               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.5.8.
            COM(2017) 215 final
            2017/0092(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és -gazdálkodásról szóló egyezmény részes feleinek éves konferenciáján az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról és a 11724/12 határozat hatályon kívül helyezéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Lengyelország szerződő fele a Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és -gazdálkodásról szóló egyezménynek (a továbbiakban: Bering-tengeri egyezmény). A csatlakozási okmány
                  1
                6. cikkének (9) bekezdése szerint az új tagállamok harmadik országokkal kötött halászati megállapodásainak igazgatását az Unió látja el, és az Uniónak kell végrehajtania az egyezmény alapján meghozott minden határozatot.

               A Bering-tengeri egyezmény keretében a részes felek éves konferenciája felel az egyezmény hatálya alá tartozó területen élő sávostőkehal-állományok megőrzésére, kezelésére és optimális hasznosítására vonatkozó nemzetközi rendszer kialakításáért. A konferencia emellett törekszik a Bering-tengeri sávostőkehal-állományok olyan mértékű helyreállítására is, amely lehetővé teszi a maximális fenntartható hozamot, továbbá összegyűjti és megvizsgálja a sávos tőkehalra és a Bering-tenger más biológiai erőforrásaira vonatkozó ténybeli információkat.

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (9) bekezdése szerint amennyiben valamely regionális halászati gazdálkodási szervezetben az adott szervezet intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító aktustól eltérő, joghatással bíró jogi aktust kell elfogadni, az Unió által képviselendő álláspontot a Tanács a Bizottság javaslata alapján meghozott határozattal fogadja el.

               A regionális halászati gazdálkodási szervezetekben képviselendő álláspont kialakítása jelenleg egy kétlépcsős eljárásban történik. Az uniós álláspont alapelveit és irányvonalait több évre szólóan rögzíti egy tanácsi határozat. Ezt az álláspontot az egyes éves ülésekre a tanácsi munkacsoportban megvitatandó informális bizottsági dokumentumok révén aktualizálják.

               A Bering-tengeri egyezmény tekintetében a 2012. június 29-i 11724/12 tanácsi határozat úgy rendelkezik, hogy az uniós álláspontot a 2016. évi éves ülés előtt felül kell vizsgálni. Ez a javaslat ennek megfelelően a Bering-tengeri egyezmény keretében a 2017–2021-es időszakban képviselendő Uniós álláspont meghatározására és ezáltal a 2012–2016-os időszakra vonatkozó, 2012. június 29-i 11724/12 tanácsi határozat felváltására irányul.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               E felülvizsgálat célja, hogy az uniós álláspont tükrözze az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben
                  2
                meghatározott új közös halászati politika alapelveit és irányvonalait, figyelembe véve a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményben
                  3
                megfogalmazott célkitűzéseket is. Az uniós álláspont ezenkívül a Lisszaboni Szerződéssel is összhangba került.

               A jelenlegi állásponthoz hasonlóan az alábbi álláspont is általános elveket és irányvonalakat határoz meg, és a szükséges mértékben kitér a Bering-tengeri egyezmény sajátosságaira. Ezen túlmenően a tagállamok által kifejezett kérésnek megfelelően egységes eljárás kerül bevezetésre az uniós álláspont évenkénti meghatározására.

               A 2016. április 11-i 7277/16 tanácsi határozat felhatalmazta a Lengyel Köztársaságot arra, hogy az Unió érdekében tárgyalásokat folytasson a Bering-tengeri egyezmény módosításáról annak érdekében, hogy az Unió szerződő felévé váljon az említett egyezménynek. Ennek a megbízatásnak a teljesítése folyamatban van. A tervek szerint azt követően, hogy az Unió teljes jogú szerződő felévé válik a Bering-tengeri egyezménynek, a Lengyel Köztársaság vissza fogja vonni egyezménybeli tagságát.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               Tárgytalan.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az alábbi határozat az Európai Unió működéséről szóló szerződésen, különösen annak 43. cikke (2) bekezdésén alapul, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésével, amely úgy rendelkezik, hogy amennyiben a megállapodásokkal létrehozott szervekben joghatással bíró jogi aktust kell elfogadni, az Unió által képviselendő álláspontot a Tanács a Bizottság javaslata alapján meghozott határozattal fogadja el. Ez a Bizottság által a Bering-tengeri egyezmény részes feleinek konferenciáján képviselendő uniós álláspontra is vonatkozik.

               Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet az a jogalap, amelynek alapelveit ebben az álláspontban követni kell.

               Az alábbi határozat felváltja a 2012. június 29-i 11724/12 tanácsi határozatot, amely a 2012–2016-os időszakra vonatkozik.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               Tárgytalan.

               •Arányosság

               Tárgytalan.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (9) bekezdése szerint amennyiben valamely regionális halászati gazdálkodási szervezetben az adott szervezet intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító aktustól eltérő, joghatással bíró jogi aktust kell elfogadni, az Unió által képviselendő álláspontot a Tanács a Bizottság javaslata alapján meghozott határozattal fogadja el.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

               Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               Tárgytalan.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

               Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

               Tárgytalan.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

               Tárgytalan.

               •Alapjogok

               Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Tárgytalan.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Tárgytalan.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  Tárgytalan.

               2017/0092 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és -gazdálkodásról szóló egyezmény részes feleinek éves konferenciáján az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról és a 11724/12 határozat hatályon kívül helyezéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 38. cikke a 39. cikk (1) bekezdésének d) pontjával összefüggésben megállapítja, hogy a közös halászati politika egyik célkitűzése az ellátás hozzáférhetőségének biztosítása.

               (2)Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  4
                2. cikke értelmében a közös halászati politikának biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, és hogy végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek élő biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Rögzíti továbbá, hogy az Uniónak gazdálkodási és védelmi intézkedéseket kell hoznia a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvélemények alapján az olyan halászati módszerek támogatása érdekében, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és amennyire lehetséges, a nem szándékos fogások elkerüléséhez és csökkentéséhez, a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra alacsony kihatással bíró halászathoz, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolásához. Az 1380/2013/EU rendelet 28. cikke emellett külön kiemeli, hogy ezen alapelvek az Unió külső politikájában is alkalmazandók.

               (3)Lengyelország szerződő fele a Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és -gazdálkodásról szóló egyezménynek (a továbbiakban: Bering-tengeri egyezmény). Az Unió nem szerződő fele az említett egyezménynek. A csatlakozási okmány
                  5
                6. cikke (9) bekezdésének megfelelően az új tagállamok harmadik országokkal kötött halászati megállapodásainak igazgatását az Unió látja el, és az Uniónak kell végrehajtania az egyezmény alapján meghozott minden határozatot.

               (4)A 2016. április 11-i 7277/16 tanácsi határozat felhatalmazta a Lengyel Köztársaságot arra, hogy az Unió érdekében tárgyalásokat folytasson a Bering-tengeri egyezmény módosításáról annak érdekében, hogy az Unió szerződő felévé váljon az említett egyezménynek. Ennek a megbízatásnak a teljesítése folyamatban van. A tervek szerint azt követően, hogy az Unió teljes jogú szerződő felévé válik a Bering-tengeri egyezménynek, a Lengyel Köztársaság vissza fogja vonni egyezménybeli tagságát.

               (5)2012. július 10-én a Tanács elfogadta a Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és -gazdálkodásról szóló egyezmény tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról szóló 11724/12 határozatot.

               (6)A 11724/12 határozat előírja, hogy az abban meghatározott álláspontot legkésőbb a Bering-tengeri egyezmény részes feleinek 2016. évi konferenciájára felül kell vizsgálni. Ezért indokolt hatályon kívül helyezni és új határozattal felváltani a 11724/12 határozatot.

               (7)Tekintettel a Bering-tengeri egyezmény hatálya alá tartozó sávostőkehal-állományok folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ennek következtében az uniós álláspont kialakításánál figyelembe kell venni az új fejleményeket – ideértve a részes felek éves konferenciája előtt vagy alatt előterjesztett új statisztikai, biológiai és egyéb információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az EUSZ 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti kialakítását szolgáló eljárásokat.

               (8)Mivel az Unió nem részes fele a Bering-tengeri egyezménynek, az egyezmény részes feleinek éves konferenciáján a Lengyel Köztársaság képviseli az Uniót. Ezért ennek a határozatnak a Lengyel Köztársaság a címzettje.

               (9)Azt követően, hogy az Unió csatlakozik a Bering-tengeri egyezményhez, az EUMSZ 218. cikkének és 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Bizottság fogja képviselni az Uniót a Bering-tengeri egyezmény részes feleinek éves konferenciáján. Ezért attól a pillanattól kezdve ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Bering-tengeri egyezmény részes feleinek éves konferenciáján a joghatással bíró határozatok elfogadása során képviselendő uniós álláspontot az I. melléklet határozza meg.

               2. cikk

               A Bering-tengeri egyezmény részes feleinek éves konferenciáján képviselendő uniós álláspontot évenként, a II. mellékletben foglaltak alapján kell megállapítani.

               3. cikk

               (1)
                     Az I. mellékletben szereplő uniós álláspontot a Tanács legkésőbb a Bering-tengeri egyezmény részes feleinek 2022-es éves konferenciájáig értékeli és – adott esetben – a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja.

               (2)
                     Amennyiben az Unió csatlakozik a Bering-tengeri egyezményhez, e cikk (1) bekezdése továbbra is alkalmazandó az abban a bekezdésben szereplő időszak fennmaradó részében.

               4. cikk

               A 11724/12 határozat hatályát veszti.

               5. cikk

               (1)
                     Ennek a határozatnak a Lengyel Köztársaság a címzettje.

               (2)
                     A 3. cikk (2) bekezdésében foglalt esetben e határozat címzettje az Európai Bizottság, amely ellátja az Unió képviseletét a Bering-tengeri egyezmény részes feleinek konferenciáján.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 236., 2003.9.23., 33. o.

                     (2)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

                     (3)
                  COM(2011) 424, 2011.7.13.

                     (4)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

                     (5)
                  A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány (HL L 236., 2003.9.23., 33. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.5.8.
            COM(2017) 215 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
            a Bering-tenger középső részén előforduló sávos tőkehalat érintő állománymegőrzésről és -gazdálkodásról szóló egyezmény részes feleinek éves konferenciáján az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról és a 11724/12 határozat hatályon kívül helyezéséről

               I. MELLÉKLET

               A Bering-tengeri egyezmény részes feleinek éves konferenciáján képviselendő uniós álláspont

               1.Alapelvek

               A Bering-tengeri egyezmény keretében az Unió:

               a)
                     biztosítja, hogy a Bering-tengeri egyezmény részes feleinek konferenciáján elfogadott intézkedések összhangban legyenek azokkal a célkitűzésekkel és elvekkel, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az elővigyázatossági megközelítés és az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás ökoszisztéma-alapú megközelítésének és a halászati tevékenységek környezeti hatásai mérséklésének előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászat által a tengeri ökoszisztémákra gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászatból élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele;

               b)
                     gondoskodik arról, hogy a Bering-tengeri egyezmény részes feleinek konferenciáján elfogadott intézkedések összhangban legyenek a Bering-tengeri egyezmény célkitűzéseivel;

               c)
                     gondoskodik arról, hogy a Bering-tengeri egyezmény részes feleinek konferenciáján elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló megállapodással; valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással;

               d)
                     olyan álláspontot képvisel, amely összhangban áll a más regionális halászati gazdálkodási szervezetekben képviselt állásponttal, illetve adott esetben az ugyanazon területre vonatkozó regionális tengeri egyezményekkel;

               e)
                     szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb, elsősorban, de nem kizárólag külkapcsolati, környezetvédelmi, kereskedelmi, fejlesztési, kutatási és innovációs politikáival;

               f)
                     gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak;

               g)
                     a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló közleményre vonatkozó, 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel
                  1
                összhangban végzi tevékenységét;

               h)
                     arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára az egyezmény hatálya alá tartozó területen, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik az állásfoglalások és ajánlások egységes végrehajtásának előmozdítására.

               2.Irányvonalak

               Az Unió – adott esetben – törekszik rá, hogy a Bering-tengeri egyezmény részes feleinek konferenciája elfogadja az alábbi intézkedéseket:

               a)
                     a Bering-tengeri egyezmény hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásaira vonatkozó, az elérhető legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és kezelési intézkedések, ideértve a sávos tőkehal Bering-tengeri egyezmény keretében szabályozott állományaira vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket (TAC) és kvótákat. Szükség esetén a túlhalászott állományokra vonatkozó célzott intézkedéseket kell fontolóra venni az állomány helyreállásának lehetővé tétele érdekében;

               b)
                     a Bering-tengeri egyezmény hatálya alá tartozó területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések felülvizsgálata az ellenőrzési intézkedések hatékonyságának javítása és a Bering-tengeri egyezmény keretében elfogadott intézkedések betartásának fokozása érdekében;

               c)
                     a Bering-tengeri egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések megerősítése;

               d)
                     a Bering-tengeri egyezmény hatálya alá tartozó területen lévő veszélyeztetett tengeri ökoszisztémákra vonatkozó védelmi intézkedések, összhangban az ENSZ Közgyűlésének határozataival;

               e)
                     közös megközelítések kidolgozása más regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel;

               f)
                     kiegészítő technikai intézkedések a Bering-tengeri egyezmény alapján létrehozott tudományos és technikai bizottság tanácsai alapján.

               II. MELLÉKLET

               A Bering-tengeri egyezmény részes feleinek éves konferenciáján képviselt uniós álláspont

               évenkénti meghatározása

               A Bering-tengeri egyezmény részes feleinek minden éves konferenciája előtt gondoskodni kell arról, hogy az Unió nevében képviselendő álláspont az I. mellékletben meghatározott alapelvek és irányvonalak tiszteletben tartása mellett figyelembe vegye az Európai Bizottsághoz eljuttatott legújabb releváns statisztikai, biológiai és egyéb információkat.

               Ennek érdekében az Európai Bizottság a Bering-tengeri egyezmény részes feleinek minden éves konferenciája előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz vagy annak előkészítő szerveihez megvitatásra és jóváhagyásra a javasolt uniós álláspont részletes írásos ismertetését.

               Amennyiben a későbbi, többek között a helyszínen sorra kerülő ülések során nem lehetséges az új elemeket figyelembe vevő uniós álláspontot kialakítani, a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

                     (1)
                  Vesd össze a következő dokumentummal: 7086/12 PECHE 66.


title: Javaslat a Tanács határozata a kis értékű szilárd tüzelőanyagok tekintetében az éghajlatváltozási adó alóli mentesség alkalmazásának az Egyesült Királyság részére a 2003/96/EK irányelv 19. cikkének megfelelően történő engedélyezéséről

text:
Avis juridique important

|

52004PC0742

Javaslat a tanács határozata a kis értékű szilárd tüzelőanyagok tekintetében az éghajlatváltozási adó alóli mentesség alkalmazásának az Egyesült Királyság részére a 2003/96/EK irányelv 19. cikkének megfelelően történő engedélyezéséről  /* COM/2004/0742 végleges */

Brüsszel, 09.11.2004COM(2004) 742 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa kis értékű szilárd tüzelőanyagok tekintetében az éghajlatváltozási adó alóli mentesség alkalmazásának az Egyesült Királyság részére a 2003/96/EK irányelv 19. cikkének megfelelően történő engedélyezéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1. A KÉRELEM BENYÚJTÁSAA brit hatóságok 2004. június 18-án kelt levelükben a kis értékű szilárd tüzelőanyagokra kivetett éghajlatváltozási adó alóli mentesség alkalmazásának folytatását lehetővé tevő eltérésért folyamodtak a Bizottsághoz a 2003/96/EK irányelv[1] 19. cikke értelmében. A Bizottság a kérelem értékeléséhez szükséges információ beszerzése érdekében július 13-án további kérdéseket küldött, amelyekre a brit hatóságok 2004. augusztus 10-én adtak választ.Az Egyesült Királyság 2001. április 1-jén vezette be az éghajlatváltozási adót. Az Egyesült Királyság hatóságai szerint az adó célja az energiahatékonyság és a szénszegény technológiák alkalmazásának ösztönzése a háztartásitól eltérő ágazatokban. Az adó az üzleti és a közszférában használt gázra, szénre, villamos energiára és (fűtési célú) propán-bután gázra alkalmazandó. A helyes környezetvédelmi gyakorlat ösztönzése céljából az adó alól több mentesség van érvényben. Mentesítették az adó alól a tonnánként 15 font sterlingnél kisebb értékű szilárd tüzelőanyagokat[2], mint például a szén- és kokszbányászatból származó vegyes hulladékot és törmeléket. Ez igen kismértékű kedvezményt jelent, amit az adó bevezetésekor, 2001 áprilisában környezetvédelmi okok miatt vezettek be, nevezetesen az egyébként a hulladéklerakóra kerülő, gyenge minőségű szilárd tüzelőanyag felhasználásának ösztönzésére.A 2003/96/EK irányelv hatálybalépésével azoknak a tagállamoknak, amelyek nem adóztatják ezeket a tüzelőanyagokat, kötelező az ilyen adók bevezetése.Az Egyesült Királyság hatóságainak megítélése szerint a mentesség megszüntetésének az lenne az eredménye, hogy a szénre és a kokszra az éghajlatváltozási adóval azonos kulcsú adó kerülne kivetésre (tonnánként 11,70 font sterling). A normális minőségű szén 28 font sterling átlagos árához képest a kis értékű szenet tonnánként átlagosan 2,10 font sterling áron értékesítik. Az éghajlatváltozási adó teljes kulcson történő kivetése tehát több mint hatszorosára növelné az árat, amelynek következtében a kis értékű szén kiszorulna a piacról, és mint hulladék a hulladéklerakóra kerülne. Még a csökkentett adókulcs bevezetése és az éghajlatváltozási adónak az energiatermék-irányelv (EPD) szerinti minimális kulcson történő kivetése is több mint megkétszerezné a hulladék szilárd tüzelőanyagok árát, amelynek következtében kiszorulnának a piacról, és mint hulladék a hulladéklerakóra kerülnének. Ez az anyag mentességet élvez az Egyesült Királyság hulladéklerakó adója alól annak bevezetése óta.Bármely, más tagállamból származó gyártó jogosult ezen termékek behozatalára és a mentességre.Ez a politika objektív elveken nyugszik és strukturált kereten belül kerül megvalósításra. Mint ilyen, a mentesség egy általános rendszer részét képezi. Konkrétan az adó természetében és logikájában rejlik, hogy mentességet biztosít az alacsony fűtőértékű termékek számára (energiaadóról lévén szó). Az éghajlatváltozási adókulcsok a tüzelőanyagok energiatartalmán alapulnak, és a hulladék szilárd tüzelőanyagoknak jóval alacsonyabb az energiatartalma, mint a rendes szilárd tüzelőanyagoknak. Az adó környezetvédelmi céljainak lényege, hogy a hulladéklerakóra küldés helyett az anyag felhasználását ösztönözze.A mentesség azokra korlátozódik, akik ilyen kis értékű szilárd tüzelőanyagokat értékesítenek és csak csekély hatást gyakorolhatnak a versenyre és a kereskedelemre. Az Egyesült Királyság hatóságai úgy vélik, hogy csupán néhány (tíznél kevesebb) vállalat értékesít ilyen anyagot, amelyek mindegyike részesül a mentességben. Az Egyesült Királyság államkincstára számára a jelenlegi mentesség éves költsége az egész ágazat viszonylatában hozzávetőlegesen 100 000 font sterling. A mentességhez kapcsolódó szelektivitás összhangban lenne az Egyesült Királyságban működő rendszer természetével. Az Egyesült Királyságok hatóságainak megállapítása szerint ezért az intézkedés nem állami támogatás.2. A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSEA 2003/96/EK irányelv 19. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag eljárva bármely tagállamnak engedélyezheti egyedi szakpolitikai megfontolásokból további mentességek bevezetését, illetve a jövedéki adók csökkentését.A 2003/96/EK irányelv 19. cikke szerint kérelmezett mentességeket a közösségi politikáknak való megfelelés alapján kell vizsgálni.Az adómentesség a kis értékű szilárd tüzelőanyagok energiatermelésre való felhasználását támogatja, ahelyett, hogy azok a hulladéklerakóra kerülnének. Jóllehet az energiafelhasználás környezetpolitikai szempontból valóban kívánatosabb a hulladéklerakónál, a "szennyező fizet"-elvvel összhangban a megfelelő megközelítést az jelentené, ha a kis értékű szilárd tüzelőanyagra az energiatartalomnak megfelelő, alacsonyabb adókulcsot alkalmaznának. A teljes felmentés tehát nem egyezik a rendszer természetével és logikájával. Tekintve az anyag változatos minőségét és energiatartalmát, a pontos adókulcs megállapításának ebből következő nehézségeit, valamint a szóban forgó csekély összegeket, a teljes felmentés ideiglenes intézkedésként elfogadható lehet.A kérelmezett intézkedésnek ezért korlátozott időtartamra kell szólnia. A 2003/96/EK irányelv 19. cikkének (2) bekezdése megállapítja, hogy ilyen intézkedés csak legfeljebb hat éves időtartamra engedélyezhető. A kis értékű szilárd tüzelőanyag javára biztosított mentesség tehát 2010-ig maradhat hatályban. Ez az időkeret lehetőséget biztosít az Egyesült Királyság hatóságai számára arra is, hogy átértékeljék a hulladéklerakó adó alóli mentesség hasznosságát a kis értékű szilárd tüzelőanyagok energiafelhasználását ösztönző szakpolitikai célkitűzés tükrében.Az állami támogatásra vonatkozó szabályokat illetően emlékeztetni kell arra, hogy azok a jövedéki adó alóli felmentés jóváhagyásától függetlenül alkalmazandók. Azt a tényt tekintve, hogy a mentesség becsült teljes értéke valamennyi kedvezményezettet együttvéve 100 000 font sterling, mindenképpen valószínűtlen, hogy egyetlen kedvezményezettnek nyújtott mentesség értéke meghaladja az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001 bizottsági rendeletben[3] meghatározott felső határt.3. HATÁROZATA Bizottság azt javasolja, hogy a Tanács a 2003/96/EK irányelv 19. cikke alapján engedélyezze az Egyesült Királyság részére, hogy a kis értékű szilárd tüzelőanyagok javára 2010. január 1-jéig mentességet alkalmazzon.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa kis értékű szilárd tüzelőanyagok tekintetében az éghajlatváltozási adó alóli mentesség alkalmazásának az Egyesült Királyság részére a 2003/96/EK irányelv 19. cikkének megfelelően történő engedélyezéséről(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelvre[4] és különösen annak 19. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,[5]mivel:(1) Az Egyesült Királyság hatóságai 2004. június 18-án kelt levelükben a kis értékű szilárd tüzelőanyagok tekintetében az éghajlatváltozási adó alóli mentesség alkalmazásának folytatását lehetővé tevő eltérésért folyamodtak a Bizottsághoz a 2003/96/EK irányelv 19. cikke értelmében.(2) Az Egyesült Királyság éghajlatváltozási adójának célja az energiahatékonyság és a szénszegény technológiák alkalmazásának ösztönzése a háztartásitól eltérő ágazatokban. Az adó az üzleti és a közszférában használt gázra, szénre, elektromosságra és (fűtési célú) propán-bután gázra alkalmazandó.(3) Az éghajlatváltozási adó alóli mentességet 2001-ben vezették be a helyes környezetvédelmi gyakorlat ösztönzésére. A tonnánként 15 font sterlingnél kisebb értékű szilárd tüzelőanyagokat, mint például a szén- és kokszbányászatból származó vegyes hulladékot és törmeléket, mentesítették az adó alól.(4) A 2003/96/EK irányelv hatálybalépésével azoknak a tagállamoknak, amelyek nem adóztatják ezeket a tüzelőanyagokat, kötelező az ilyen adók bevezetése.Az adómentesség a kis értékű szilárd tüzelőanyagok energiatermelésre való felhasználását támogatná, ahelyett, hogy azok a hulladéklerakóra kerülnének. Jóllehet az energiafelhasználás környezetpolitikai szempontból kívánatosabb a hulladéklerakónál, a "szennyező fizet"-elv a kis értékű szilárd tüzelőanyag vonatkozásában az energiatartalomnak megfelelő, alacsonyabb adókulcs alkalmazását eredményezné. Tekintve az anyag változatos minőségét és energiatartalmát, a pontos adókulcs megállapításának ebből következő nehézségeit, valamint a szóban forgó csekély összegeket, a teljes felmentés ideiglenes intézkedésként elfogadható lehet. Ezért a mentesség érvényességének időtartamát korlátozni kell.(5) Az Egyesült Királyság államkincstára számára a jelenlegi mentesség éves költsége az egész ágazat viszonylatában hozzávetőlegesen 100 000 font sterling. Amennyiben az adómentesség állami támogatásnak minősül, a rendes szabályok alkalmazandók. A mentességet úgy tűnik, hogy az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001 bizottsági rendelet[6] szabályozza. Mindazonáltal, ha az egy vállalkozásra jutó juttatás meghaladja a fenti rendeletben megállapított felső határt, azt az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK rendeletnek[7] megfelelően a Bizottságnak be kell jelenteni.(6) A Bizottság rendszeresen áttekinti az adócsökkentéseket és mentességeket annak ellenőrzése céljából, hogy azok nem torzítják-e a versenyt, illetve nem akadályozzák-e a belső piac működését, valamint nem összeegyeztethetetlenek-e a Közösség környezetvédelmi, energia- és közlekedési politikájával,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkEngedélyezett az Egyesült Királyság számára, hogy a tonnánként 15 font sterlingnél alacsonyabb értékű szilárd tüzelőanyag vonatkozásában a jövedéki adók alól mentességet alkalmazzon.2. cikkEz a határozat 2009. december 31-jén hatályát veszti.3. cikkEnnek a határozatnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.Kelt Brüsszelben, ...-án/-éna Tanács részérőlaz elnök[1] HL L 283., 2003.10.31., 51. o. A legutóbb a 2004/75/EK irányelvvel (HL L 157., 2004.4.30., 100. o.) módosított irányelv.[2] A "szilárd tüzelőanyag" csak a szenet és a lignitet, a szén- vagy lignitkokszot és félkokszot, valamint a petrolkokszot jelenti.[3] Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 69/2001/EK bizottsági rendelet (HL L 10., 2001.1.13., 30. o.)[4] HL L 283., 2003.10.31., 51. o. A legutóbb a 2004/75/EK irányelvvel (HL L 157., 2004.4.30.) módosított irányelv.[5] HL C [...] [...], o.[6] HL L 10., 2001.1.13., 30. o.[7] HL L 83., 1999.3.27., 1-9. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.9.29.
            COM(2017) 556 final
            2017/0241(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a 2006. október 5-i 1563/2006/EK tanácsi rendelettel elfogadott, az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió között létrejött halászati partnerségi megállapodás felmondásáról

               INDOKOLÁS

               Az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió (a továbbiakban: Comore-szigetek) között létrejött halászati partnerségi megállapodás
                  1
                előírja, hogy a megállapodást bármelyik fél felmondhatja olyan súlyos körülmények esetén, mint például a felek által a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat (a továbbiakban: „IUU-halászat”) elleni küzdelem tekintetében vállalt kötelezettségek be nem tartása. A megállapodás megszüntetéséhez a felmondást kérő fél előzetes írásbeli értesítése szükséges, amelyet legalább hat hónappal a felmondás előtt be kell nyújtani.

               Az 1005/2008/EK tanácsi rendelet („IUU-rendelet”) 31. cikke szerint a Bizottság azonosíthatja azokat a harmadik országokat, amelyeket az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országnak tekint. Egy harmadik ország akkor azonosítható nem együttműködő harmadik országként, ha elmulasztja a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként rá háruló azon nemzetközi jogi kötelezettség teljesítését, hogy intézkedéseket hozzon az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására.

               Az IUU-rendelet 32. cikkének megfelelően a Bizottság 2015. október 1-jén határozat
                  2
                útján értesítette a Comore-szigeteket a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről.

               E határozatot követően a Bizottság párbeszédet kezdett a Comore-szigetekkel, amelyet az IUU-rendeletben meghatározott követelményekkel összhangban folytattak le. A párbeszéd a Bizottság által a Comore-szigetek számára a hiányosságok orvoslására javasolt cselekvési terven alapult. A Comore-szigetek észszerű időn belül nem tette meg a szükséges korrekciós intézkedéseket a felmerült aggályok megszüntetésére.

               Mivel a Comore-szigetek elmulasztotta a nemzetközi jog értelmében rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló azon kötelezettség teljesítését, hogy fellépjen az IUU-halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében, a 2017. május 23-i (EU) 2017/889 bizottsági végrehajtási határozat
                  3
                az IUU-rendelet 31. cikkének megfelelően az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő országként azonosította az említett országot. Az azonosítást követően a Comore-szigetek továbbra sem hajtotta végre a szükséges korrekciós intézkedéseket.

               Az e határozatot indokoló fő hiányosságok az alábbiakhoz kapcsolódtak: i. a Comore-szigetek hatóságainak „olcsó lobogó” politikája; ii. a Comore-szigetek flottájának jogellenes halászati tevékenységére vonatkozó bizonyítékok; iii. a nemzeti hatóságok gyenge vagy nem létező nyomonkövetési és ellenőrzési képessége; iv. a Comore-szigetek halászati jogi keretének elavultsága.

               Az IUU-rendelet 33. cikkének megfelelően az (EU) 2017/1332 tanácsi végrehajtási határozat
                  4
                útján a Comore-szigetek 2017. július 11-én felkerült a nem együttműködő harmadik országoknak a 2014/170/EU végrehajtási határozattal
                  5
                létrehozott listájára.

               Harmadik országnak az IUU-halászati tevékenységek elleni küzdelemben való együttműködést elmulasztó országok jegyzékébe való felvétele szükségessé teszi az IUU-rendelet 38. cikkében említett intézkedések meghozatalát. Az említett intézkedések között szerepel, hogy a Bizottság javaslatot tesz a Comore-szigetekkel fennálló bármely kétoldalú halászati megállapodás felmondására, amely a megállapodás megszüntetéséről rendelkezik arra az esetre, ha az IUU-halászat elleni küzdelemre vonatkozóan tett kötelezettségvállalások betartását az állam elmulasztja.

               Mivel a Comore-szigeteket felvették a nem együttműködő országok jegyzékébe, a Bizottság szükségesnek tartja, hogy javasolja a Tanácsnak, hogy a Bizottság kezdeményezze az Európai Közösség és az Comore-szigeteki Unió közötti halászati partnerségi megállapodás megszüntetését.

               A Lisszaboni Szerződés felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy képviselje az Uniót az Unión kívüli országokkal szemben. Ez azt jelenti, hogy az Unió nevében a Bizottságnak értesítenie kell a Comore-szigeteket a Tanács és az Unió azon döntéséről, hogy a partnerségi megállapodást hat hónapos felmondási idővel megszünteti, valamint a felek közötti konzultációról a megállapodás megszüntetését megelőzően (az EU és a Comore-szigetek közötti halászati megállapodás 12. cikke).

               E javaslat jogalapja az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával. Az „actus contrarius” elvét követve a nemzetközi megállapodás megszüntetésére használt jogalapnak meg kell egyeznie a megállapodás megkötéséhez használt jogalappal. Ez azt jelenti, hogy az Európai Parlamentnek jóvá kell hagynia ezt a javaslatot, mielőtt a Tanács elfogadja.

               A megállapodás megszüntetésére irányuló javaslat nem késleltetheti az IUU-rendelet 38. cikke (8) bekezdésének joghatásait. A Bizottságnak ezért fel kell kérnie a Tanácsot, hogy kérje fel az Európai Parlamentet a javaslat jóváhagyására vonatkozó három hónapos határidő elfogadására.

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  n.a.

               •Összhang a szakpolitikai területen már meglévő rendelkezésekkel

                  n.a.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               Ez a javaslat összhangban áll a közös halászati politikával, a fenntartható halászati partnerségi megállapodásokkal, valamint a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatra vonatkozó politikákkal.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  E javaslat megfelelő jogalapja az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  n.a.

               •Arányosság

                  n.a.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Mivel a jogi aktus célja egy bizonyos harmadik országnak címzett tanácsi határozat végrehajtása, helyénvaló egy tanácsi határozatot alkalmazni arra, hogy értesítsék a Comore-szigetek kormányát az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió közötti halászati partnerségi megállapodás megszüntetéséről.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  n.a.

               •Konzultáció az érdekelt felekkel

                  n.a.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  n.a.

               •Hatásvizsgálat

                  n.a.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  n.a.

               •Alapjogok

                  n.a.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A Comore-szigeteki Unióval kötött fenntartható halászati partnerségi megállapodás megszüntetésének nincsenek költségvetési vonzatai. A 2016. december 31-én lejárt jegyzőkönyv helyébe lépő új jegyzőkönyvvel kapcsolatos összegek nem szerepeltek a 2017. évi költségvetés és a 2018. évi költségvetési tervezet tartalékában.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  n.a.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  n.a.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               n.a.

               2017/0241 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a 2006. október 5-i 1563/2006/EK tanácsi rendelettel elfogadott, az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió között létrejött halászati partnerségi megállapodás felmondásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

               mivel:

               (1)A Tanács 1563/2006/EK rendelete
                  6
                az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió között létrejött halászati partnerségi megállapodás (a továbbiakban: az EU és a Comore-szigetek közötti halászati partnerségi megállapodás) megkötéséről rendelkezik.

               (2)Az EU és a Comore-szigetek közötti halászati partnerségi megállapodás egyik célkitűzése a halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó intézkedések hatékonyságának biztosítása, valamint a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megakadályozása.

               (3)Az EU és a Comore-szigetek közötti halászati partnerségi megállapodás a hatálybalépésétől számított hét éven át alkalmazandó, és további hétéves időszakokra meghosszabbítható, kivéve, ha bármelyik fél felmondási értesítést küld.

               (4)Az EU és a Comore-szigetek közötti halászati partnerségi megállapodás 12. cikke szerint e megállapodást bármelyik fél felmondhatja olyan súlyos körülmények esetén, mint a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem tekintetében vállalt kötelezettségek teljesítésének elmulasztása. Az érintett fél a kezdeti hétéves időszak vagy minden további időszak lejárati időpontja előtt legalább hat hónappal értesíti a másik felet a megállapodás felmondására vonatkozó szándékáról, az említett értesítés elküldése után pedig a Felek konzultációt kezdenek egymással.

               (5)Az 1005/2008/EK tanácsi rendelet
                  7
                („IUU-rendelet”) 31. cikke szerint a Bizottság azonosítja azokat a harmadik országokat, amelyeket az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országnak tekint. Egy harmadik ország akkor azonosítható nem együttműködő harmadik országként, ha elmulasztja a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként rá háruló azon nemzetközi jogi kötelezettség teljesítését, hogy intézkedéseket hozzon az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására.

               (6)A Bizottság által 2015. október 1-jén elfogadott határozattal
                  8
                összhangban a Comore-szigetek értesítést kapott annak eshetőségéről, hogy a Bizottság a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként fogja azonosítani: i. a Comore-szigeteki hatóságok által folytatott „olcsó lobogó” politika; ii. a Comore-szigetek flottájának jogellenes halászati tevékenységére vonatkozó bizonyítékok; iii. a nemzeti hatóságok gyenge vagy nem létező nyomonkövetési és ellenőrzési képessége; valamint iv. a Comore-szigetek halászati jogi keretének elavultsága miatt.

               (7)E határozattal a Bizottság párbeszédet kezdett a Comore-szigetekkel, amelyet az IUU-rendelet 32. cikkében előírt követelményekkel összhangban folytattak le. A Comore-szigetek észszerű időn belül nem tette meg a szükséges intézkedéseket a helyzet orvoslására.

               (8)Tekintettel arra, hogy a Comore-szigetek tartósan elmulasztotta a nemzetközi jog értelmében rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló azon kötelezettség teljesítését, hogy fellépjen az IUU-halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében, az említett országot az IUU-rendelet 31. cikkével összhangban, a 2017. május 23-i (EU) 2017/889 bizottsági határozattal
                  9
                az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő országként azonosították. Az azonosítást követően a Comore-szigetek továbbra sem hajtotta végre a szükséges korrekciós intézkedéseket.

               (9)Az IUU-rendelet 33. cikkének megfelelően az (EU) 2017/1332 tanácsi végrehajtási határozattal
                  10
                az említett országot felvették a nem együttműködő harmadik országoknak a 2014/170/EU végrehajtási határozattal
                  11
                2014. március 24-én létrehozott listájára.

               (10)Az IUU-rendelet 38. cikkének (8) bekezdése szerint a Bizottság javaslatot tesz bármely olyan, nem együttműködő harmadik országgal fennálló kétoldalú halászati megállapodás felmondására, amely a megállapodás megszüntetéséről rendelkezik az IUU-halászat elleni küzdelemre vonatkozóan az adott ország által tett kötelezettségvállalások betartásának elmulasztása esetén.

               (11)Ezért indokolt felmondani az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió között létrejött halászati partnerségi megállapodást.

               (12)Az Európai Unióról szóló szerződés felhatalmazza a Bizottságot az Unió külső képviseletének ellátására. Ezért az Európai Bizottságnak az Európai Unió nevében értesítenie kell a Comore-szigeteki Uniót az EU és a Comore-szigetek közötti halászati partnerségi megállapodás felmondásáról,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió között létrejött halászati partnerségi megállapodás, amely 2008. március 6-án lépett hatályba, felmondásra kerül.

               2. cikk

               Az Európai Bizottság az Európai Unió nevében értesíti az Comore-szigeteki Uniót a partnerségi megállapodás felmondásáról.

               3. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 290., 2006.10.20., 6. o.

                     (2)

                  HL C 324., 2015.10.2., 6. o
                  .

                     (3)
                  HL L 135., 2017.5.24., 35. o.

                     (4)
                  HL L 185., 2017.7.18., 37. o.

                     (5)
                  HL L 91., 2014.3.27., 43. o.

                     (6)
                  A Tanács 1563/2006/EK rendelete (2006. október 5.) az Európai Közösség és a Comore-szigeteki Unió között létrejött halászati partnerségi megállapodás megkötéséről (HL L 290., 2006.10.20., 6. o.)

                     (7)
                  A Tanács 1005/2008/EK rendelete (2008. szeptember 29.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

                     (8)
                  A Bizottság határozata (2015. október 1.) egy harmadik országnak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről történő értesítéséről (HL C 324., 2015.10.2., 6. o.).

                     (9)
                  A Bizottság (EU) 2017/889 végrehajtási határozata (2017. május 23.) a Comore-szigeteki Uniónak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosításáról (HL L 135., 2017.5.24., 35. o.).

                     (10)
                  A Tanács (EU) 2017/1332 végrehajtási határozata (2017. július 11.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országok listájának összeállításáról szóló 2014/170/EU végrehajtási határozatnak a Comore-szigeteki Unió vonatkozásában történő módosításáról (HL L 185., 2017.7.18., 37. o.).

                     (11)
                  A Tanács végrehajtási határozata (2014. március 24.) a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK rendelet értelmében a jogellenes halászat felszámolásában nem együttműködő harmadik országok listájának összeállításáról (HL L 91., 2014.3.27., 43. o.).


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0457

Javaslat : a Tanács határozata a géntechnológiával módosított MON 89034 (MON-89Ø34-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről (Csak a francia és a holland nyelvű szöveg hiteles) (EGT-vonatkozású szöveg)  /* COM/2009/0457 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 8.9.2009COM(2009) 457 véglegesJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa géntechnológiával módosított MON 89034 (MON-89Ø34-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről(Csak a francia és a holland nyelvű szöveg hiteles) (EGT-vonatkozású szöveg)INDOKOLÁSA tanácsi határozatra irányuló mellékelt javaslat a géntechnológiával módosított MON 89034 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozik, amelyek forgalomba hozatala érdekében a Monsanto Europe S.A. 2006. december 14-én a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK rendelet alapján kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes hatóságához.A mellékelt javaslat kiterjed a MON 89034 kukoricát tartalmazó vagy abból álló egyéb olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket a termesztés kivételével ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát.2008. december 18-án az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikke értelmében kedvező véleményt adott ki, és arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a kérelemben meghatározott MON 89034 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékeknek a szándékolt célokra történő forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolna az emberek vagy állatok egészségére, illetve a környezetre.Ezek alapján a Bizottság 2009. július 22-án szavazásra terjesztette elő az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottsághoz a géntechnológiával módosított MON 89034 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek közösségi piacon történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló határozattervezetét. Az Állandó Bizottság nem nyilvánított véleményt: tizennégy tagállam (167 szavazat) támogatta a határozattervezetet, kilenc tagállam ellenezte (109 szavazat), három tagállam tartózkodott (65 szavazat) és egy tagállam (4 szavazat) nem képviseltette magát.Ezért az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkének (2) bekezdése értelmében és a 2006/512/EK tanácsi határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkével összhangban a Bizottságnak javaslatot kell benyújtania a Tanácsnak a meghozandó intézkedésekről, amelyről a Tanácsnak három hónapon belül minősített többséggel döntést kell hoznia, valamint tájékoztatnia kell a Parlamentet.Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa géntechnológiával módosított MON 89034 (MON-89Ø34-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről(Csak a francia és a holland nyelvű szöveg hiteles) (EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[1], és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) 2006. december 14-én a Monsanto Europe S.A. az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be (a továbbiakban: kérelem) Hollandia illetékes hatóságához a MON 89034 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan.(2) A kérelem kiterjed a MON 89034 fajtájú kukoricát tartalmazó vagy abból álló egyéb olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket a termesztésen kívül ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát. Ezért az 1829/2003/EK rendelet 5. cikkének (5) bekezdésével és 17. cikkének (5) bekezdésével összhangban a kérelem tartalmazza a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[2] III. és IV. mellékletében előírt adatokat és információkat, valamint a 2001/18/EK irányelv II. mellékletében megállapított elvekkel összhangban végzett kockázatértékelésről szóló információkat és következtetéseket. Magában foglalja továbbá a 2001/18/EK irányelv VII. mellékletének megfelelő, környezeti hatások megfigyelésére irányuló felügyeleti tervet is..(3) 2008. december 18-án az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikke értelmében kedvező véleményt adott ki, és arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a kérelemben meghatározott MON 89034 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékeknek (a továbbiakban: termékek) a szándékolt célokra történő forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolna az emberek vagy állatok egészségére, illetve a környezetre[3]. Véleményében az EFSA – a rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében és 18. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint az illetékes nemzeti hatóságokkal folytatott konzultáció keretében – a tagállamok által felvetett minden konkrét kérdést és aggályt figyelembe vett.(4) Véleményében az EFSA továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező által benyújtott, a környezeti hatások megfigyelésére irányuló általános felügyeleti tervből álló terv összhangban áll a termékek tervezett felhasználásával.(5) E megfontolásokat figyelembe véve a termékekre vonatkozó engedélyt meg kell adni.(6) A géntechnológiával módosított szervezetek egyedi azonosítóinak kialakítására és hozzárendelésére szolgáló rendszer létrehozásáról szóló, 2004. január 14-i 65/2004/EK bizottsági rendeletben[4] előírtaknak megfelelően minden egyes GMO-hoz (géntechnológiával módosított szervezethez) egyedi azonosítót kell hozzárendelni.(7) Az EFSA által kiadott vélemény alapján úgy tűnik, hogy a MON 89034 fajtájú kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerekre, élelmiszer-összetevőkre és takarmányokra vonatkozóan nincs szükség különleges címkézési előírásokra azokon kívül, amelyeket az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és 25. cikkének (2) bekezdése előír. Annak biztosítására azonban, hogy a termékeket az e határozatban előírt engedélynek megfelelően használják fel, az engedélyre irányuló kérelem tárgyát képező GMO-t tartalmazó vagy abból álló takarmány, illetve az e GMO-t tartalmazó vagy abból álló élelmiszeren és takarmányon kívüli egyéb termék címkézésének egyértelműen utalnia kell arra, hogy a szóban forgó termékeket nem szabad termesztésre használni.(8) Az EFSA véleménye a forgalomba hozatalra és/vagy a felhasználásra és a kezelésre vonatkozóan hasonlóképpen nem indokolja semmilyen különleges feltétel vagy korlátozás bevezetését, beleértve az élelmiszer vagy takarmány forgalomba hozatalát követő felügyeleti követelményeket is, sem pedig azt, hogy az 1829/2003/EK rendelet 6. cikke (5) bekezdésének e) pontjában, illetve 18. cikke (5) bekezdésének e) pontjában előírtaknak megfelelően a különleges ökológiai rendszerek/környezet és/vagy földrajzi területek védelmére irányulóan különleges feltételeket vezessenek be.(9) A termékek engedélyezésére vonatkozó minden információt be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok 1829/2003/EK rendeletben előírt közösségi nyilvántartásába.(10) A géntechnológiával módosított szervezetek nyomon követhetőségéről és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomon követhetőségéről, valamint a 2001/18/EK irányelv módosításáról szóló, 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[5] 4. cikkének (6) bekezdése meghatározza a GMO-ból álló vagy azt tartalmazó termékek címkézésére vonatkozó követelményeket.(11) E határozatról a biológiai biztonsággal foglalkozó információs központon keresztül értesíteni kell a Biológiai Sokféleség Egyezmény biológiai biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvének szerződő feleit, a géntechnológiával módosított szervezetek országhatárokon történő átviteléről szóló, 2003. július 15-i 1946/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[6] 9. cikkének (1) bekezdésével és 15. cikke (2) bekezdésének c) pontjával összhangban.(12) A kérelmezővel konzultáltak az e határozatban előírt intézkedésekről.(13) Az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikk Géntechnológiával módosított szervezet és egyedi azonosítóA 65/2004/EK rendelet értelmében a géntechnológiával módosított MON 89034 kukoricát ( Zea mays L.) e határozat melléklete b) pontjának megfelelően a MON-89Ø34-3 egyedi azonosítóval látják el.2. cikk EngedélyezésAz 1829/2003/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése és 16. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában az e határozatban megállapított feltételeknek megfelelően a következő termékeket engedélyezik:a) MON-89Ø34-3 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők,b) MON-89Ø21-3 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok,c) MON-89Ø34-3 kukoricát tartalmazó vagy abból álló élelmiszeren és takarmányon kívüli olyan termékek, amelyeket a termesztés kivételével ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát.3. cikk Címkézés1. Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított címkézési előírások alkalmazásában a „szervezet neve” „kukorica”.2. A címkén, valamint a 2. cikk b) és c) pontjában említett, MON-89Ø34-3 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékeket kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot.4. cikk A környezeti hatások figyelemmel kísérése1. Az engedély jogosultja köteles gondoskodni a melléklet h) pontjában meghatározott, környezeti hatások megfigyelésére irányuló felügyeleti terv kidolgozásáról és végrehajtásáról.2. Az engedély jogosultja évente jelentést nyújt be a Bizottsághoz a felügyeleti tervben meghatározott tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről5. cikk Közösségi nyilvántartásAz e határozat mellékletében szereplő információkat be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszereknek és takarmányoknak az 1829/2003/EK rendelet 28. cikkében előírt közösségi nyilvántartásába.6. cikk Az engedély jogosultjaAz engedély jogosultja a Monsanto Europe S.A. (Belgium), a Monsanto Company (Amerikai Egyesült Államok) képviseletében.7. cikk ÉrvényességE határozat az értesítés napjától számított tíz évig alkalmazandó.8. cikk CímzettE határozat címzettje a Monsanto Europe S.A. (Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brüsszel, Belgium).Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETa) A kérelmező és az engedély jogosultja:Név: Monsanto Europe S.A.Cím: Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brüsszel, BelgiumA Monsanto Company (800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Amerikai Egyesült Államok) nevében.b) A termékek megnevezése és meghatározása:(1) MON-89Ø34-3 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők;(2) MON-89Ø21-3 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok;(3) MON-89Ø34-3 kukoricát tartalmazó vagy abból álló élelmiszeren és takarmányon kívüli olyan termékek, amelyeket a termesztés kivételével ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát.A kérelemben leírt, géntechnológiával módosított MON-89Ø34-3 kukorica Cry1A.105 és Cry2Ab2 fehérjét tartalmaz, amely védelmet biztosít a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szemben. c) Címkézés:(1) Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított, különleges címkézési előírások alkalmazásában a „szervezet neve” alatt a „kukorica” szót kell feltüntetni.(2) A címkén, valamint az e határozat 2. cikkének b) és c) pontjában említett, MON-89Ø34-3 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékeket kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot.d) Kimutatási módszer:-  Eseményspecifikus, valós idejű, kvantitatív PCR-alapú módszer a MON-89Ø34-3 kukoricára.-  Magvakon hitelesítette az 1829/2003/EK rendelet alapján létrehozott közösségi referencialaboratórium, a hitelesítési jelentés az alábbi internetcímen olvasható: http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm;-  Referenciaanyag: AOCS 0906-E, amely az American Oil Chemists Society-n keresztül az alábbi internetes címen érhető el: http://www.aocs.org/tech/crm/corn.cfme) Egyedi azonosító:MON-89Ø34-3f) A Biológiai Sokféleség Egyezmény biológiai biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvének II. melléklete szerint előírt információ:Biológiai biztonsággal foglalkozó információs központ, a bejegyzés azonosítószáma: lásd [ értesítéskor töltendő ki ].g) A termék forgalomba hozatalának, felhasználásának vagy kezelésének feltételei vagy korlátozásai:Nem szükséges.h) Felügyeleti tervA 2001/18/EK irányelv VII. mellékletének megfelelő környezeti hatások megfigyelésére irányuló felügyeleti terv.[Hivatkozás: az interneten közzétett terv ]i) Forgalomba hozatal utáni felügyeleti követelmények az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek felhasználása tekintetébenNem szükséges.Megjegyzés: idővel szükségessé válhat a vonatkozó dokumentumok internetes hivatkozásainak módosítása. Ezeket a módosításokat a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásának frissítésével teszik közzé. [1] HL L 268., 2003.10.18., 1. o.[2] HL L 106., 2001.4.17., 1. o.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-042[4] HL L 10., 2004.1.16., 5. o.[5] HL L 268., 2003.10.18., 24. o.[6] HL L 287., 2003.11.5., 1. o.