               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.4.27.
            COM(2018) 247 final
            2018/0116(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európa Tanácsnak a labdarúgó-mérkőzéseken és egyéb sporteseményeken megvalósítandó integrált biztonsági, védelmi és szolgáltatási megközelítésről szóló egyezményéhez (CETS 218) az Európai Unió érdekében történő tagállami csatlakozás engedélyezéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT TÁRGYA

               A jelen javaslat arra a határozatra vonatkozik, amely felhatalmazza a tagállamokat, hogy az Európai Unió érdekében aláírják és megerősítsék az Európa Tanácsnak a labdarúgó-mérkőzéseken és egyéb sporteseményeken megvalósítandó integrált biztonsági, védelmi és szolgáltatási megközelítésről szóló egyezményét (a továbbiakban: CETS 218, vagy az egyezmény).

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Háttér-információk

                  1985. május 29-én 39-en vesztették életüket és több százan megsebesültek a brüsszeli Heysel stadionban rendezett Európa-kupa döntő során a labdarúgó-szurkolók között kitört összecsapásokban. E katasztrófa nyomán az Európa Tanács kidolgozta a sporteseményeken, különösen a labdarúgó-mérkőzéseken megnyilvánuló nézői erőszakról és nem megfelelő viselkedésről szóló európai egyezményt (CETS 120) (a továbbiakban: 120. sz. egyezmény). A 120. sz. egyezmény a stadionokon belül vagy azok közelében történő erőszakos események és rendbontás megelőzésére, az azoktól való elrettentésre és az azokra való reagálásra összpontosít. A 120. sz. egyezmény 1985. november 1-jén lépett hatályba, és 41 fél, köztük az Európai Unió tagállamainak többsége megerősítette.

                  2013. decemberben az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága egy, a 120. sz. egyezmény korszerűsítésének előnyeiről és kívánatosságáról szóló tanulmány alapján megállapította, hogy az utóbbi elavulttá vált: megállapítást nyert, hogy annak tartalma – különösen a biztonsági intézkedésekre helyezett elsődleges hangsúly – ellentétes a tapasztalatokkal és bevált gyakorlatokkal, és nincs összhangban az egyezmény állandó bizottságának újabb ajánlásaival. A Miniszteri Bizottság ezért a 120. sz. egyezmény felülvizsgálatára utasította az állandó bizottságot. Az állandó bizottság az egyezmény felülvizsgálata helyett új szöveg kidolgozása mellett döntött. E munka eredménye a CETS 218.

               2.2.Az egyezmény

                  A CETS 218 célja, hogy védett, biztonságos és barátságos környezetet biztosítson a labdarúgó-mérkőzéseken és más sporteseményeken (2. cikk). Az egyezmény megkülönbözteti a „védelmi intézkedéseket”, a „biztonsági intézkedéseket” és a „szolgáltatási intézkedéseket” (3. cikk).

                  Az egyezmény arra kötelezi a feleket, hogy fogadjanak el „integrált, több szervre kiterjedő és kiegyensúlyozott megközelítést a védelem, a biztonság és a szolgáltatás tekintetében” (a 2. cikk a) pontja), vagyis olyan megközelítést, amely azon a koncepción alapul, hogy „a labdarúgó-mérkőzéseken és más sporteseményeken a védelmi, biztonsági és szolgáltatási intézkedések minden esetben átfedésben vannak, hatás tekintetében összefüggésben állnak egymással, kiegyensúlyozottnak kell lenniük, és elszigetelten nem alakíthatók ki vagy hajthatók végre” (a 3. cikk f) pontja).

                  Az egyezmény arra kötelezi a feleket, hogy biztosítsanak nemzeti és helyi koordinációs szabályozást a védelemre, a biztonságra és a szolgáltatásra vonatkozó, több szervre kiterjedő integrált megközelítés kidolgozása és végrehajtása céljából (4. cikk). A felek kötelesek különféle intézkedéseket hozni azzal a céllal, hogy védelmet, biztonságot és szolgáltatásokat biztosítsanak sportstadionokon belül (5. cikk); például gondoskodniuk kell arról, hogy a stadionok működési szabályzata rendelkezzen a rendőrséggel, a sürgősségi segélyszolgálatokkal és más partner szervekkel való hatékony kapcsolattartásról, továbbá tartalmazzon politikákat és eljárásokat olyan ügyekre vonatkozóan, mint amilyenek a rasszista vagy diszkriminatív megnyilvánulások (az 5. cikk (5) bekezdése). A felek továbbá kötelesek ösztönözni valamennyi érintett szerveket és érdekeltet, hogy működjenek együtt annak érdekében, hogy védett, biztonságos és barátságos környezetet teremtsenek a stadionokat övező közterületeken (6. cikk). A feleknek gondoskodniuk kell arról, hogy az érintett szervek vészhelyzeti és sürgősségi terveket dolgoznak ki (7. cikk), továbbá hogy arra ösztönöznek valamennyi szervet, hogy proaktívan működjön együtt a szurkolókkal és a helyi közösségekkel (8. cikk).

                  Ami a rendfenntartást illeti, az egyezmény 9. cikke annak biztosítására kötelezi a feleket, hogy „dolgozzák ki, rendszeresen értékeljék és finomítsák a rendfenntartási stratégiákat”, amelyek figyelembe veszik a bevált gyakorlatokat, és összhangban állnak a védelemre, a biztonságra és a szolgáltatásra vonatkozó integrált megközelítéssel; a feleknek biztosítaniuk kell továbbá, hogy a rendfenntartási munka során partnerként kezelik az érdekelt feleket.

                  Ami a megelőzést és a szankcionálást illeti, az egyezmény 10. cikke arra kötelezi a feleket, hogy „hozzanak meg minden lehetséges intézkedést” az erőszakos biztonsági események és a rendzavarás kockázatának csökkentésére, valamint a nemzeti joggal és a nemzetközi közjoggal összhangban annak biztosítására, hogy „a kockázat jellegének és helyének megfelelő hatékony kizárási szabályozás” van hatályban az ilyen biztonsági eseményektől való elrettentés és azok megelőzése céljából. A felek kötelesek továbbá „együttműködni annak biztosítása érdekében, hogy a külföldön bűncselekményeket elkövető személyek megfelelő büntetést kapjanak” (a 10. cikk (3) bekezdése), továbbá hogy „mérlegeljék a felelős igazságügyi és közigazgatási szervek felhatalmazását arra, hogy azok szankciókat szabjanak ki azokkal a személyekkel szemben, akik a labdarúgással kapcsolatos erőszakot és/vagy rendzavarást követnek el, lehetővé téve a másik országban tartott labdarúgó eseményekre vonatkozó utazási korlátozások alkalmazását” (10. cikk (4) bekezdése).

                  Az egyezmény „nemzetközi együttműködés” című 11. cikke kötelezi a feleket a nemzetközi vonatkozású labdarúgó-mérkőzésekkel kapcsolatos valamennyi információ és hírszerzési adat cseréjére, valamint a nemzetközi rendőrségi együttműködés területéhez tartozó egyéb ügyek intézésére szolgáló egyetlen kijelölt csatornaként eljáró, labdarúgással kapcsolatos nemzeti információs pont (NFIP) létrehozására (a 11. cikk (2)–(4) bekezdése). A 11. cikk (2)–(4) bekezdésének szövege a nemzetközi vonatkozású labdarúgó-mérkőzésekkel kapcsolatos biztonságról szóló, 2002. április 25-i 2002/348/IB tanácsi határozatra épült, és annak a terminológiáját használta.

                  Az egyezmény záró rendelkezései az alábbiakat szabályozzák: az aláírás (16. cikk), a hatálybalépés (17. cikk), azon államok csatlakozása, amelyek nem tagjai az Európa Tanácsnak (18. cikk), az egyezmény hatásai a 120. sz. egyezmény tekintetében (19. cikk), területi hatály (20. cikk), felmondás (21. cikk), és értesítések (22. cikk). E rendelkezések „lényegében” az 1980. februári Európa Tanácsban elfogadott, az egyezmények és megállapodások záró rendelkezéseinek mintáin és a 120. sz. egyezmény záró rendelkezésein alapulnak.

               2.3.A területen meglévő uniós jog és szakpolitika

                  Az Unió számos intézkedést fogadott el a rendőrségi együttműködés és a rendőrségi információk cseréje tekintetében. Kifejezetten a labdarúgó-mérkőzések védelme és biztonsága tárgyában történő rendőrségi együttműködés és rendőrségi információcsere tekintetében, az Unió elfogadta a nemzetközi vonatkozású labdarúgó-mérkőzésekkel kapcsolatos biztonságról szóló, 2002. április 25-i 2002/348/IB tanácsi határozatot
                     1
                  . A 2002/348/IB tanácsi határozat az Európai Unióról szóló szerződés 30. cikke (1) bekezdésének a) pontján (jelenleg az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 87. cikkének (1) bekezdése), valamint az Európai Unióról szóló szerződés hatályon kívül helyezett 34. cikke (2) bekezdésének c) pontján alapult.

                  A 2002/348/IB tanácsi határozat előírása szerint minden tagállam „kijelöl egy rendőrségi, labdarúgással kapcsolatos nemzeti információs pontot”, amely „a tárgyhoz tartozó információk cseréjének és a nemzetközi vonatkozású labdarúgó-mérkőzésekkel kapcsolatos rendőrségi együttműködés elősegítésének közvetlen és központi kapcsolattartó pontjaként működik” (1. cikk). A tanácsi határozat meghatározza a labdarúgással kapcsolatos nemzeti információs pontok feladatait (2. cikk), a közöttük kicserélendő rendőrségi információkat (3. cikk), valamint a labdarúgással kapcsolatos nemzeti információs pontok közötti kommunikációra vonatkozó eljárást (4. cikk). A nemzetközi vonatkozású labdarúgó-mérkőzésekkel kapcsolatos biztonságról szóló 2002/348/IB határozat módosításáról szóló, 2007. június 12-i 2007/412/IB tanácsi határozat
                     2
                   a labdarúgással kapcsolatos zavargások periodikus nemzeti értékelésére (a 2. cikk (6) bekezdése), és az információcsere formáira (3. cikk (4) bekezdése) vonatkozó rendelkezésekkel egészítette ki a jogszabályt.

                  A nemzetközi vonatkozású labdarúgó-mérkőzések helyszínére történő belépéstől való eltiltások tagállamok általi alkalmazásáról szóló, 2003. november 17-i tanácsi állásfoglalásban
                     3
                   és a labdarúgásról szóló uniós kézikönyvben
                     4
                   hivatkoztak a 2002/348/IB tanácsi határozatra. Az először 1999 júniusában elfogadott, és utoljára 2016 novemberében frissített kézikönyv részletes ajánlásokat tartalmaz a nemzetközi vonatkozású labdarúgó-mérkőzésekkel kapcsolatosan az erőszak és a rendzavarás megelőzése és megfékezése érdekében szükséges nemzetközi rendőrségi együttműködésre és intézkedésekre nézve, beleértve a rendőrségi információk cseréjére, valamint a labdarúgással kapcsolatos nemzeti információs pontok szerepére és feladataira vonatkozó iránymutatást.

               2.4.A javaslat okai

                  Jóllehet az egyezmény a rendőrségi együttműködés területére vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz (EUMSZ 87. cikk), általánosabban illeszkedik az Unió sporttal kapcsolatos szakpolitikai célkitűzéseihez (EUMSZ 165. cikk). Az EUMSZ 165. cikkének (3) bekezdése szerint az Unió és a tagállamok erősítik az együttműködést harmadik országokkal és az oktatás és a sport területén hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetekkel, különösen az Európa Tanáccsal. Az EU ösztönző intézkedései, köztük az Erasmus+ program sporttal foglalkozó fejezete keretében nyújtott projekttámogatás, a szurkolóknak szóló figyelemfelhívó kampányok és a sportbüntetések nem elegendőek a sportversenyek környezetében előforduló erőszakos cselekmények és diszkrimináció problémájának kezeléséhez. Amennyiben ez közrendi kérdés, a nemzeti közigazgatási szervek megelőzési tevékenységekkel és célzott kényszerintézkedésekkel egészítették ki ezeket a kezdeményezéseket. Ez összetett feladat, mivel egyes mérkőzések nemzetközi jellegűek, és a különböző uniós tagállamok rendfenntartással, védelemmel és biztonsággal kapcsolatos vonatkozó rendelkezései és gyakorlatai eltérnek egymástól. Fokozott együttműködésre van szükség a különböző érdekeltek között az erőszak és a diszkrimináció minden fajtája elleni küzdelem terén. A bűnüldözési intézkedéseket jobban össze kell hangolni, és az EU elősegítheti ezt a folyamatot, különösen az Európa Tanács egyezményének támogatásával.

                  Az EU maga nem csatlakozhat az egyezményhez. Ennek az az oka, hogy az egyezmény kizárólag „államokról” és „részes államokról” tesz említést, és nem tartalmaz semmiféle olyan megfogalmazást, amely lehetővé tenné a csatlakozást az EU vagy más regionális integrációs szervezet számára.

                  Az EU mindazonáltal elfogadott olyan általános és egyedi intézkedéseket a rendőrségi együttműködés és információcsere tekintetében, amelyek a nemzetközi vonatkozású labdarúgó-mérkőzések védelmének és biztonságának tárgykörére vonatkoznak, továbbá elfogadta a közelmúltban naprakésszé tett részletes ajánlásokat arra nézve, hogy miként kell alkalmazni ezeket az intézkedéseket.

                  Ezenfelül az egyezmény 11. cikkébe foglalt, a labdarúgással kapcsolatos nemzeti információs pontok tekintetében tett kötelezettségvállalások érinthetik az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdése szerinti közös szabályokat. Ennek az az oka, hogy a labdarúgással kapcsolatos nemzeti információs pontok felállítására vagy kijelölésére vonatkozó kötelezettséget már belefoglalták a 2002/348/IB tanácsi határozatba, amely meghatározza a labdarúgással kapcsolatos nemzeti információs pontok feladatait, és megállapítja a közöttük – különösen a rendőrségi információk cseréje tekintetében – kialakítandó együttműködést. A 218. sz. egyezmény 11. cikkének (2)–(4) bekezdésébe foglalt kötelezettségvállalások csaknem teljes mértékben egybeesnek a 2002/348/IB tanácsi határozatba foglalt kötelezettségekkel. A 218. sz. egyezményhez csatolt magyarázó jelentés szerint ugyanis „a labdarúgással kapcsolatos nemzeti információs pontokat az Európai Unió joga alapján hozták létre”, a 11. cikk (2)–(4) bekezdésének szövege pedig a 2002/348/IB tanácsi határozatra épül, és annak terminológiáját alkalmazza.

                  Ezek a körülmények rávilágítanak arra, hogy a tagállamoknak az uniós intézmények keretében kell eljárniuk, amikor nemzetközi kötelezettségeket vállalnak a tagállamok közötti rendőrségi együttműködés és információcsere terén, különösen a nemzetközi vonatkozású labdarúgó-mérkőzések védelme és biztonsága tekintetében.

                  Az egyezmény 11. cikkének (2)–(4) bekezdése pontosan azért alapult a 2002/348/IB tanácsi határozaton, hogy ne álljon ellentétben az uniós joggal, továbbra is tény viszont, hogy a 2002/348/IB tanácsi határozat írja elő a nemzetközi vonatkozású labdarúgó-mérkőzések védelme és biztonsága terén rendőrségi együttműködésre és információcserére szolgáló rendszer kialakítását az e konkrét célra létrehozott hatósági hálózat útján. Egyedül az EU alkalmas arra, hogy harmadik országokkal szemben kötelezettséget vállaljon e rendszernek az EU-n belüli további alkalmazására és az érintett harmadik országokra történő kiterjesztésére.

                  Mivel maga az EU nem csatlakozhat a CETS 218-hoz, és a tagállamok kizárólag az EU felhatalmazásával csatlakozhatnak az egyezményhez (az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdése), helyénvaló határozatot elfogadni, amely felhatalmazza a tagállamokat az egyezménynek az EU nevében történő aláírására és megerősítésére.

               3.JOGALAP

                  A javasolt tanácsi határozat az EUMSZ 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontján és 218. cikkének (8) bekezdésén alapul, összefüggésben az EUMSZ 87. cikkének (1) bekezdésével, amely a rendőrségi együttműködésre vonatkozó uniós jogalkotás fő jogalapját biztosítja.

               2018/0116 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európa Tanácsnak a labdarúgó-mérkőzéseken és egyéb sporteseményeken megvalósítandó integrált biztonsági, védelmi és szolgáltatási megközelítésről szóló egyezményéhez (CETS 218) az Európai Unió érdekében történő tagállami csatlakozás engedélyezéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 218. cikke (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjára és 218. cikkének (8) bekezdésére, a 87. cikk (1) bekezdésével összefüggésben,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére
                  5
               ,

               mivel:

               (1)Az Európa Tanácsnak a labdarúgó-mérkőzéseken és egyéb sporteseményeken megvalósítandó integrált biztonsági, védelmi és szolgáltatási megközelítésről szóló egyezménye (a továbbiakban: az egyezmény) 2016. július 3. óta aláírható és megerősíthető.

               (2)Az egyezmény célja, hogy védett, biztonságos és barátságos környezet biztosítson a labdarúgó-mérkőzéseken és más sporteseményeken.

               (3)Az egyezmény 11. cikkének (2)–(4) bekezdése a labdarúgással kapcsolatos nemzeti információs pontok tekintetében érintheti a közös szabályokat vagy módosíthatja azok hatályát az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdése értelmében, mivel ezek a rendelkezések egybeesnek a nemzetközi vonatkozású labdarúgó-mérkőzésekkel kapcsolatos biztonságról szóló 2002/348/IB tanácsi határozatba
                  6
                foglalt kötelezettségekkel.

               (4)Az Uniónak az egyezményhez nyújtott támogatása fontos a sporteseményekhez kapcsolódó erőszak elleni küzdelem tekintetében, és kiegészíti az Erasmus+ program sporttal foglalkozó fejezete keretében nyújtott projekttámogatás révén e területén már megtett erőfeszítéseket.

               (5)Az Unió nem csatlakozhat az egyezményhez, mivel annak részes felei kizárólag államok lehetnek.

               (6)Ezért az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó részek tekintetében a tagállamokat fel kell hatalmazni arra, hogy az Unió érdekében együttesen eljárva aláírják és megerősítsék az egyezményt.

               (7)A 2002/348/IB tanácsi határozat kötelezi az Egyesült Királyságot és Írországot, így ezek a tagállamok részt vesznek e határozat elfogadásában.

               (8)Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács – az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó részek tekintetében – felhatalmazza a tagállamokat, hogy csatlakozzanak az Európa Tanácsnak a labdarúgó-mérkőzéseken és egyéb sporteseményeken megvalósítandó integrált biztonsági, védelmi és szolgáltatási megközelítésről szóló egyezményéhez (CETS 218).

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 121., 2002.5.8.

                     (2)

                        HL L 155., 2007.6.15., 76. o.

                     (3)

                        HL C 281., 2003.11.22., 1. o.

                     (4)

                        A Tanács állásfoglalása (2001. december 6.) a nemzetközi vonatkozású, legalább egy tagállamot érintő labdarúgó-mérkőzésekkel kapcsolatosan az erőszak és a rendzavarás megelőzése és ellenőrzése érdekében szükséges nemzetközi rendőrségi együttműködésre és intézkedésekre vonatkozó ajánlásokat tartalmazó kézikönyvről; HL C 22., 2002.1.24., 1. o.

                     (5)

                        HL C… , , . .o.

                     (6)

                        A Tanács 2002/348/IB határozata (2002. április 25.) a nemzetközi vonatkozású labdarúgó-mérkőzésekkel kapcsolatos biztonságról (HL L 121., 2002.5.8., 1. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.5.2.
            COM(2018) 249 final
            2018/0117(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) és 37. jegyzőkönyvének (a 101. cikkben hivatkozott listáról) módosításával kapcsolatosan képviselendő álláspontról(Általános adatvédelmi rendelet)
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  Az EGT Vegyes Bizottságnak a javasolt tanácsi határozathoz csatolt határozattervezete az EGT-megállapodás XI. mellékletét (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) és 37. jegyzőkönyvét (a 101. cikkben hivatkozott listáról) kívánja módosítani azzal a céllal, hogy belefoglalja a megállapodásba az általános adatvédelmi rendeletet ((EU) 2016/679 rendelet)
                     1
                  .

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A csatolt vegyes bizottsági határozattervezet már meglévő uniós szakpolitikát terjeszt ki az EGT-tag EFTA-államokra (Norvégiára, Izlandra és Liechtensteinre).

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               Az uniós vívmányoknak – azok EGT-megállapodásba történő belefoglalásával – az EGT-tag EFTA-államokra történő kiterjesztése az EGT-megállapodás azon céljaival és elveivel összhangban történik, hogy közös szabályokon és egyenlő versenyfeltételeken alapuló dinamikus és homogén Európai Gazdasági Térség jöjjön létre.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az EGT-megállapodásba belefoglalandó jogszabályok az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikkén alapulnak.

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet
                  2
                1. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján kialakítja az ilyen határozatokról az Unió által képviselendő álláspontját.

               A Bizottság az Európai Külügyi Szolgálattal (a továbbiakban: EKSZ) együttműködve benyújtja az EGT Vegyes Bizottság határozattervezetét a Tanácsnak az Unió álláspontjaként történő elfogadásra. A Bizottság reményei szerint mihamarabb elő tudja terjeszteni a határozattervezetet az EGT Vegyes Bizottságban.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének a következők miatt:

               E javaslat célját, nevezetesen a belső piac homogenitásának biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért e cél a hatások miatt uniós szinten jobban megvalósítható.

               Az uniós vívmányok EGT-megállapodásba történő belefoglalásának eljárása az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendelettel összhangban zajlik, ami megerősíti a választott megközelítést.

                  •
                        Arányosság

               Az arányosság elvének megfelelően ez a javaslat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Az EGT-megállapodás 98. cikkének megfelelően a választott jogi aktus az EGT Vegyes Bizottság határozata. Az EGT Vegyes Bizottság biztosítja az EGT-megállapodás hatékony végrehajtását és érvényesülését. Ennek érdekében határozatokat kell hoznia az EGT-megállapodásban meghatározott esetekben.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               Nem alkalmazandó

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               Az (EU) 2016/679 rendelet EGT-megállapodásba való belefoglalásának nincsenek várható költségvetési vonzatai.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •A javasolt legfontosabb kiigazítások indokolása

               A részvételről szóló kikötés (a) és k) kiigazítás)

               Az általános adatvédelmi rendelet EGT-megállapodásba foglalásának következményeképpen az EGT-tag EFTA-államok felügyeleti hatóságai a lehető legteljesebb mértékben részt vesznek az úgynevezett egységességi mechanizmusban és az egységes alkalmazást célzó mechanizmusban, valamint – a szavazati jog és a Testület elnökévé, illetve alelnökeivé való választhatóság kivételével – ugyanazokkal a jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek az Európai Adatvédelmi Testületben (a továbbiakban: Testület), mint az uniós tagállamok felügyeleti hatóságai. Az EFTA-államok felügyeleti hatóságainak álláspontjainak jegyzőkönyvbe vétele is külön történik.

               Az a) kiigazítás biztosítja azt is, hogy a Testület eljárási szabályzata teljeskörűen érvényre juttatja az EGT-tag EFTA-államok felügyeleti hatóságainak és az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a részvételét – a szavazati jog és a Testület elnökévé, illetve alelnökeivé való választhatóság kivételével.

               Mivel az általános adatvédelmi rendelet nemzeti szinten végrehajtandó feladatokat ruház a nemzeti felügyeleti hatóságokra, továbbá nemzetközi koordinációt és közelítési gyakorlatot ír elő, az EGT-n belüli koherens felügyeleti együttműködés és konvergencia érdekében szükséges az EGT-tag EFTA-államok felügyeleti hatóságainak egyenlő feltételek melletti részvétele az egységességi mechanizmusban és az egységes alkalmazást célzó mechanizmusban.

               Annak érdekében, hogy biztosított legyen az EGT-szabályoknak az EFTA Felügyeleti Hatóság általi érvényesítése az EGT-tag EFTA-államok tekintetében, továbbá hogy lehetséges legyen az EFTA Felügyeleti Hatóság EGT-megállapodás 108. cikke szerinti feladatainak végrehajtása, a k) kiigazítás úgy rendelkezik, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóságnak jogában áll szavazati jog nélkül részt venni a Testület ülésein, valamint hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság kinevezi a Testületben részt vevő képviselőjét. Ezen kívül – a fentiek szerint – az a) kiigazítás rendelkezik arról, hogy a Testület eljárási szabályzata teljes mértékben érvényre juttatja az EFTA Felügyeleti Hatóság részvételét.

               Tájékoztatás a harmadik országokkal folytatott tárgyalásokról (f) kiigazítás)

               A kiigazítás rendelkezik arról, hogy az EGT-tag EFTA-államokat tájékoztatják a harmadik országokkal folytatott tárgyalásokról azzal a céllal, hogy a 93. cikk (3) bekezdésében szereplő eljárás szerint megfelelőségi határozatot fogadjanak el. Az EGT-megállapodás 100. cikke által biztosítottaknak megfelelően az EFTA-államok teljes mértékben részt vesznek a 93. cikk alapján létrehozott bizottságban, szavazati jog nélkül.

               A kiigazítás azt is részletezi, hogy azokban az esetekben, amikor a harmadik ország vagy a nemzetközi szervezet különleges kötelezettségeket vállal a tagállamoktól származó személyes adatok kezelése tekintetében, az EU figyelembe veszi az EGT-tag EFTA-államok helyzetét, és megvitatja a harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel az EGT-tag EFTA-államok általi azt követő esetleges alkalmazás lehetséges mechanizmusait.

               45. cikk (1) bekezdés – adatok harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítására (e) kiigazítás)

               A személyes adatoknak egy EGT-tag EFTA-államtól egy harmadik országhoz vagy nemzetközi szervezethez való továbbítására a Bizottság által elfogadott végrehajtási jogi aktus (megfelelőségi határozat) alapján kerülhet sor, melyet az EGT-megállapodásban szereplő normál eljárás szerint belefoglaltak az EGT-megállapodásba. Az e) kiigazítás célja, hogy az adattovábbításra akkor is sor kerülhessen, ha a megfelelőségi határozatot egy EGT-tag EFTA-állam már alkalmazza, de az EGT Vegyes Bizottságnak a megfelelőségi határozat belefoglalásáról szóló határozata még függőben van. Az e) kiigazítás arról is rendelkezik, hogy egy megfelelőségi határozat hatálybalépését megelőzően minden egyes EGT-tag EFTA-államnak határoznia kell – és tájékoztatnia kell a Bizottságot és az EFTA Felügyeleti Hatóságot – arról, hogy az uniós tagállamokkal egy időben alkalmazni fogja vagy sem az ilyen megfelelőségi határozatot. Amennyiben egy EFTA-állam nem tájékoztatja a Bizottságot és az EFTA Felügyeleti Hatóságot, akkor az uniós tagállamokkal egy időben alkalmazza az intézkedéseket.

               Amennyiben a megfelelőségi határozat hatálybalépésétől számított tizenkét hónapon belül nem sikerül megállapodni az EGT Vegyes Bizottságnak a megfelelőségi határozat EGT-megállapodásba foglalásáról, bármely EGT-tag EFTA-állam felfüggesztheti az ilyen intézkedések alkalmazását, amíg a megfelelőségi határozatot bele nem foglalják az EGT-megállapodásba, és erről haladéktalanul értesíti a Bizottságot és az EFTA Felügyeleti Hatóságot. Ez a kiigazítás nem zárja ki az EGT-megállapodás 102. cikkének alkalmazását, a kiigazításban foglaltaknak megfelelően.

               Ha egy EGT-tag EFTA-állam úgy határoz, hogy felfüggeszti a 45. cikk (5) bekezdése szerint elfogadott intézkedések alkalmazását (a megfelelő védelmi szintet már nem biztosító harmadik országgal, a harmadik ország valamely területével vagy meghatározott ágazatával, vagy valamely nemzetközi szervezettel kapcsolatos intézkedések), az EGT-megállapodás másik szerződő fele megtiltja a személyes adatok szabad áramlását abba az EGT-tag EFTA-államba.

               46. cikk (2) bekezdés – végrehajtási jogi aktusok általános adatvédelmi kikötések tekintetében történő alkalmazása (h) kiigazítás)

               Ez a kiigazítás ugyanazon az elven alapul, mint az e) kiigazítás (lásd fent). Ez a kiigazítás lehetővé teszi az EFTA-adatkezelők vagy EFTA-adatfeldolgozók számára, hogy az EU-ban való hatálybalépésükkel egy időben alkalmazzák az általános adatvédelmi kikötéseket, kivéve, ha egy EFTA-állam úgy határoz, hogy nem alkalmazza az uniós tagállamokkal egy időben az intézkedést.

               A Chartára való hivatkozás nem alkalmazása (i) kiigazítás)

               Az EGT-megállapodás 7. cikkével összhangban kizárólag az EGT-megállapodásba belefoglalt jogi aktusok kötelező erejűek az EFTA-államokra nézve. Az Európai Unió Alapjogi Chartája az Unió elsődleges jogának eszköze, amely nem kötelező erejű a nem tagállamokra nézve és nem releváns az EGT összefüggésében. Ennélfogva az általános adatvédelmi rendelet i) kiigazítása nem alkalmazza az 58. cikk (4) bekezdésében foglalt, Chartára való hivatkozást.

               63. cikk, 64. cikk (2) bekezdés, 65. cikk (1) bekezdés c) pont és 70. cikk (1) bekezdés e) pont – az EFTA Felügyeleti Hatóság tanács- vagy véleménykérése a Testülettől (l) kiigazítás)

               Az l) kiigazítás szerint az EFTA Felügyeleti Hatóságnak jogában áll tanácsot vagy véleményt kérni a Testülettől, valamint ügyekről tájékoztatni a Testületet a 63. cikk, a 64. cikk (2) bekezdése, a 65. cikk (1) bekezdésének c) pontja és a 70. cikk (1) bekezdésének e) pontja alapján. A kiigazítás meghatározza azokat a cikkeket, amelyekkel kapcsolatban az ilyen jogokat és kötelezettségeket alkalmazni kell, és amelyek relevánsak az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a megállapodás 109. cikke szerinti feladatai ellátása szempontjából.

               2018/0117 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) és 37. jegyzőkönyvének (a 101. cikkben hivatkozott listáról) módosításával kapcsolatosan képviselendő álláspontról

                  (Általános adatvédelmi rendelet)

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 16. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre
                  3
                és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás
                  4
                (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az EGT-megállapodás 98. cikke szerint az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) és 37. jegyzőkönyvének (a 101. cikkben hivatkozott listáról) módosításáról.

               (3)Az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletet
                  5
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (4)Az (EU) 2016/679 rendelet [2018. május 25-i hatállyal] hatályon kívül helyezi az EGT-megállapodásba foglalt 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet
                  6
               , amelyet ezért [2018. május 25-i hatállyal] el kell hagyni az EGT-megállapodásból.

               (5)Az EGT-megállapodás XI. mellékletét és 37. jegyzőkönyvét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (6)Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által az EGT-megállapodás XI. mellékletének és 37. jegyzőkönyvének módosítására vonatkozóan az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspont az EGT Vegyes Bizottság határozatának az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

                     (2)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (3)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (4)

                        HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

                     (5)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

                     (6)

                        HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel,2018.5.2.
            COM(2018) 249 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) és 37. jegyzőkönyvének (a 101. cikkben hivatkozott listáról) módosításával kapcsolatosan képviselendő álláspontról (Általános adatvédelmi rendelet)

               I. MELLÉKLET
                  AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG
                  … HATÁROZATA

               (XXX)

               az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) és 37. jegyzőkönyvének (a 101. cikkben hivatkozott listáról) módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

               mivel:

               (1)A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletet
                  1
                (általános adatvédelmi rendelet) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (2)Elismerve, hogy az adatvédelem számos nemzetközi emberi jogi megállapodás által védett alapvető jog.

               (3)Elismerve annak fontosságát, hogy az EGT-n belül az adatkezelők és adatfeldolgozók azonos jogokkal és kötelezettségekkel rendelkezzenek.

               (4)Ez a határozat rendelkezik arról, hogy az EGT-tag EFTA-államok felügyeleti hatóságai teljes mértékben részt vesznek az egységességi mechanizmusban és az egységes alkalmazást célzó mechanizmusban, valamint – a szavazati jog és a Testület elnökévé illetve alelnökeivé való választhatóság kivételével – ugyanazokkal a jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek az (EU) 2016/679 rendelet által létrehozott Európai Adatvédelmi Testületben (a továbbiakban: Testület), mint az uniós tagállamok felügyeleti hatóságai. E célból az EFTA-államok felügyeleti hatóságainak részt kell venniük a testület tevékenységeiben, ideértve minden olyan alcsoportot is, amelyeket a testület esetlegesen létrehoz feladatainak ellátása céljából, és meg kell kapniuk minden, a hatékony részvételükhöz szükséges információt, szükség esetén minden olyan információcserélésre használható elektronikus rendszerhez való teljes mértékű hozzáférés útján, melyeket a Testület esetlegesen létrehoz.

               (5)Az (EU) 2016/679 rendelet [2018. május 25-i hatállyal] hatályon kívül helyezi az EGT-megállapodásba foglalt 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet
                  2
               , amelyet ezért [2018. május 25-i hatállyal] el kell hagyni az EGT-megállapodásból.

               (6)Az EGT-megállapodás XI. mellékletét és 37. jegyzőkönyvét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT-megállapodás XI. melléklete 5e. pontja (95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) helyébe [2018. május 25-i hatállyal] a következő szöveg lép:

               „32016 R 0679: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

               A rendelet rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal kell értelmezni:

               a)Az EFTA-államok felügyeleti hatóságai részt vesznek az Európai Adatvédelmi Testület (a továbbiakban: Testület) tevékenységeiben. E célból – a szavazati jog és a Testület elnökévé illetve alelnökeivé való választhatóság kivételével – ugyanazokkal a jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek a Testületben, mint az uniós tagállamok felügyeleti hatóságai, kivéve, ha e megállapodás erről másként rendelkezik. Az EFTA-államok felügyeleti hatóságainak álláspontjait a Testület külön veszi jegyzőkönyvbe.

               A Testület eljárási szabályzata teljeskörűen érvényre juttatja az EFTA-államok felügyeleti hatóságainak és az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a részvételét – a szavazati jog és a Testület elnökévé, illetve alelnökeivé való választhatóság kivételével.

               b)A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a »tagállam(ok)« és a »felügyeleti hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy a rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok felügyeleti hatóságait is magukban foglalják.

               c)Az uniós jogra vagy uniós adatvédelmi rendelkezésekre történő hivatkozások úgy értendők, mint az EGT-megállapodásra vagy a benne foglalt adatvédelmi rendelkezésekre történő hivatkozások.

               d)A 13. cikk (1) bekezdésének f) pontjában és a 14. cikk (1) bekezdésének f) pontjában a szöveg a »Bizottság megfelelőségi határozatának« szövegrész helyébe a »Bizottság EGT-megállapodás alapján alkalmazandó megfelelőségi határozatának« szövegrész lép.

               e)A 45. cikk az (1) bekezdés után az EFTA-államok tekintetében a következő szövegrésszel egészül ki:

               »(1 a) Az e cikk (3) vagy (5) bekezdése alapján elfogadott végrehajtási jogi aktust az EGT-megállapodásba belefoglaló EGT vegyes bizottsági határozat elfogadásáig egy EFTA-állam határozhat úgy, hogy alkalmazza a benne foglalt intézkedéseket.

               Az egyes EFTA-államok az e cikk (3) vagy (5) bekezdése alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusok hatálybalépése előtt eldöntik és döntésükről tájékoztatják a Bizottságot és az EFTA Felügyeleti Hatóságot, hogy a végrehajtási jogi aktust az EGT-megállapodásba belefoglaló EGT vegyes bizottsági határozat elfogadásáig alkalmazzák-e a benne foglalt intézkedéseket az uniós tagállamokkal egy időben, vagy sem. Ellenkező értelmű határozat hiányában az egyes EFTA-államok az uniós tagállamokkal egy időben alkalmazzák az e cikk (3) vagy (5) bekezdése alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusokban foglalt intézkedéseket.

               A megállapodás 102. cikkétől eltérve, ha a végrehajtási jogi aktus hatálybalépésétől számított tizenkét hónapon belül nem sikerül megállapodni az EGT Vegyes Bizottságban az e cikk (3) vagy (5) bekezdése alapján elfogadott végrehajtási jogi aktus EGT-megállapodásba foglalásáról, bármely EFTA-állam felfüggesztheti az ilyen intézkedések alkalmazását, és erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és az EFTA Felügyeleti Hatóságot.

               Az EGT-megállapodás másik szerződő fele, az 1. cikk (3) bekezdésétől eltérve, korlátozza vagy megtiltja a személyes adatok szabad áramlását abba az EFTA-államba, amelyik nem alkalmazza ugyanolyan módon az e cikk (5) bekezdése alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusban foglalt intézkedéseket, mivel ezek az intézkedések megakadályozzák a személyes adatoknak egy harmadik ország vagy egy nemzetközi szervezet számára történő továbbítását.«

               f)Minden olyan esetben, amikor az EU konzultációt kezd harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel azzal a céllal, hogy a 45. cikk alapján megfelelőségi határozatot fogadjon el, megfelelően tájékoztatja erről az EFTA-államokat. Azokban az esetekben, amikor a harmadik ország vagy a nemzetközi szervezet különleges kötelezettségeket vállal a tagállamoktól származó személyes adatok kezelése tekintetében, az EU figyelembe veszi az EFTA-államok helyzetét, és megvitatja a harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel az EFTA-államok általi azt követő esetleges alkalmazás lehetséges mechanizmusait.

               g)A 46. cikk (2) bekezdésének d) pontja a következőkkel egészül ki:

               »Az EFTA-államok felügyeleti hatóságai az általános adatvédelmi kikötéseknek a 93. cikk (2) bekezdésében hivatkozott vizsgálóbizottsági eljárás alapján történő jóváhagyás céljából a Bizottsághoz történő benyújtása tekintetében ugyanazokkal a jogokkal rendelkeznek, mint az uniós felügyeleti hatóságok.«

               h)A 46. cikk a (2) bekezdés után az EFTA-államok tekintetében a következő szövegrésszel egészül ki:

               »(2 a) Egy végrehajtási jogi aktust az EGT-megállapodásba belefoglaló EGT vegyes bizottsági határozat elfogadásáig az (1) bekezdésben hivatkozott megfelelő garanciák nyújthatók a 46. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjában hivatkozott általános adatvédelmi kikötések útján, ha az EFTA-állam alkalmazza a bennük foglalt intézkedéseket.

               Az egyes EFTA-államok a 46. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontja alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusok hatálybalépése előtt eldöntik és döntésükről tájékoztatják a Bizottságot és az EFTA Felügyeleti Hatóságot, hogy a végrehajtási jogi aktust az EGT-megállapodásba belefoglaló EGT vegyes bizottsági határozat elfogadásáig alkalmazzák-e a benne foglalt intézkedéseket az uniós tagállamokkal egy időben, vagy sem. Ellenkező értelmű határozat hiányában az egyes EFTA-államok az uniós tagállamokkal egy időben alkalmazzák a 46. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontja alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusban foglalt intézkedéseket.

               A megállapodás 102. cikkétől eltérve, ha a végrehajtási jogi aktus hatálybalépésétől számított tizenkét hónapon belül nem sikerül megállapodni az EGT Vegyes Bizottságban a 46. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontja alapján elfogadott végrehajtási jogi aktus EGT-megállapodásba foglalásáról, bármely EFTA-állam felfüggesztheti az ilyen intézkedések alkalmazását, és erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és az EFTA Felügyeleti Hatóságot.«

               i)Az 58. cikk (4) bekezdésében az »a Chartával összhangban« szövegrész nem alkalmazandó az EFTA-államok vonatkozásában.

               j)Az 59. cikkben a »Bizottság« szó után az » , az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

               k)Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak jogában áll részt venni a Testület ülésein, szavazati jog nélkül. Az EFTA Felügyeleti Hatóság kijelöli képviselőjét.

               l)Amennyiben az releváns e megállapodás 109. cikke szerinti feladatainak elvégzése szempontjából, az EFTA Felügyeleti Hatóságnak jogában áll tanácsot vagy véleményt kérni a Testülettől, valamint ügyekről tájékoztatni a Testületet a 63. cikk, a 64. cikk (2) bekezdése, a 65. cikk (1) bekezdésének c) pontja és a 70. cikk (1) bekezdésének e) pontja alapján. A 63. cikkben, a 64. cikk (2) bekezdésében, a 65. cikk (1) bekezdésének c) pontjában és a 70. cikk (1) bekezdésének e) pontjában a »Bizottság« szó után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

               m)A Testület elnöke vagy a titkárság tájékoztatja az EFTA Felügyeleti Hatóságot a Testület tevékenységeiről, amennyiben az a 64. cikk (5) bekezdésének a) és b) pontja, a 65. cikk (5) bekezdése, valamint a 75. cikk (6) bekezdésének b) pontja alapján releváns. A 64. cikk (5) bekezdésének a) és b) pontjában, a 65. cikk (5) bekezdésében, valamint a 75. cikk (6) bekezdésének b) pontjában a »Bizottság« szó után az »és adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

               Amennyiben az releváns e megállapodás 109. cikke szerinti feladatainak elvégzése szempontjából, az EFTA Felügyeleti Hatóságnak jogában áll információkat kapni a 66. cikk (1) bekezdése alapján érintett valamely EFTA-állam felügyeleti hatóságától. A 66. cikk (1) bekezdésében a »Bizottság« szó után adott esetben az »és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.

               n)A 71. cikk (1) bekezdésében a »Tanácsnak« szó után az », az EFTA-államok Állandó Bizottságának, az EFTA Felügyeleti Hatóságnak« szövegrészt kell beilleszteni.

               o)A 73. cikk (1) bekezdése a következő mondattal egészül ki:

               »A Testületnek az EFTA-államok által kijelölt tagjai nem választhatók elnökké vagy alelnökké.«”

               2. cikk

               Az EGT-megállapodás 37. jegyzőkönyve szövegének 13. pontját (a személyesadat-feldolgozás vonatkozásában az egyének védelmével foglalkozó munkacsoport) el kell hagyni.

               3. cikk

               Az (EU) 2016/679 rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

               4. cikk

               Ez a határozat […]-án/-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették*.

                  35. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     az EGT Vegyes Bizottság részéről

                     az elnök

                     az EGT Vegyes Bizottság
                     titkárai

               II. MELLÉKLET

                  A Szerződő Felek együttes nyilatkozata

                  a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (általános adatvédelmi rendelet) az EGT-megállapodásba foglaló ÉÉÉÉ.hhhh.NN-i XX vegyes bizottsági határozathoz

               Szem előtt tartva az EGT-megállapodás kétpilléres rendszerét, valamint tekintettel az Európai Adatvédelmi Testület határozatainak közvetlen kötelező hatályára az EGT-tag EFTA-államok nemzeti felügyeleti hatóságaira nézve, a Szerződő Felek:

               –tudomásul veszik, hogy az Európai Adatvédelmi Testület határozatainak a nemzeti felügyeleti hatóságok a címzettjei,

               –elismerik, hogy ez a megoldás nem teremt precedenst az EGT-megállapodásba belefoglalandó uniós jogi aktusok jövőbeli kiigazításai tekintetében.

                     (1)

                        HL L 119., 2016.5.4., 1. o.

                     (2)

                        HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

                     (3)
                  *
                        [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]