Kauno Tiekimas által felajánlott kötelezettségvállalást a Bizottság elfogadhatónak tartja. Az érintett vállalatokat értesítették azokról az alapvető tényekről, megfontolásokról és kötelezettségekről, amelyeken az elfogadás alapul.84.  A kötelezettségvállalások megszegése vagy visszavonása esetén, vagy azok elfogadásának Bizottság általi visszavonása esetén a Tanács által az alaprendelet 9. cikkének (4) bekezdése alapján kirótt dömpingellenes vám az alaprendelet 8. cikke (9) bekezdésének megfelelően automatikusan alkalmazandó.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk1. Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Bosznia-Hercegovinából származó és jelenleg az ex2842 10 00 KN-kód (TARIC-kód: 2842 10 00 30) alá tartozó, zeolit-NaA-porként vagy zeolit-4A-porként is ismert zeolit-A-por behozatalára.2. Az (1) bekezdésben meghatározott termékekre vonatkozó, vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke 28,1 %.3. Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.2. cikk1. A szabad forgalomba bocsátásra bejelentett azon behozatal, amelyet olyan vállalatok számláztak, amelyeknek kötelezettségvállalásait a Bizottság elfogadta, és amelyek neve szerepel az időről időre módosított 2011/XX/EU határozatban, mentesül az 1. cikk által kivetett dömpingellenes vám fizetése alól, amennyiben:– az importált árukat a zvorniki (Bosznia-Hercegovina) Alumina d.o.o. gyártotta és szállította, és vagy közvetlenül az Alumina d.o.o. Zvornik, vagy közvetlenül a kaunasi (Litvánia) Kauno Tiekimas számlázta az első független uniós vevőnek, és– az importot kötelezettségvállalási számla kíséri, amely a legalább az e rendelet mellékletében felsorolt elemeket és nyilatkozatot tartalmazó kereskedelmi számla, és– a vámhatóságoknak bejelentett és bemutatott áruk pontosan megfelelnek a kötelezettségvállalási számlán szereplő leírásnak.2. A szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó nyilatkozat elfogadásakor vámtartozás keletkezik:– amennyiben megállapítják, hogy az (1) bekezdésben ismertetett behozatal tekintetében az említett bekezdés egy vagy több feltétele nem teljesül, vagy– ha a Bizottság az alaprendelet 8. cikkének (9) bekezdése alapján – meghatározott ügyletekre hivatkozó, és a vonatkozó kötelezettségvállalási számlákat érvénytelennek nyilvánító – rendelettel vagy határozattal visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását.3. cikkA Bosznia-Hercegovinából származó, jelenleg az ex2842 10 00 KN-kód (TARIC-kód: 2842 10 00 30) alá tartozó zeolit-A-por behozatalára az 1036/2010/EU rendelet alapján kivetett ideiglenes dömpingellenes vám révén biztosított összegeket véglegesen be kell szedni.4. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETA kötelezettségvállalás alá tartozó, a vállalat által az Unióban értékesített árukat kísérő kereskedelmi számlán a következőket kell feltüntetni:1. Fejléc: „KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS KERETÉBEN ÉRTÉKESÍTETT ÁRUT KÍSÉRŐ KERESKEDELMI SZÁMLA”2. A kereskedelmi számlát kiállító vállalat neve3. A kereskedelmi számla száma4. A számla kibocsátásának napja5. Az a TARIC kiegészítő kód, amelyet a számlán szereplő árunak az Unió határán történő vámkezelése során használni fognak (TARIC kiegészítő kód xxxx vagy yyyy)6. Az áru pontos leírása, amely magában foglalja az alábbiakat:– a kötelezettségvállalás keretében értékesített árunak megfelelő áru közérthető nyelven megfogalmazott leírása,– a termék vállalati kódszáma (CPC),– TARIC-kód,– mennyiség (tonnában megadva).7. Az értékesítés feltételei, ideértve a következőket:– a tonnánkénti ár,– az alkalmazandó fizetési feltételek,– az alkalmazandó szállítási feltételek,– az összes engedmény és kedvezmény.8. Az Unióban importőrként (vagyis az árut vámkezelésre bejelentő személyként) működő azon vállalat neve, amelynek a vállalat a kötelezettségvállalás tárgyát képező árut kísérő kereskedelmi számlát közvetlenül kiállította.9. A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve, valamint a következő aláírt nyilatkozat:„Alulírott igazolom, hogy az e számlán szereplő árunak az Európai Unióba közvetlen kivitel útján történő értékesítése a zvorniki Alumina d.o.o., valamint a vele kapcsolatban álló Kauno Tiekimas AB által felajánlott és az Európai Bizottság által a 2011/XX/EU határozattal (*) elfogadott kötelezettségvállalás hatálya alatt és feltételei szerint történik. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.”___________(*) HL-hivatkozás[1] HL L 343., 2009.12.22., 51. o.[2] HL L 298., 2010.11.16., 27. o.[3] A 2006. november 15-i 2006/781/EK bizottsági határozat.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0289

Javaslat a Tanács (EK, EURATOM) Rendelete a Tanácsok 6/66/Euratom, 121/66/EGK rendeletének, a Tanácsok 7/66/Euratom, 122/66/EGK rendeletének és a Tanácsok 174/65/EGK, 14/65/Euratom rendeletének hatályon kívül helyezéséről  /* COM/2005/0289 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 21.6.2005COM(2005) 289 véglegesJavaslatA TANÁCS (EK, EURATOM) RENDELETEa Tanácsok 6/66/Euratom, 121/66/EGK rendeletének, a Tanácsok 7/66/Euratom, 122/66/EGK rendeletének és a Tanácsok 174/65/EGK, 14/65/Euratom rendeletének hatályon kívül helyezéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA JAVASLAT KONTEXTUSA |A javaslat indokai és céljai A 2004. március 22-i 723/2004/EK, Euratom tanácsi rendelet módosította az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, valamint a Közösségek egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeit meghatározó 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletet. Hatályon kívül helyezte többek között a személyzeti szabályzat VII. mellékletének 14a. és 14b. cikkét, valamint VIII. mellékletének 39. cikkét. Ezek a cikkek a következőkre vonatkoztak: – A lakásbérleti támogatás és a közlekedési támogatás juttatása. A személyzeti szabályzat VII. melléklete 14a. és 14b. cikke végrehajtásának biztosítása végett a Tanácsok elfogadták a lakásbérleti támogatás fizetésére jogosító helyek jegyzékéről, a támogatás legmagasabb összegéről és a támogatás nyújtásának szabályairól szóló 6/66/Euratom, 121/66/EGK rendeletet, valamint a közlekedési támogatás fizetésére jogosító helyek jegyzékéről, a támogatás legmagasabb összegéről és a támogatás nyújtásának szabályairól szóló 7/66/Euratom, 122/66/EGK rendeletet. – A biztosításmatematikai értékek kiszámítására használt halálozási és fogyatékossági táblázatok és a várható illetménynövekedések költségvetési hatóságok által történő elfogadása. A biztosításmatematikai értékek kiszámításának e paramétereit a Tanácsok 174/65/EGK, 14/65/Euratom rendelete határozza meg, amelyet a személyzeti szabályzat VIII. mellékletének 39. cikke érvényesít. Mivel a fent említett rendeletek a személyzeti szabályzat felülvizsgálata után tárgytalanná váltak, érvénytelenítésre kerültek. Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében feltétlenül hatályon kívül kell őket helyezni. |Általános összefüggés A javaslat a személyzeti szabályzat reformja miatt elavulttá vált 84 végrehajtási rendelkezés hatályon kívül helyezését célzó művelet általánosabb keretébe illeszkedik. Az érintett rendelkezések közé tartozik még az intézmények közös szabályozása, általános végrehajtási rendeletek, bizottsági határozatok és az igazgatási vezetők következtetései. |Meglévő rendelkezések a javaslat területén A javaslat területén nincsenek meglévő rendelkezések (kivéve azokat, amelyeknek hatályon kívül helyezése javasolt). |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A javaslat megfelel az átláthatóság és a jogbiztonság növelésére vonatkozó célkitűzésnek, az elavulttá vált törvényi rendelkezések feltétlen hatályon kívül helyezése által. |AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |Alkalmazott konzultációs módszerek, a célba vett fő ágazatok és a válaszolók általános profilja A javaslat a szakszervezetekkel és a szakmai szervezetekkel való együttműködés tárgyát képezte a személyzeti szabályzat 24b. cikke értelmében. A Bizottság személyzeti bizottságával és a személyzeti szabályzati bizottsággal (lásd a személyzeti szabályzat 10. cikkét) is konzultáltak. |A kapott válaszok és azok figyelembevétele módjának összefoglalása A megkérdezett felek kedvező véleménnyel voltak és nem javasoltak módosítást |A szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |Nem volt szükség külső szakértők bevonására. |Hatásvizsgálat Az alternatív választási lehetőség a három kérdéses rendelet megtartása lenne, amely ellentétes volna a jogbiztonság és az átláthatóság növelésére vonatkozó célkitűzéssel. A javaslat hozzájárul az acquis communautaire „megtisztításához”, amelynek csak gyakorlati értékű rendelkezéseket kellene tartalmaznia. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |A javasolt intézkedések összefoglalása A személyzeti szabályzat reformja miatt elavulttá vált három tanácsi rendelet hatályon kívül helyezése. |Jogalap Az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata |A szubszidiaritás elve A javaslat olyan területet érint, amely a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő okokból: |A javaslat három rendelet törlését célozza, mely célkitűzést nem lehet egyszerűbb intézkedésekkel elérni. |A javaslat nem ró pénzügyi vagy adminisztratív terhet a Közösségekre vagy a tagállamokra. |Az eszközök megválasztása |Javasolt eszköz(ök): rendelet. |Egyéb eszközök nem lennének alkalmasak a következő okokból. Három rendelet hatályon kívül helyezéséről van szó, amelyet szükségszerűen rendelet formájában kell végrehajtani. |KÖLTSÉGVETÉSI KIHATÁSOK |A javaslat nincs kihatással a Közösség költségvetésére. |KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓ |Egyszerűsítés |A javaslat egyszerűsíti a törvényi keretet. |A javaslat lehetővé teszi az acquis communautaire lerövidítését. |Érvényes törvényi rendelkezések visszavonása A javaslat elfogadása bizonyos törvényi rendelkezések visszavonásával jár. |1.  JavaslatA TANÁCS (EK, EURATOM) RENDELETEa Tanácsok 6/66/Euratom, 121/66/EGK rendeletének, a Tanácsok 7/66/Euratom, 122/66/EGK rendeletének és a Tanácsok 174/65/EGK, 14/65/Euratom rendeletének hatályon kívül helyezésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösségek tisztviselőinek a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletben[1] meghatározott személyzeti szabályzatára (a továbbiakban: személyzeti szabályzat), valamint egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeire,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel a Személyzeti Szabályzati Bizottság véleményére,mivel:(1) A Tanácsok a lakásbérleti támogatás fizetésére jogosító helyek jegyzékéről, a támogatás legmagasabb összegéről és a támogatás nyújtásának szabályairól szóló, 1966. július 28-i 6/66/Euratom, 121/66/EGK rendelete[2] meghatározza a személyzeti szabályzat VII. melléklete 14a. cikke végrehajtásának szabályait. Tekintettel arra, hogy az utóbbi cikket az Európai Közösségek tisztviselői személyzeti szabályzatának, valamint a Közösségek egyéb alkalmazottai alkalmazási feltételeinek módosításáról szóló, 2004. március 22-i 723/2004/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezte, [3] a 6/66/Euratom, 121/66/EGK rendelet tárgytalanná vált.(2) Ugyanez érvényes a Tanácsok a közlekedési támogatás fizetésére jogosító helyek jegyzékéről, a támogatás legmagasabb összegéről és nyújtásának szabályairól szóló, 1966. július 28-i 7/66/Euratom, 122/66/EGK rendeletére[4] a személyzeti szabályzat VII. melléklete 14b. cikkében előírt, a közlekedési támogatás fizetése juttatásának végrehajtási szabályai vonatkozásában. Ezt a cikket a 723/2004/EK, Euratom rendelet szintén hatályon kívül helyezte.(3) Ugyanez érvényes a Tanácsok a Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatában előírt biztosításmatematikai értékek kiszámítására használt, halálozási és fogyatékossági táblázatok és a várható illetménynövekedések megállapításáról szóló, 1965. december 28-i 174/65/EGK, 14/65/Euratom rendeletére[5], amelyet a személyzeti szabályzat VIII. melléklete 39. cikke végrehajtásának biztosítása végett fogadtak el, és amely cikket a 723/2004//EK, Euratom rendelet szintén hatályon kívül helyezte.(4) Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében feltétlenül hatályon kívül kell helyezni a Tanácsok fentebb említett rendeleteit, melyek tárgytalanná váltak,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 6/66/Euratom, a 121/66/EGK, a 7/66/Euratom, a 122/66/EGK és a 174/65/EGK, 14/65/Euratom rendelet ezennel hatályát veszti.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 56., 1968.3.4., 1. o. A legutóbb a 31/2005/EK, Euratom rendelettel (HL L 8., 2005.1.12., 1. o.) módosított rendelet.[2] HL 150., 1966.8.12., 2749. o. A legutóbb a 3358/94/ESZAK, EK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 356., 1994.12.31., 1. o.) módosított rendelet.[3] HL L 124., 2004.4.27., 1. o.[4] HL 150., 1966.8.12., 2751. o. A legutóbb a 2460/98/EK, ESZAK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 307., 1998.11.17., 4. o.) módosított rendelet.[5] HL 226., 1965.12.31., 3309. o.


|

52011PC0468

/* COM/2011/0468 végleges - 2011/0208 (NLE) */  Javaslat A TANÁCS RENDELETE az Európai Unió harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselőinek,valamint ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak javadalmazására2010. július 1-jétől alkalmazandókorrekciós szorzók megállapításáról

	INDOKOLÁSAz 1987. október 5-i 3019/87/Euratom, ESZAK, EGK rendelet módosította az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatát a X. melléklet bevezetésével, amely a harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselőkre vonatkozó különleges és kivételes rendelkezéseket tartalmazza.Ezzel külön fizetési rendszer került bevezetésre. A X. melléklet 11., 12. és 13. cikke az említett országokban szolgálatot teljesítő tisztviselők javadalmazásával foglalkozik. E rendszer szerint a javadalmazást Belgiumban euróban kell kifizetni, de fizethető – részben vagy egészben – az alkalmazás helye szerinti ország pénznemében is. Ebben az esetben a javadalmazás helyi pénznemben fizetett részére korrekciós szorzót kell alkalmazni.Az említett melléklet 13. cikkének első bekezdése értelmében a Tanácsnak hathavonta kellett megállapítania a harmadik országokban alkalmazandó korrekciós szorzókat.Az 1987. október 10-től alkalmazandó első korrekciós szorzókat a Tanács az 1988. július 18-i 2175/88/ESZAK, EGK, Euratom rendeletben határozta meg.Az új személyzeti szabályzat 2004. május 1-jei hatálybalépése óta (a 2004. március 22-i 723/2004/EK, Euratom rendelet) a szerződéses alkalmazottakra is e fizetési rendszer vonatkozik.Az említett új személyzeti szabályzat X. melléklete 13. cikkének első bekezdése értelmében a Tanácsnak évente egyszer kell megállapítania a harmadik országokban alkalmazandó korrekciós szorzókat.A legutóbbi, 2009. július 1-jén hatályba lépett korrekciós szorzókat a Tanács a 2010. augusztus 26-i 768/2010/EU rendeletben állapította meg.E javaslat az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselőinek, valamint ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak javadalmazására 2010. július 1-jétől alkalmazandó korrekciós szorzók megállapítására vonatkozik.Az Unión kívüli javadalmazási rendszer a személyzeti szabályzat 64. cikke értelmében a helyi pénznemben fizetett javadalmazások közötti, Brüsszelhez viszonyított vásárlóerő-egyenlőség elvén alapul.Ezen elv alkalmazásához szükség van az Eurostat vásárlóerő-paritásra vonatkozó számításaira. A korrekciós szorzó a vásárlóerő-paritás és az árfolyam hányadosaként kapott tényező. A korrekciós szorzók megállapításához a fő teendő tehát a különböző alkalmazási helyek és Brüsszel közötti vásárlóerő-paritások kiszámítása.Az alkalmazott árfolyamokat a költségvetési rendelet végrehajtási szabályai szerint kell megállapítani, a korrekciós szorzók alkalmazása időpontjának megfelelően.A javasolt rendelet mellékletében szereplő táblázatban megtalálható valamennyi alkalmazási hely tekintetében a 2010. júliusi korrekciós szorzó, amely az Eurostat által közölt paritásokon alapul. A 2009 júliusával való teljes körű összehasonlítást az alább közölt táblázat tartalmazza ( Summary of the Overall Change in the Parities ). A javaslat költségvetési vonzata igen csekély (százalékban kifejezve). Lásd „ Pénzügyi kimutatás ”.2011/0208 (NLE)JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz Európai Unió harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselőinek, valamint ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak javadalmazására 2010. július 1-jétől alkalmazandó korrekciós szorzók megállapításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 336. cikkére,tekintettel az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatát és az e Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeket meghatározó 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletre[1] és különösen annak X. melléklete 13. cikkének első bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,mivel:1.  Figyelembe kell venni a megélhetési költségek alakulását az Unión kívüli országokban, és ennek megfelelően meg kell állapítani az Unió harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselői, valamint ideiglenes és szerződéses alkalmazottai részére az alkalmazás helye szerinti ország pénznemében fizetett javadalmazásra 2010. július 1-jei hatállyal alkalmazandó korrekciós szorzókat.2.  A 613/2009/EK rendelet[2] alapján a kifizetéskor alkalmazott korrekciós szorzók a javadalmazások visszamenőleges hatályú felfelé vagy lefelé igazítását vonhatják maguk után.3.  A javadalmazásoknak az új korrekciós szorzókból eredő emelkedése esetén intézkedni kell a hátralék kifizetéséről.4.  A javadalmazásoknak az új korrekciós szorzók miatt bekövetkező csökkenése esetén intézkedni kell a túlfizetés visszafizetéséről a 2010. július 1-je és e rendelet hatálybalépésének időpontja közötti időszakra vonatkozóan.5.  Rendelkezni kell arról, hogy az esetleges visszafizetés csak az e rendelet hatálybalépésének időpontját megelőző legfeljebb hat hónapos időszakra vonatkozhat, és hogy hatása csak ezen időponttól számított legfeljebb tizenkét hónapos időszakban érvényesülhet hasonlóan ahhoz, amit az Unió tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak javadalmazására és járadékaira az Unión belül alkalmazandó korrekciós szorzókra vonatkozóan meghatároztak,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz Unió harmadik országokban szolgálatot teljesítő tisztviselői, valamint ideiglenes és szerződéses alkalmazottai részére az alkalmazás helye szerinti ország pénznemében fizetett javadalmazásra 2010. július 1-jei hatállyal alkalmazandó korrekciós szorzókat a melléklet tartalmazza.Az e javadalmazások kiszámításánál alkalmazott árfolyamok az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[3] végrehajtási szabályainak megfelelően kerülnek megállapításra, és 2010. július 1-jének felelnek meg.2. cikk1. Az intézmények a javadalmazásoknak a mellékletben megállapított korrekciós szorzókból származó emelkedése esetén visszamenőleges kifizetést eszközölnek.2. Az intézmények a javadalmazásoknak a mellékletben megállapított korrekciós szorzók miatt bekövetkező csökkenése esetén azokat visszamenőlegesen lefelé igazítják a 2010. július 1-je és e rendelet hatálybalépésének időpontja közötti időszakra vonatkozóan.A túlfizetés visszafizetésével járó visszamenőleges lefelé igazítás csak az e rendelet hatálybalépésének időpontját megelőző legfeljebb hat hónapos időszakra vonatkozik. A visszafizetés ütemezése az ugyanezen időponttól számított legfeljebb tizenkét hónapos időszak alatt oszlik meg.3. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLET2010. JÚLIUSALKALMAZÁS HELYE | Gazdasági paritások 2010. július | Átváltási árfolyam 2010. július (*) | Korrekciós szorzók 2010. július(**) |(***) | Afganisztán | 0 | 0 | 0 |Dél-Afrika | 6,319 | 9,318 | 67,8 |Albánia | 86,28 | 136,693 | 63,1 |Algéria | 73,2 | 94,6259 | 77,4 |Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | 37,3 | 61,6021 | 60,5 |Angola | 137 | 115,037 | 119,1 |Szaúd-Arábia | 3,619 | 4,4823 | 80,7 |Argentína | 3,321 | 4,8506 | 68,5 |Örményország | 376,7 | 453,4 | 83,1 |Ausztrália | 1,542 | 1,425 | 108,2 |Azerbajdzsán | 1,088 | 0,9806 | 111 |Banglades | 50,15 | 85,5047 | 58,7 |Barbados | 2,979 | 2,4518 | 121,5 |Belarusz | 2610 | 3722,37 | 70,1 |Belize | 1,81 | 2,4049 | 75,3 |Benin | 610,3 | 655,957 | 93 |Bolívia | 5,66 | 8,563 | 66,1 |Bosznia-Hercegovina (Banja Luka) | 1,253 | 1,95583 | 64,1 |Bosznia-Hercegovina (Szarajevó) | 1,456 | 1,95583 | 74,4 |Botswana | 5,447 | 8,62069 | 63,2 |Brazília | 2,459 | 2,1946 | 112 |Burkina Faso | 634,6 | 655,957 | 96,7 |(***) | Burundi | 0 | 0 | 0 |Kambodzsa | 4448 | 5201 | 85,5 |Kamerun | 612,1 | 655,957 | 93,3 |Kanada | 1,207 | 1,2812 | 94,2 |Zöld-foki-szigetek | 81,84 | 110,265 | 74,2 |Chile | 452,4 | 652,86 | 69,3 |Kína | 8,31 | 8,2918 | 100,2 |Ciszjordánia – Gázai-övezet | 5,512 | 4,7628 | 115,7 |Kolumbia | 2185 | 2304,82 | 94,8 |Kongó (Brazzaville) | 765,4 | 655,957 | 116,7 |Dél-Korea | 1577 | 1484,96 | 106,2 |Costa Rica | 599,1 | 641,853 | 93,3 |Elefántcsontpart | 634,7 | 655,957 | 96,8 |Horvátország | 5,972 | 7,1973 | 83 |Kuba | 1,006 USD | 1,2198 USD | 82,5 |Dzsibuti | 237,9 | 216,784 | 109,7 |Egyiptom | 4,159 | 6,99795 | 59,4 |Salvador | 0,9752 USD | 1,2198 USD | 79,9 |Ecuador | 0,9829 USD | 1,2198 USD | 80,6 |Eritrea | 17,91 | 18,8103 | 95,2 |Egyesült Államok (New York) | 1,286 | 1,2198 | 105,4 |Egyesült Államok (Washington) | 1,232 | 1,2198 | 101 |Etiópia | 15,26 | 16,7933 | 90,9 |Gabon | 685 | 655,957 | 104,4 |Gambia | 28,07 | 32,8 | 85,6 |Grúzia | 1,652 | 2,2603 | 73,1 |Ghána | 1,284 | 1,75825 | 73 |Guatemala | 7,756 | 9,7462 | 79,6 |Guinea (Conakry) | 4931 | 7293,53 | 67,6 |Bissau-Guinea | 624,3 | 655,957 | 95,2 |Guyana | 173,2 | 250,657 | 69,1 |Haiti | 54,21 | 50,0791 | 108,2 |Honduras | 19,13 | 23,129 | 82,7 |Hong-Kong | 10,35 | 9,4958 | 109 |Fidzsi-szigetek | 1,573 | 2,43635 | 64,6 |Salamon-szigetek | 10,8 | 9,7236 | 111,1 |India | 39,17 | 56,702 | 69,1 |Indonézia (Banda Aceh) | 8672 | 11052,7 | 78,5 |Indonézia (Jakarta) | 9431 | 11052,7 | 85,3 |(***) | Irak | 0 | 0 | 0 |Izland | 149,4 | 157,29 | 95 |Izrael | 5,229 | 4,7628 | 109,8 |Jamaica | 112 | 104,64 | 107 |Japán (Tokió) | 162,6 | 108,31 | 150,1 |Jordánia | 0,8491 | 0,86484 | 98,2 |Kazahsztán (Astana) | 174 | 180,65 | 96,3 |Kenya | 83,16 | 99,834 | 83,3 |Kirgizisztán | 44,4 | 56,1108 | 79,1 |Koszovó (Pristina) | 0,6088 | 1 | 60,9 |Laosz | 8644 | 10164 | 85 |Lesotho | 6,406 | 9,318 | 68,7 |Libanon | 1612 | 1838,85 | 87,7 |Libéria | 1,321 USD | 1,2198 USD | 108,3 |Líbia | 1,011 | 1,6193 | 62,4 |Madagaszkár | 2218 | 2720,67 | 81,5 |Malajzia | 3,189 | 3,9692 | 80,3 |Malawi | 166 | 184,836 | 89,8 |Mali | 657,2 | 655,957 | 100,2 |Marokkó | 8,577 | 10,997 | 78 |Mauritius | 32,06 | 40,028 | 80,1 |Mauritánia | 233,1 | 346,305 | 67,3 |Mexikó | 12,22 | 15,6591 | 78 |Moldova | 10,16 | 15,7927 | 64,3 |Montenegró | 0,6501 | 1 | 65 |Mozambik | 29,96 | 42,61 | 70,3 |Namíbia | 8,034 | 9,318 | 86,2 |Nepál | 75,54 | 90,77 | 83,2 |Nicaragua | 16,53 | 26,0955 | 63,3 |Niger | 578 | 655,957 | 88,1 |Nigéria (Abuja) | 179,9 | 181,748 | 99 |Norvégia | 11,12 | 7,9085 | 140,6 |Új-Kaledónia | 135,5 | 119,332 | 113,5 |Új-Zéland | 1,764 | 1,7579 | 100,3 |Uganda | 1946 | 2768,57 | 70,3 |Üzbegisztán | 1095 | 1942,23 | 56,4 |Pakisztán | 54,66 | 104,835 | 52,1 |Panama | 0,8233 USD | 1,2198 USD | 67,5 |Pápua Új-Guinea | 3,58 | 3,4638 | 103,4 |Paraguay | 3881 | 5830,04 | 66,6 |Peru | 3,165 | 3,4502 | 91,7 |Fülöp-szigetek | 44,41 | 56,609 | 78,5 |Közép-afrikai Köztársaság | 664,5 | 655,957 | 101,3 |Kongói Demokratikus Köztársaság (Kinshasa) | 1,801 USD | 1,2198 USD | 147,6 |Dominikai Köztársaság | 31,13 | 44,0387 | 70,7 |Oroszország | 40,98 | 38,13 | 107,5 |Ruanda | 702,7 | 721,185 | 97,4 |Szamoa | 2,91 | 3,15976 | 92,1 |Szenegál | 592,1 | 655,957 | 90,3 |Szerbia (Belgrád) | 70,63 | 104,089 | 67,9 |Sierra Leone | 5193 | 4764,26 | 109 |Szingapúr | 2,062 | 1,7075 | 120,8 |Szudán (Kartúm) | 2,663 | 3,01508 | 88,3 |Srí Lanka | 114,1 | 140,185 | 81,4 |(***) | Dél-Szudán (Juba) | 0 | 0 | 0 |Svájc (Bern) | 1,586 | 1,3258 | 119,6 |Svájc (Genf) | 1,617 | 1,3258 | 122 |Suriname | 2,179 | 3,46 | 63 |Szváziföld | 6,689 | 9,318 | 71,8 |Szíria | 52,11 | 57,71 | 90,3 |Tádzsikisztán | 3,751 | 5,34565 | 70,2 |Tajvan | 35,34 | 39,365 | 89,8 |Tanzánia | 1295 | 1691,16 | 76,6 |Csád | 733,3 | 655,957 | 111,8 |Thaiföld | 32,43 | 39,564 | 82 |Kelet-Timor | 1,212 USD | 1,2198 USD | 99,4 |Togo | 563,8 | 655,957 | 86 |Trinidad és Tobago | 7,192 | 7,85895 | 91,5 |Tunézia | 1,338 | 1,8572 | 72 |Törökország | 1,899 | 1,9303 | 98,4 |Ukrajna | 7,584 | 9,69851 | 78,2 |Uruguay | 24,06 | 25,5548 | 94,2 |Vanuatu | 152,5 | 127,05 | 120 |Venezuela | 4,246 | 5,23861 | 81,1 |Vietnam | 13488 | 23380,7 | 57,7 |Jemen | 202,4 | 278,652 | 72,6 |Zambia | 4985 | 6254,26 | 79,7 |(***) | Zimbabwe | 0 | 0 | 0 |(*) | 1 EUR = a nemzeti valuta x egysége, kivéve Kubát, Salvadort, Ecuadort, Libériát, Panamát, a Kongói Demokratikus Köztársaságot, Kelet-Timort, ahol helyette az USD-t használják. |(**) | Brüsszel = 100. |(***) Adatok nem állnak rendelkezésre a helyi instabilitásból adódó nehézségek vagy a megbízható adatok hiánya miatt. |N.B.: | A gazdasági paritás vagy vásárlóerő-paritás fogalma alatt a következő értendő: |A Brüsszelben vásárolt termékkel megegyező termék megvásárlásához szükséges helyi pénzegység száma (/ EUR). |Az első oszlopban (PPP) közölt számadat az árfolyam (TX) és a korrekciós szorzó (CC) szorzatának eredménye. |A CC kiszámításához használt matematikai képlet tehát: PPP (melyet az Eurostat ad meg) osztva TX = CC. |Az alkalmazottaknak járó összeget mindig az e táblázatban rögzített állandó értékű PPP alkalmazásával kell kiszámolni – és nem pedig minden egyes alkalommal a CC és a tranzakció időpontjának megfelelő TX megszorzása által, tekintettel arra, hogy ez utóbbi TX változó, és így eltérő (hibás) PPP-t kapnánk eredményül. |PÉNZÜGYI KIMUTATÁS1. AZ INTÉZKEDÉS CÍMEAz Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselőinek, valamint ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak javadalmazására 2010. július 1-jétől alkalmazandó korrekciós szorzók megállapításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslat.2. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEKEurópai Bizottság (BGUE-B2011): XX-01.01.02-11.01, 08.01.05.01, 19.01.04.02-02,19.01.04.03-02, 21.01.04.01-02, 21.01.04.10.EKSZ (B2011): 1100, 3000, 3001.3. JOGALAPA személyzeti szabályzat X. mellékletének 12. és 13. cikke.4. PÉNZÜGYI HATÁS4.1 A teljes Európai Bizottság + EKSZ költségvetés tekintetébenA harmadik országokban dolgozó teljes személyi állomány 2010. évi javadalmazásának becsült összege 187.175.000 € (1)A 2010. évi tényleges kiadások becsült összege helyi pénznemben, kizárólag az érintett alkalmazottakra vonatkozóan 12.884.461 € (2)A 2010. júliusi korrekciós szorzók becsült kihatása + 1.305.029 € (3)Különbözet[( 3) : (1) =] + 0,006973[(3) : (2) =] + 0,1012874.2 Az Európai Bizottság költségvetése tekintetébenA 2010. évi tényleges kiadások becsült összege helyi pénznemben, kizárólag az érintett alkalmazottakra vonatkozóan 7.166.250 € (1)A 2010. júliusi korrekciós szorzók becsült kihatása + 659.617 € (2)Különbözet[( 2) : (1) =] + 0,0920454.3 Az EKSZ költségvetése tekintetébenA 2010. évi tényleges kiadások becsült összege helyi pénznemben, kizárólag az érintett alkalmazottakra vonatkozóan 5.718.211 € (1)A 2010. júliusi korrekciós szorzók becsült kihatása + 645.412 € (2)Különbözet[( 2) : (1) =] + 0,1128694Megjegyzés: A részletes adatokat az alaptáblázat tartalmazza, amely a mérete miatt kizárólag elektronikus ( Excel ) formátumban elérhető. Kérésre az EEAS/MDR/C3 osztály azt rendelkezésre bocsátja. Először a Table coef correct (a korrekciós szorzók táblázata) fül szemlélteti a korrekciós szorzók alakulását a megelőző tizenkét hónap során, illetve e táblázat segítségével azok összehasonlíthatók a 2010. júliusra érvényes jelenlegi javaslattal. Továbbá a Calculs (számítások) fül tartalmazza az érintett személyeket, azok javadalmazását helyi pénznemben, valamint szolgálati helyüket. Továbbá a Synthèse fonct contract (tisztviselők/szerződéses alkalmazottak összesítése) fül alkalmazotti kategóriák szerinti bontásban (FO – tisztviselők és AC – szerződéses alkalmazottak) nyújt tájékoztatást a vonatkozó összegekről. Végül a Synthèse budget (a költségvetés összesített táblázata) fül szemlélteti: a végösszeget alkotó különböző részösszegek költségvetési soronkénti csoportosításban találhatók (soronként egy oszlop, ahol a költségvetési kódok kapcsolódnak a PMO különböző kódjaihoz).[1] HL L 56., 1968.3.4., 1. o.[2] HL L 181., 2009.7.14., 1. o.[3] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52008PC0563

Javaslat: a Tanács rendelete a Közösség leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás tekintetében a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet és a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) módosításáról {SEC(2008) 2436} {SEC(2008) 2437}  /* COM/2008/0563 végleges - CNS 2008/0183 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 17.9.2008COM(2008) 563 végleges2008/0183 (CNS)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa Közösség leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás tekintetében a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet és a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) módosításáról{SEC(2008) 2436} {SEC(2008) 2437}INDOKOLÁS1. A javaslat háttereA 3730/87/EGK tanácsi rendelet megállapította a kijelölt szervezeteknek az intervenciós készletekből származó élelmiszerekkel a Közösség leginkább rászoruló személyei számára történő szétosztás céljából való ellátására vonatkozó általános szabályait. E rendeletet később hatályon kívül helyezték és beillesztették a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló rendeletbe (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet).A Közösség által biztosított intervenciós készletek több mint két évtizeden keresztül az a leginkább rászorulóknak nyújtott élelmiszersegélyek megbízható forrását jelentették. A Közösség egymást követő bővítéseivel, amelynek következtében jelentősen megnőtt a Közösség rászoruló népessége, az élelmiszerosztás iránti igény is megnőtt. 2006-ban több, mint 13 millióan élvezték e támogatási program előnyeit. Ezen kívül az emelkedő élelmiszerárak kedvezőtlen hatást gyakorolnak a leginkább rászoruló személyek élelmiszerellátásának biztonságára, és növelik az élelmiszersegélyek nyújtásának költségeit.A közös agrárpolitika (KAP) célkitűzései között, amelyeket a Szerződés 33. cikke határoz meg, szerepel a piacok stabilizálása és a fogyasztók elfogadható ár ellenében történő ellátásának biztosítása. Az évek során a program keretében megvalósított élelmiszerosztási tervek segítették mindkét célkitűzés elérését, és a Közösség leginkább rászoruló személyei élelmezési bizonytalanságának csökkentésével létfontosságú eszköznek bizonyultak, amely – miközben csökkentette az intervenciós készleteket – hozzájárult az élelmiszerek széleskörű hozzáférhetőségének garantálásához az Európai Unióban.Az elmúlt években a KAP-ot jelentősen átalakították, áthelyezve a hangsúlyt a termelékenység növelésének elsődleges célkitűzéséről a mezőgazdaság hosszú távú fenntarthatóságának fokozására. Ebben az összefüggésben az intervenciót mint szabályozási eszközt egyes termékek, így az olívaolaj, a cukor és a kukorica tekintetében teljesen megszüntették, a többi termék vonatkozásában pedig visszaállították eredeti, biztonsági háló szerepét. Ennek eredményeképpen a közösségi program az élelmiszerek biztosítása érdekében egyre nagyobb mértékben támaszkodott a piaci vásárlásra.Az Európai Parlament a legrászorultabbak élelmiszer-segélyezése európai programjának megvalósításában részt venni jogosult karitatív szervezetek ellátásáról szóló, 2006. április 4-i nyilatkozatában aggodalmát fejezte ki a rászorulók számára nyújtott európai élelmiszersegély-program jövője iránt, és annak megerősítéseként, hogy szükség van e személyek élelmezési igényeinek kielégítésére, felkérte a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyék folyamatos programmá az európai élelmiszersegély-programot.A közelmúltban, 2008. május 22-én az Európai Parlament állásfoglalást fogadott el az emelkedő élelmiszerárakról az EU-ban és a fejlődő országokban, amelyben hangsúlyozta az élelmiszerhez való jog alapvető jellegét és annak szükségességét, hogy minden ember mindenkor elegendő élelmiszerhez juthasson az aktív, egészséges élet biztosítása érdekében.A Bizottság 2008. május 20-i, „Az emelkedő élelmiszerárak jelentette kihívás kezelése - Irányvonalak az uniós fellépés számára” című közleményében már elismerte e program fontosságát. 2008. június 18-án a Parlament előtt mondott beszédében az Európai Bizottság elnöke jelezte, hogy a Bizottság e kezdeményezés költségvetésének kétharmadával való emelését tervezi.- Konzultáció az érdekelt felekkel és hatásvizsgálatA Közösség élelmiszerosztási programjára vonatkozó internet-alapú nyilvános konzultáció nagy reakciót váltott ki, a válaszolók elsöprő többsége támogatta a közösségi élelmiszerosztási program folytatását. A tagállamokban a szétosztásban részt vevő jótékonysági szervezetektől két munkaértekezleten, 2008. április 11-én és július 15-én kértek javaslatokat, a nemzeti hatóságok pedig a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság keretében terjesztették elő a program végrehajtására vonatkozó álláspontjukat.A Bizottság jobb szabályozási kötelezettségvállalásával összhangban négy lehetőség hatásait vizsgálta meg: „status quo”, e szerint továbbra is az intervenciós készletek jelentenék az egyetlen állandó élelmiszerforrást; „intervenciós készletek, piaci vásárlással kiegészítve”, amely a programot az intervenciós készletekből való kivonásra alapítaná, ha ilyen készletek rendelkezésre állnak, kiegészítve a piaci vásárlással; „csak piaci vásárlás”, e szerint az intervenciós készletek felhasználása a továbbiakban nem lenne lehetséges; és „az élelmiszerosztás megszüntetése”, e szerint az élelmiszerosztási programot fokozatosan vagy egy lépésben megszüntetnék. A hatásvizsgálat megállapította, hogy a kitűzött célok a legsikeresebben a második és a harmadik lehetőség alkalmazásával érhetők el.2. A javaslat elemeiEbben az összefüggésben a Bizottság az élelmiszerosztási program felülvizsgálatát javasolja, az alábbi tényezők alapján:-  Az ellátás két forrása. Az élelmiszer származhat intervenciós készletekből vagy a piacról. Ez utóbbi a jövőben nem korlátozódna azokra az esetekre, amikor átmenetileg nem állnak rendelkezésre intervenciós készletek. Ha azonban megfelelő intervenciós készletek állnak rendelkezésre, akkor ezek felhasználása elsőbbséget fog élvezni.-  A kiosztásra kerülő élelmiszerek nagyobb választéka. A program keretében kiosztott élelmiszerek táplálkozástani egyensúlyának javítása érdekében a kiosztásra kerülő termékeket a jövőben nem korlátoznák az intervenció alá tartozó termékekre. Az élelmiszereket a tagállami hatóságok választanák ki táplálkozástani szempontok alapján, és a civil társadalmi partnerekkel együttműködésben osztanák ki.-  Hosszú távú perspektíva. Az élelmiszerosztási tevékenység hosszú távú tervezést és alapos előkészítést igényel az érintett nemzeti hatóságok és a civil társadalmi partnerek részéről. Hatékonyságának növelése érdekében a közösségi élelmiszerosztási programot három évre hoznák létre. A segély második és harmadik évre megjelölt összegei csak indikatív jellegűek lennének, ezeket a későbbiekben a költségvetési hatóságnak még jóvá kellene hagynia.-  Világosabb prioritások. A tagállamok segély iránti kérelmeiket nemzeti élelmiszerosztási programokra alapítanák, amelyekben kifejtenék a leginkább rászorulók részére történő élelmiszerosztásra vonatkozó célkitűzéseiket és prioritásaikat.-  Társfinanszírozás. A társfinanszírozás bevezetése alátámasztaná a program kohéziós aspektusát, biztosítaná a megfelelő tervezést és erősítené a szinergia-hatásokat. A zökkenőmentes bevezetés elősegítése és a rendelkezésre bocsátott közösségi források továbbra is magas arányú igénybevétele érdekében a 2010–2012-re szóló tervben a közösségi társfinanszírozás aránya 75 %-ot, illetve a kohéziós támogatásban részesülő tagállamokban 85 %-ot tenne ki. Ezt követően, a 2013–2015-ös tervtől kezdődően a közösségi társfinanszírozás aránya 50 %-ot, illetve 75 %-ot tenne ki.-  A nyomon követés és a rendszeres jelentéstétel megerősítése. A különböző szintű jelentéstételi kötelezettségekre vonatkozó előírások szigorodnának; többek között a Bizottság is jelentést nyújtana be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak legkésőbb 2012. december 31-ig.3. Költségvetési vonzatokA javasolt szabályok célja a Közösség leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztási programra vonatkozó új rendelkezések végrehajtása. Az új rendszer közösségi társfinanszírozásban fog részesülni; ezért szükséges az 1290/2005/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének módosítása. E szabályok önmagukban nem gyakorolnak hatást a költségvetésre. A költségvetési hatás a 2010-es élelmiszerosztási programmal fog jelentkezni, és azt e program elkészítésekor fogják meghatározni.2008/0183 (CNS)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa Közösség leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás tekintetében a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet és a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére[1],mivel:(1) A kijelölt szervezeteknek az intervenciós készletekből származó élelmiszerekkel a Közösség leginkább rászoruló személyei számára történő szétosztás céljából való ellátására vonatkozó általános szabályok megállapításáról szóló, 1987. december 10-i 3730/87/EGK tanácsi rendelet[2], amelyet később hatályon kívül helyeztek és beillesztettek az 1234/2007/EK tanácsi rendeletbe[3], több mint két évtizeden keresztül a Közösség legrászorultabb személyei között kiosztott élelmiszerek megbízható forrásául szolgált.(2) A közös agrárpolitika (KAP) célkitűzései között, amelyeket a Szerződés 33. cikke határoz meg, szerepel a piacok stabilizálása, valamint a fogyasztók elfogadható ár ellenében történő ellátásának biztosítása. Az évek során a program keretében megvalósított élelmiszerosztási tervek sikeresen előmozdították mindkét célkitűzés megvalósulását, és a Közösség leginkább rászoruló személyei élelmezési bizonytalanságának csökkentésével létfontosságú eszköznek bizonyultak, amely – miközben csökkentette az intervenciós készleteket – hozzájárult az élelmiszerek széleskörű hozzáférhetőségének garantálásához a Közösségben.(3) Az Európai Parlament a legrászorultabbak élelmiszer-segélyezése európai programjának megvalósításában részt venni jogosult karitatív szervezetek ellátásáról szóló, 2006. április 4-i nyilatkozatában[4] megállapította, hogy a rászorulók számára nyújtott európai élelmiszersegély-program megállta a helyét, és európai polgárok milliói számára vált létfontosságúvá. Ezen kívül aggodalmát fejezte ki a rászorulók számára nyújtott európai élelmiszersegély-program jövőjéért, és annak megerősítéseként, hogy szükség van e személyek élelmezési igényeinek kielégítésére, többek között felkérte a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tegyék folyamatos programmá az európai élelmiszersegély-programot.(4) A Közösség egymást követő bővítései következtében megnőtt az élelmiszersegély-programok lehetséges kedvezményezettjeinek száma a Közösségben. Ugyanakkor az emelkedő élelmiszerárak kedvezőtlen hatást gyakoroltak a leginkább rászoruló személyek élelmiszerellátásának biztonságára és növelték az élelmiszersegélyek nyújtásának költségeit. Ennek eredményeként az évek során nőtt az eredetileg a 3730/87/EGK rendelettel létrehozott program jelentősége. Ezért alapvető jelentőségű a program folytatása közösségi szinten és további kiigazítása a változó piaci fejlemények tükrében.(5) A jelenlegi élelmiszerosztási program a közösségi intervenciós készletekből származó termékek szétosztásán alapul, amelyet ideiglenes jelleggel piaci beszerzések egészítenek ki. A KAP sorozatos reformjai és a termelői árak kedvező alakulása azonban az intervenciós készletek, valamint a rendelkezésre álló termékek körének fokozatos csökkenéséhez vezetett. Következésképpen a piaci beszerzéseket is a program állandó ellátási forrásává kell tenni az intervenciós készletek kiegészítése érdekében arra az esetre, ha nem állnak rendelkezésre megfelelő intervenciós készletek.(6) Egy közösségi program nem jelentheti a Közösségben az élelmiszersegély iránti növekvő igényre adott egyetlen választ. A leginkább rászorulók élelmiszerbiztonságának megteremtéséhez ugyanígy szükség van a közigazgatás által végrehajtott nemzeti politikákra és a civil társadalom mobilizálására. Egy erős kohéziós elemet tartalmazó közösségi program azonban mintául szolgálhat a leginkább rászorulók részére történő élelmiszerosztáshoz, segítheti a szinergiahatások létrejöttét és ösztönözheti a rászorulók élelmiszerbiztonságának növelésére irányuló állami és magánkezdeményezéseket. Ezen kívül, tekintettel a rendelkezésre álló csökkenő intervenciós készletek földrajzi szóródására a tagállamokban, hozzájárulhat ezek legjobb felhasználásához. Ezért a közösségi program nem érintheti az ilyen nemzeti politikákat.(7) A közösségi program kohéziós aspektusának teljes mértékű kihasználása és az így létrehozott szinergiahatások erősítése, valamint a megfelelő tervezés biztosítása érdekében rendelkezni kell arról, hogy a tagállamok társfinanszírozzák az élelmiszerosztási programot. Meg kell határozni a legmagasabb közösségi társfinanszírozási arányt, és a Közösség pénzügyi hozzájárulását hozzá kell adni az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) történő finanszírozásra jogosult intézkedéseknek az 1290/2005/EK tanácsi rendelet[5] 3. cikke (1) bekezdésében foglalt felsorolásához. A módosított program alkalmazásának első éveiben magasabb társfinanszírozási arányokat kell alkalmazni a források folyamatos magas szintű igénybevételének és a társfinanszírozás fokozatos bevezetésének biztosítására, a zökkenőmentes átmenet megteremtésére és azon kockázat elkerülése érdekében, hogy a források esetleges hiánya miatt a program leálljon.(8) Az EMGA-ból származó hozzájárulás arányát a Kohéziós Alapból történő finanszírozásra jogosult, a 2006/596/EK bizottsági határozat[6] I. mellékletében, vagy későbbi vonatkozó határozatokban felsorolt tagállamok helyzetének figyelembevételével kell megállapítani a Közösség gazdasági és társadalmi kohéziójának erősítése érdekében.(9) A tapasztalatok azt mutatják, hogy a program irányítása terén bizonyos kiigazításokra van szükség, különösen azért, hogy többéves tervek segítségével hosszabb távú perspektívát lehessen nyújtani a tagállamok és a kijelölt szervezetek számára. A Bizottságnak ezért hároméves terveket kell létrehoznia a program végrehajtására, a tagállamok Bizottsággal közölt kérelmei és más, a Bizottság által relevánsnak ítélt információk alapján. A tagállamoknak a hároméves terv keretében kiosztásra kerülő élelmiszerek iránti kérelmüket nemzeti élelmiszerosztási programokra kell alapítaniuk, amelyek tartalmazzák a leginkább rászoruló személyek részére történő élelmiszerosztásra vonatkozó célkitűzéseiket és prioritásaikat. A Bizottságnak ezért objektív módszereket kell meghatároznia a rendelkezésre álló források elosztására.(10) Az 1290/2005/EK és az 1234/2007/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1290/2005/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése a következő g) ponttal egészül ki:„g) a Közösség pénzügyi hozzájárulása a Közösség leginkább rászoruló személyei számára történő élelmiszerosztáshoz az 1234/2007/EK rendelet 27. cikke alapján.”2. cikkAz 1234/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:1. A 27. cikk helyébe a következő szöveg lép:„27. cikk A Közösség leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás(1) Az intervenciós készletekből termékeket kell rendelkezésre bocsátani, vagy a piacon élelmiszereket kell vásárolni annak érdekében, hogy lehetővé váljék a Közösség leginkább rászoruló személyei számára történő élelmiszerosztás a tagállamok által kijelölt szervezeteken keresztül.Az élelmiszerek piaci beszerzésére csak akkor kerül sor, ha élelmiszerosztásra alkalmas intervenciós készletek nem állnak rendelkezésre.(2) A programban részt venni kívánó tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti élelmiszerosztási programjaikat, amelyek tartalmazzák a hároméves időszak alatt szétosztandó élelmiszermennyiség iránti kérelmüket és más releváns információkat.(3) Az (1) bekezdésben említett program a Bizottság által készített hároméves terveken alapul, amelyeknek a tagállamok (2) bekezdéssel összhangban közölt kérelmei és a Bizottság által relevánsnak ítélet más információk szolgálnak alapjául.A hároméves terv tagállamonként meghatározza a Közösség által biztosított éves keretösszegeket és a tagállamok éves hozzájárulásának legalacsonyabb és legmagasabb összegeit, amelyet a Bizottság a 43. cikk g) pontjával összhangban elfogadásra kerülő végrehajtási szabályokban meghatározandó módszereknek megfelelően állapít meg. A program második és harmadik évére megállapított keretösszegek indikatív jellegűek. A programban részt vevő tagállamok minden évben megerősítik a (2) bekezdésben említett kérelmeket. E megerősítéseket követően a Bizottság minden következő évben dönt a végleges keretösszegekről, a költségvetésben rendelkezésre álló előirányzatok korlátai között.A hároméves terv az élelmiszerosztási program végrehajtását érintő fejlemények tükrében módosítható.(4) A tagállamok által az (1) bekezdés szerint kijelölt szervezetek nem lehetnek kereskedelmi vállalkozások.Az (1) bekezdésben említett élelmiszereket ingyenesen kell a kijelölt szervezetek rendelkezésére bocsátani.A leginkább rászoruló személyek részére történő élelmiszerosztása) ingyenes; vagyb) olyan áron történik, amely semmi esetben sem haladja meg az intézkedést végrehajtó kijelölt szervezetnél felmerülő, a (6) bekezdés második albekezdésének b) pontja alapján fedezhető költségektől eltérő költségek által indokolt szintet,(5) A programban részt vevő tagállamoka) éves jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a program végrehajtásáról;b) megfelelő időben tájékoztatják a Bizottságot az élelmiszerosztási programok végrehajtását érintő fejleményekről.(6) A program keretében támogatható költségek:a) az intervenciós készletekből rendelkezésre bocsátott és – a minőségi különbségek figyelembevétele érdekében szükség esetén együtthatókkal kiigazított – intervenciós áron elszámolt termékek költségei;b) a piacon vásárolt élelmiszerek költségei.Az alábbi költségek a 43. cikk g) pontjával összhangban támogathatónak tekinthetők:a) az (1) bekezdésben említett élelmiszereknek a kijelölt szervezetekhez történő szállításának költségei;b) az élelmiszerek szállításának költségei, valamint a kijelölt szervezeteknek a program végrehajtásával közvetlenül összefüggő igazgatási költségei.(7) A Közösség társfinanszírozza a program keretében támogatható költségeket.A Közösség általi társfinanszírozás aránya nem haladja mega) a 2010. január 1-jén kezdődő hároméves terv esetében a támogatható költségek 75 %-át, illetve a 2006/596/EK bizottsági határozat* I. mellékletében felsorolt, a Kohéziós Alapból a 2007–2013. közötti időszakra történő finanszírozásra jogosult tagállamokban a támogatható költségek 85 %-át.b) ezt követő hároméves tervek esetében a támogatható költségek 50 %-át, illetve a 2006/596/EK határozat I. mellékletében és ezt követő határozatokban felsorolt, a Kohéziós Alapból egy adott évre történő finanszírozásra jogosult tagállamokban a támogatható költségek 75 %-át.(8) A közösségi program nem érinti a közösségi jogot tiszteletben tartó nemzeti programokat, amelyek alapján a leginkább rászoruló személyek részére élelmiszerosztásra kerül sor.* HL L 243., 2006.9.6., 47. o.”2. A 43. cikkben a g) és a h) pont helyébe az alábbi szöveg lép:„g) a 27. cikkben foglalt, a leginkább rászoruló személyek részére történő élelmiszerosztásra vonatkozó terv, beleértve a pénzügyi és költségvetési igazgatásra, az intervenciós termékek tagállamok közötti átruházására, valamint a támogatható költségekre és a 27. cikk (6) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett együtthatókra vonatkozó szabályokat is;h) a 27. cikk (3) bekezdésében foglalt hároméves terv kidolgozása és módosítása, beleértve a végleges keretösszegekről szóló bizottsági határozatokat is;”3. A 184. cikk a következő 9. ponttal egészül ki:„9. legkésőbb 2012. december 31-ig – megfelelő javaslatok kíséretében – az Európai Parlament és a Tanács részére a 27. cikkben megállapított, a Közösség leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztási program alkalmazásáról.”3. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.A 2010. január 1-jén vagy azt követően kezdődő hároméves tervek tekintetében alkalmazandó.A 2009-es szétosztási terv végrehajtására az 1. és 2. cikknek megfelelően módosított rendelkezések azon szövege alkalmazandó, amely e rendelet hatályba lépése előtt volt hatályos.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökPÉNZÜGYI KIMUTATÁS |1. | KÖLTSÉGVETÉSI MEGNEVEZÉS: 05 02 04 01 | ELŐIRÁNYZATOK 2008-RA: 307 millió EUR |2. | CÍM: A Tanács rendelete a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet és a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló 1234/2007/EK rendelet (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) módosításáról |3. | JOGALAP: Az Európai Közösséget létrehozó szerződés 37. cikke |4. | CÉLKITŰZÉSEK: A leginkább rászoruló személyek részére történő élelmiszerosztási programra vonatkozó új rendelkezések végrehajtása |5. | PÉNZÜGYI KIHATÁSOK | 12 HÓNAPOS IDŐSZAK (millió EUR) | FOLYÓ PÉNZÜGYI ÉV 2008 (millió EUR) | KÖVETKEZŐ PÉNZÜGYI ÉV 2009 (millió EUR) |5.0 | KIADÁSOK - AZ EK-KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE (VISSZATÉRÍTÉSEK/BEAVATKOZÁSOK) - A NEMZETI HATÓSÁGOK TERHÉRE - MÁS | - | - | - |5.1 | BEVÉTELEK - AZ EK SAJÁT FORRÁSAI (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK) - NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK | - | - | - |2010 | 2011 | 2012 | 2013 |5.0.1 | KIADÁSI ELŐIRÁNYZAT | (a) | - | - | - |5.1.1 | BEVÉTELI ELŐIRÁNYZAT | - | - | - | - |5.2 | SZÁMÍTÁS MÓDJA: - |6.0 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL? | IGEN NEM |6.1 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS ALCÍMEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL? | IGEN NEM |6.2 | SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE? | IGEN NEM |6.3 | SZÜKSÉG LESZ-E ELŐIRÁNYZATOK BEVEZETÉSÉRE JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE? | IGEN NEM |ÉSZREVÉTELEK: (a) A javasolt szabályok célja a Közösség leginkább rászoruló személyei számára történő élelmiszerosztási programra vonatkozó új rendelkezések végrehajtása. Az új programot a Közösség társfinanszírozza majd, ezért szükséges az 1290/2005/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének kiegészítése. E szabályok önmagukban nem járnak hatással a költségvetésre. A költségvetési kihatás a 2010-es élelmiszerosztási programmal fog jelentkezni, és azt e program elkészítésekor fogják meghatározni. |[1] XX[2] HL L 352., 1987.12.15., 1. o.[3] HL L 299., 2007.11.16., 1. o.[4] HL C 293. E, 2006.12.2., 170. o.[5] HL L 209., 2005.8.11., 1. o.[6] HL L 243., 2006.9.6., 47. o.


				|

		52013PC0186

			Javaslat A TANÁCS RENDELETE a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének módosításáról /* COM/2013/0186 final - 2013/0098 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
E tanácsi rendelettervezet célja, hogy autonóm
alapon vámmentességet biztosítson olyan síkpanel megjelenítőkre
vonatkozóan, amelyek megfelelő mértékben tudnak automata adatfeldolgozó
gépektől érkező jeleket megjeleníteni. E kifejezés a síkpanel
megjelenítőkre vonatkozik, amelyek jóllehet nem kizárólag vagy
elsősorban az automata adatfeldolgozó rendszerben használatosak, a
felhasználó számára megfelelő szintű teljesítménnyel képesek az
automata adatfeldolgozó gépektől érkező jeleket megjeleníteni.
A harmonizált rendszer (HR) 8528 51
vámtarifaalszám alá „kizárólag vagy elsősorban a 8471 vtsz. alá tartozó
automatikus adatfeldolgozó rendszerben használatos” monitorok tartoznak. Az e
monitorokra vonatkozó szerződéses vámtétel „mentes”. A „kizárólag vagy
elsősorban a 8471 vtsz. alá tartozó automatikus adatfeldolgozó rendszerben
használatos” monitorok a 8528 59 vámtarifaalszám alá kerültek besorolásra. Az
ilyen második típusú monitorokra vonatkozó szerződéses vámtétel „14 %”.
Az Európai Unió Bírósága a C-376/07. (Kamino)
számú ügyben hozott ítéletében megállapította,, hogy a monitorok besorolását a
szóban forgó monitorok jellemzőinek és objektív tulajdonságainak fényében
kell elvégezni, továbbá azt is mérlegelni kell, hogy e monitorok mennyire
alkalmasak több funkció ellátására, és e funkciókat milyen szinten képesek
ellátni működésük során..
A digitális technológiák konvergenciája
azonban olyan helyzetet eredményezett, amelyben a pusztán technikai és objektív
jellemzőkre történő hivatkozással nehéz meghatározni, hogy egy adott
monitor kizárólag vagy elsősorban a 8471 vtsz. alá tartozó automatikus
adatfeldolgozó rendszerben használatos-e. Különösen azon sík panel
megjelenítők helyes és egységes besorolásának biztosítása vált technikailag
lehetetlenné, amelyek megfelelő mértékben képesek az automatikus
adatfeldolgozó rendszerekből és egyéb forrásokból (például
DVD-lejátszókból, videokamerákból, műholdvevőkből) érkező
jelek megjelenítésére.
Az EU-ba behozott monitorok jelentős
része jelenleg síkpanel megjelenítő, amely megfelelő mértékben képes
az automatikus adatfeldolgozó rendszerekből és egyéb forrásokból
érkező jelek megjelenítésére. Ez különösen a professzionális célú
típusokra vonatkozik, amelyeket a szakosodott ágazatokban (például
diagnosztikában vagy a kutatásban) használnak. Az EU területén belüli gyártás
ésszerű fejlődésének és a fogyasztás növekedésének biztosítása,
valamint a tagállamok és harmadik országok közötti kereskedelem
előmozdítása érdekében az európai fogyasztók és az ipari ágazat érdekében
is áll a fent említett monitorok vámmentességének biztosítása.
A mellékelt javaslat a jogi háttér és az
európai fogyasztók és ipar érdekeinek figyelembevételével kiegyensúlyozott
megközelítésnek tekinthető.
A javaslat összhangban van az Unió
külkereskedelmi és iparpolitikájával.
Az előzőek fényében javasolt a
2658/87/EGK tanácsi rendeletet ennek megfelelően módosítani.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
2012. szeptember 27-én a Bizottság konzultált
a Vámkódexbizottság vám- és a statisztikai nómenklatúrával foglalkozó
részlegével.
Az uniós ágazattal a Bizottság 2012. november
13-án konzultált.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
E javaslat jogalapja az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 31. és 32. cikkének bekezdése.
A szubszidiaritás elve nem érvényesül, mivel a
javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik.
A javaslat megfelel az arányosság elvének,
tekintve, hogy a Szerződésben előírtak szerint ösztönzi a tagállamok
és a harmadik országok közötti kereskedelmet és egyensúlyt teremt a gazdasági
szereplők (uniós gyártók és importőrök) kereskedelmi érdekei között
az EU-WTO vámengedményeinek módosítása nélkül.
Az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 31. cikke értelmében az autonóm vámtételeket a Bizottság
javaslata alapján a Tanács állapítja meg, a jóváhagyáshoz minősített
többség szükséges.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A tradicionális saját forrásokban mutatkozó
bevételkiesés évente 20,5 millió EUR körüli összegre tehető (a 2011. évi
behozatali statisztikák alapján).
2013/0098 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS RENDELETE
a vám- és a statisztikai nómenklatúráról,
valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének
módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak
31. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       A Harmonizált Rendszer
szerinti 8528 51 vámtarifaalszám alá kizárólag vagy elsősorban a 8471
vtsz. alá tartozó automatikus adatfeldolgozó rendszerben használatos, nem
katódsugárcsöves (CRT) monitorok tartoznak. A kizárólag vagy elsősorban a
8471 vtsz. alá tartozó automatikus adatfeldolgozó rendszerben használatos
monitorok a 8528 59 vámtarifaalszám alá kerültek besorolásra.
(2)       Az Európai Unió Bírósága
ítélkezési gyakorlatának[1]
megfelelően a monitoroknak vagy a HR szerinti 8528 51 vagy a 8528 59
vámtarifaalszám alá történő besorolásának az objektív jellemzők és az
adott monitor tulajdonságainak általános értékelésén kell alapulnia.
(3)       A digitális technológiák
összefonódása miatt a pusztán technikai jellemzőkre történő
hivatkozással nehéz meghatározni, hogy egy adott monitor kizárólag vagy
elsősorban a 8471 vtsz. alá tartozó automatikus adatfeldolgozó rendszerben
használatos-e. Különösen azon síkpanel megjelenítők helyes és egységes
besorolásának biztosítása vált technikailag lehetetlenné, amelyek
megfelelő mértékben képesek az automatikus adatfeldolgozó
rendszerekből és egyéb forrásokból érkező jelek megjelenítésére.
(4)       Az Unió területén belüli
gyártás ésszerű fejlődésének és a fogyasztás növekedésének
biztosítása, valamint a tagállamok és harmadik országok közötti kereskedelem
előmozdítása érdekében az uniós fogyasztók és az ipari ágazat érdekében is
áll a fent említett monitorok vámmentességének biztosítása.
(5)       A 2658/87/EGK rendelet I.
mellékletét ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1)
A 2658/87/EGK rendelet I. melléklete e rendelet
mellékletének megfelelően módosul.
(2)
Az e rendeletben biztosított KN-vámtarifaalszámok
módosításai TARIC-vámtarifaalszámokként alkalmazandók, amíg a 2658/87/EGK
rendelet 12. cikkének megfelelően be nem kerülnek a Kombinált
Nómenklatúrába.
2. cikk
Ez a rendelet 2013. június 1-jén lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező
és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
MELLÉKLET
A 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének 85.
fejezete XVI. szakaszának 2. részében a 8528 59, 8528 59 10, 8528 59 40 és 8528
59 80 KN–kódokra vonatkozó sorok helyébe a következők lépnek:
 „8528 59 || – – Más: ||   ||
   || – – – Automatikus adatfeldolgozó gép által létrehozott jelek megfelelő mértékben való megjelenítésére alkalmas síkpanel megjelenítő: ||   ||
 8528 59 20(1) || – – – – Monokróm || 14(5) || p/st
   || – – – – Szín: ||   ||
 8528 59 31(2) || – – – – – Folyadékkristályos kijelzős (LCD) technológiával működő képernyővel || 14(5) || p/st
 8528 59 39(3) || – – – – – Más || 14(5) || p/st
 8528 59 70(4) || – – – Más || 14 || p/st.
(1)        8528 59 10 20 TARIC–kód
(2)        8528 59 40 91 TARIC–kód
(3)        8528 59 80 91 TARIC–kód
(4)        8528 59 10 90, 8528 59 40 99 és
8528 59 80 99 TARIC–kódok
(5)        Autonóm vámtétel: mentes”
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB
ADATAI
              1.1.    A javaslat/kezdeményezés címe
A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint
a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének
módosításáról szóló tanácsi rendelet
              1.2.    A
javaslat/kezdeményezés típusa
Autonóm vámmentesség biztosítása egyes, a vám- és
a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987.
július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletében a 8528 vámtarifaszám
alá tartozó egyes ipari termékekre vonatkozóan.
              1.3.    Célkitűzések
Autonóm alapon történő vámmentesség
biztosítása olyan síkpanel megjelenítőkre vonatkozóan, amelyek
megfelelő mértékben képesek automata adatfeldolgozó gépektől
érkező jeleket megjeleníteni. Ez a kifejezés a síkpanel
megjelenítőkre vonatkozik, amelyek jóllehet nem kizárólag vagy
elsősorban az automata adatfeldolgozó rendszerben használatosak, a
felhasználó számára megfelelő szintű teljesítménnyel képesek az
automata adatfeldolgozó gépektől érkező jeleket megjeleníteni.
              1.4.    A
javaslat/kezdeményezés indoklása
A digitális technológiák konvergenciája olyan
helyzetet eredményezett, amelyben a pusztán technikai és objektív
jellemzőkre történő hivatkozással nehéz meghatározni, hogy egy adott
monitor kizárólag vagy elsősorban a 8471 vtsz. alá tartozó automatikus
adatfeldolgozó rendszerben használatos-e. Különösen azon síkpanel megjelenítők
helyes és egységes besorolásának biztosítása vált technikailag lehetetlenné,
amelyek megfelelő mértékben képesek az automatikus adatfeldolgozó
rendszerekből és egyéb forrásokból (például DVD-lejátszókból,
videokamerákból, műholdvevőkből) érkező jelek megjelenítésére.

Az EU-ba behozott monitorok jelentős része
jelenleg síkpanel megjelenítő, amely megfelelő mértékben képes az
automatikus adatfeldolgozó rendszerekből és egyéb forrásokból érkező
jelek megjelenítésére. Ez különösen a professzionális célú típusokra vonatkozik,
amelyeket a szakosodott ágazatokban (például diagnosztikában vagy a kutatásban)
használnak. Az EU területén belüli gyártás ésszerű fejlődésének és a
fogyasztás növekedésének biztosítása, valamint a tagállamok és harmadik
országok közötti kereskedelem előmozdítása érdekében az európai fogyasztók
és az ipari ágazat érdekében is áll a fent említett monitorok vámmentességének
biztosítása.
              1.5.    Az
intézkedés időtartama és pénzügyi hatása
Időtartam: a javaslat határozatlan
időtartamra vonatkozik.
Pénzügyi hatás: a tradicionális saját forrásokban
mutatkozó bevételkiesés évente 20,5 millió EUR körüli összegre tehető (a
2011. évi behozatali statisztikák alapján).
              1.6.    Tervezett
irányítási módszer(ek)
Az Uniós Vámkódex nyomonkövetési, ellenőrzési
és irányítási rendelkezéseinek alkalmazása.
2.           A JAVASLAT BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
              A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi
hatás
–
¨  A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.
–
x   A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi
hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:
–
x           a javaslat a saját forrásokra gyakorol
hatást
–
¨         a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[2]
 N. év || N+1. év
 120. cikk || / || 8 hónap x 20,5 millió EUR 12 hónap || 20,5 millió EUR
A javaslat határozatlan időtartamra
vonatkozik.
Ismertesse a bevételre
gyakorolt hatás számításának módszerét.
A
tradicionális saját forrásokban mutatkozó bevételkiesés kiszámítása a 2011. év
során a 8528 59 10 90, 8528 59 40 90 és 8528 89 80 90 TARIC–kódok alá tartozó
termékeknek az EU-ba irányuló behozatali értékén alapul. Ezeket az adatokat a
Eurostat szolgáltatta.
A
8528 59 10 90, 8528 59 40 90 és 8528 89 80 90 TARIC–kódok alá tartozó
monitoroknak a 2011. referenciaév során történő behozatalának teljes
értékét megszorozták az értékvámmal (14 %).
Végül
a beszedési költségek összegét (25%) levonták, hogy megkapják a tradicionális
saját források teljes bevételének összegét az EU-ra vonatkozóan a 2011-es évre.

E
számítás eredménye a következő:
-
8528 59 10 90 TARIC–kód:10 891 640 EUR x 14%) x 75% = 1 143 622, 20 EUR)
-
8528 59 40 90 TARIC–kód: 233 167 690 EUR x 14%) x 75% = 24 482 607, 45 EUR
-
8528 89 80 90 TARIC–kód: nem volt kereskedelem 2011-ben.
E
javaslattervezet elfogadásával az említett TARIC–kódok alá besorolt termékek
nem mindegyike élvez majd vámmentességet. Az intézkedés csak egyes monitorokra
alkalmazandó („olyan síkpanel megjelenítők, amelyek megfelelő
mértékben tudnak automata adatfeldolgozó gépektől érkező jeleket
megjeleníteni”).
Az
intézkedés kívánt alkalmazási körének és az uniós piacon rendelkezésre álló
termékek jellegének figyelembevételével meg lehet becsülni, hogy az említett
TARIC–kódok alatt jelenleg importált termékek legalább 80%-a az említett
meghatározás alkalmazási körébe fog tartozni.
A
tradicionális saját forrásokban mutatkozó teljes bevételkiesés becsült összegét
éves alapon ezért a következőképpen kell kiszámítani:
1
143 622, 20 EUR + 24 482 607, 45 EUR) * 80% = 20 500 983, 72 EUR
A
javaslat hatálybalépésének évére vonatkozóan a pénzügyi hatást arányosan kell
kiszámítani.
A
tradicionális saját forrásokban mutatkozó bevételkiesést a GNI–alapú tagállami
hozzájárulásokból kell kiegyenlíteni.
[1]               C-376/07
sz. Kamino-ügy, EBHT 2009., I-1167. o.
[2]               A
tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó
összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó
összegeket kell megadni.