				|

		52011PC0276

			AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a polgári ügyekben hozott védelmi intézkedések kölcsönös elismeréséről Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a polgári ügyekben hozott védelmi intézkedések kölcsönös elismeréséről /* COM/2011/0276 végleges */

			   	INDOKOLÁS

1.
A JAVASLAT HÁTTERE

E javaslat azon
jogalkotási csomag részét képezi, amelynek célja a sértettek jogainak
megszilárdítása az Unión belül. E csomagot emellett a következő két másik
elem alkotja: a sérttettek jogainak EU-n belüli megszilárdításáról szóló
közlemény; valamint a bűncselekmények sértettjeinek támogatására,
védelmére és jogaira vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló
irányelv. Ez a javaslat, amely a polgári ügyekben hozott védelmi
intézkedésekkel foglalkozik, arra irányul, hogy kiegészítse az európai védelmi
határozatról szóló irányelvre vonatkozó 2009. szeptemberi tagállami
kezdeményezést[1],
amely biztosítani fogja a büntetőügyekben hozott védelmi intézkedések
kölcsönös elismerését.
Az Európai Unió célul tűzte ki a
szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség kialakítását
és fenntartását, amelynek sarokköve az igazságügyi hatóságok ítéleteinek és
egyéb határozatainak Unión belüli kölcsönös elismerésének elve.
A stockholmi
program (2010–2014)[2] és
a végrehajtására irányuló bizottsági cselekvési terv elismeri, további
intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy a bűncselekmények sértettjeinek
jogait igazságszolgáltatási rendszereink központjába állítsuk. E dokumentumok
az uniós témák között kiemelten kezelik az áldozatokkal kapcsolatos kérdéseket,
és egyértelműen rögzítik egy integrált és összehangolt megközelítés
szükségességét és az ennek kialakítására irányuló szándékot, a 2009. októberi
IB tanácsi következtetésekkel[3]
összhangban.
Az Európai Unió a
büntetőeljárásban a sértett jogállásáról szóló, 2001. március 15-i 2001/220/IB
kerethatározat révén már szabályozta a sértettek jogait a
büntetőeljárásban. Jóllehet elértek némi javulást ezen a területen, a
tanácsi kerethatározat célkitűzései nem teljes mértékben valósultak meg.
Az Európai
Parlament szintén felszólította a Tanácsot olyan átfogó jogi keret
elfogadására, amely a legszélesebb körű védelmet biztosítja a
bűncselekmények sértettjei számára[4]. A
nők elleni erőszak felszámolásáról szóló, 2009. november 26-i állásfoglalásában[5] az Európai Parlament felszólította a
tagállamokat, hogy tökéletesítsék a nőkkel szemben elkövetett erőszak
minden formája elleni nemzeti jogszabályaikat és politikáikat, lépjenek fel a
nőkkel szembeni erőszak okai ellen, nevezetesen megelőző intézkedések
révén, és felszólította az Uniót, hogy az erőszak összes áldozatának
garantálja a segítséghez, védelemhez és támogatáshoz való jogot.
A szabadságon, a biztonságon és a jog
érvényesülésén alapuló közös térségben az erőszak (például családon belüli
erőszak) áldozatainak és azon személyeknek, akinek testi és/vagy lelki
épségét vagy szabadságát veszély fenyegeti és akiknek a javára védelmi
intézkedést hoztak valamely tagállamban, más tagállamba költözés vagy utazás
esetén azonos szintű védelmet kell élvezniük, anélkül, hogy költséges és
időigényes eljárásokat kellene lefolytatniuk. Az erre irányuló fellépés
választ jelent továbbá a polgárok jogainak érvényesítése előtt álló
akadályok lebontására való felhívásra, amelyet a Bizottság 2010. október 27-i
polgársági jelentésében[6]
fogalmazott meg.
2009 szeptemberében 12 tagállam javaslatot[7] terjesztett elő az európai védelmi
határozatról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozóan. A
tárgyalások során úgy tűnt, hogy az ebben az eszközben – amely az EUMSZ
büntetőügyekre vonatkozó kölcsönös elismeréssel foglalkozó 82. cikkén
alapult – használt mechanizmusok nem összeegyeztethetők a kölcsönös
elismerés polgári ügyekben már elért, ambiciózus szintjével, amelyet az EUMSZ 81.
cikke szabályoz. E javaslat célja a büntetőügyekben hozott védelmi
intézkedések kölcsönös elismeréséről szóló jogszabály kiegészítése, azzal
a céllal, hogy a tagállamokban hozott valamennyi védelmi intézkedés EU-n belüli
szabad mozgását hatékony mechanizmus biztosítsa.

2.
KONZULTÁCIÓ ÉS HATÁSVIZSGÁLAT

Az európai védelmi
határozatról szóló, hatásvizsgálattal kísért tagállami kezdeményezésről
folytatott tárgyalások során felmerült, hogy szükség lenne egy javaslatra,
amely kizárólag a polgári ügyekben hozott védelmi intézkedésekre lenne
alkalmazandó. Annak érdekében, hogy célzottan
véleményeket gyűjtsön e javaslat szükségességéről és
részleteiről, a Bizottság további konzultációt kezdeményezett a
tagállamokkal, más intézményekkel és különböző szakértőkkel.
A Bizottság
először 2010. május 25-én szervezett szakértői megbeszélést, amelynek
során megerősítést nyert, hogy számos tagállam vezetett be polgári védelmi
intézkedéseket, amelyek kölcsönös elismerésére a polgári ügyekben használt
közös követelményeknek kell vonatkozniuk, a büntetőügyekben a közös
szintet jelentő nehézkesebb eljárások helyett.
Az Európai
Bizottság a hatásvizsgálatot alátámasztó külső tanulmányt is rendelt,
amely arra irányult, hogy azonosítsa a bűncselekmények sértettjeinek
szükségleteit és az e szükségletek kielégítésére alkalmas intézkedéseket,
továbbá megvizsgálja az egyes választási lehetőségek hatásait[8]. A hatásvizsgálat előkészítési
folyamatának részeként a Bizottság 2010. július 15. és 2010. szeptember 30.
között nyilvános konzultációt tartott, amely minden polgár, valamint nem
kormányzati és kormányzati szervek előtt is nyitva állt, és amelynek
keretében arról kérdezték az érdekeltek véleményét, hogy az EU milyen
intézkedéseket hozzon a bűncselekmények sértettjei helyzetének javítására,
többek között a védelmi intézkedések területén.
A Bizottság egy
további tanulmányt is rendelt azon konkrét célkitűzéshez kapcsolódó
lehetőségek vizsgálatára, amely annak biztosítására irányul, hogy a
védelmi határozat révén megszerzett védelmet ne veszítsék el, ha a védett
személy másik tagállamba utazik vagy költözik[9].

3.
A JAVASLAT JOGI ELEMEI
3.1.
Jogalap

A javaslat az
Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikke (2)
bekezdésének a), e) és f) pontján alapul. A 81.
cikk értelmében az Unió a határokon átnyúló vonatkozású polgári ügyek
tekintetében igazságügyi együttműködést alakít ki, amely a bírósági és
bíróságon kívüli határozatok kölcsönös elismerésének elvén alapul. Ennek az
együttműködésnek a keretében olyan intézkedések is elfogadhatók, amelyek
célja a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek
közelítése.
A fentiek céljából
az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében
intézkedéseket állapít meg – különösen, ha ez a belső piac megfelelő
működéséhez szükséges –, biztosítandó többek között a bírósági és
bíróságon kívüli ügyekben hozott határozatok tagállamok közötti kölcsönös
elismerését és azok végrehajtását.

3.2.
A javasolt rendelet összefoglalása

Az erőszak, különösen a családon belüli
erőszak, a fenyegető zaklatás vagy a gyermekek elleni erőszak
áldozatainak védelme céljából a tagállamok joga az érintett védelme érdekében
ideiglenes jellegű megelőző intézkedések elfogadásának
lehetőségéről rendelkezik arra az esetre, ha komoly kockázata áll
fenn, hogy érintett testi és/vagy lelki épségét vagy szabadságát veszély
fenyegeti. A védelmi intézkedéseket igazságügyi vagy más hatóság hozza a
veszélyben levő személy kérelmére. Számos ilyen intézkedést a
veszélyeztető személy személyes megjelenésre idézése nélkül rendelnek el,
nevezetesen sürgős esetekben (ún. „ex parte” eljárások). A védelmi
intézkedések például megállapíthatnak arra vonatkozó tilalmat, hogy a
veszélyeztető személy egy előre meghatározott távolságnál jobban
megközelítse a védett személyt, vagy arra vonatkozó tilalmat, hogy belépjen bizonyos
olyan helyekre, ahol a védett személy tartózkodik vagy amelyeket látogat.
Számos védelmi intézkedés jellegzetessége, hogy a hatóságok nem avatkoznak be
aktívan végrehajtásuk biztosítása érdekében: ha a veszélyeztető személy
megszegi a kötelezettséget, közvetlenül szankciót, gyakran büntetőjogi
szankciót rónak ki rá.
Egyre többen élnek a szabad mozgás jogával és
utaznak vagy költöznek külföldre. Ezért rendkívül fontos biztosítani, hogy az
egyik tagállamban nyújtott ideiglenes védelem fennmaradjon, amikor az érintett
más tagállamba utazik vagy költözik, anélkül, hogy időigényes eljárásokat
kellene lefolytatnia. A polgári ügyekben folytatott igazságügyi
együttműködés párhuzamosan alakult ki az európai belső piac
létrehozásával, amelynek alapelve a bírósági és bíróságon kívüli határozatok
kölcsönös elismerése. E kölcsönös elismerés fokozatosan teret nyert azáltal,
hogy az Unión belül enyhítették a külföldi bírósági határozatok
ellenőrzését. E javaslat gyors és hatékony mechanizmusról rendelkezik annak
biztosítására, hogy a tagállam, ahova a veszélyeztetett személy költözik,
köztes alakiságok nélkül elismerje az első tagállamban kibocsátott védelmi
intézkedést. A polgári ügyekben a kölcsönös elismerésről rendelkező
más jogszabályokhoz hasonlóan ez a javaslat is egységes tanúsítványt vezet be,
amely az elismeréshez és adott esetben végrehajtáshoz szükséges valamennyi
releváns információt tartalmazza. Így az első tagállam illetékes hatósága
– hivatalból vagy a védett személy kérelmére – kiállítja a tanúsítványt, ezt
követően pedig a védett személy felveszi a kapcsolatot a második tagállam
illetékes hatóságaival, és rendelkezésükre bocsátja a tanúsítványt. A második
tagállam illetékes hatóságai értesítik a veszélyeztető személyt a külföldi
védelmi intézkedés területi hatályának kiterjesztéséről, a megsértése
esetén alkalmazandó szankciókról, és adott esetben biztosítják a végrehajtását.
A védelmi intézkedések Európai Unión belüli
szabad mozgását szolgáló gyors, olcsó és hatékony mechanizmus biztosítása
érdekében a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó
eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és
végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2003. november 27-i 2201/2003/EK tanácsi rendelet (a
továbbiakban: Brüsszel IIa. rendelet)[10]
logikáját – nevezetesen a 41. és a 42. cikket – követtük. Ösztönzést kaptunk
továbbá a 44/2001/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: Brüsszel I. rendelet)
átdolgozására vonatkozó bizottsági javaslatból[11]
is. A javaslat a köztes eljárások eltörléséről rendelkezik, és nem javasol
megtagadási okokat, kivéve az elismerés eljárás helye szerinti tagállamban
összeegyeztethetetlen határozat létezésének esetét.
Az automatikus
elismerés akkor is érvényesül, ha az elismerés és/vagy végrehajtás szerinti
tagállamban nincsenek polgári ügyekben elrendelhető védelmi intézkedések.
Ez a polgári ügyekben alkalmazott kölcsönös elismerés egyik alapvető elve:
a tény, hogy az a tagállam, ahol az elismerést és/vagy végrehajtást kérik, belső
jogában nem rendelkezik egy adott intézkedésről, nem érintheti a más
tagállam által hozott intézkedés elismerésére és adott esetben végrehajtására
vonatkozó kötelezettségét. A védelmi intézkedést elrendelő hatóság jellege
(polgári bíróság, polgármester, büntetőbíróság) nem döntő e
tekintetben.
A köztes eljárások
eltörlését az alapvető jogokra vonatkozó biztosítékok fogják kísérni:
–
Az első tagállam hatóságának, amelynek a
tanúsítványt kell majd kiállítania, ellenőriznie kell, hogy tiszteletben
tartották-e a veszélyeztető személy tisztességes tárgyaláshoz való jogát,
így különösen a védelemhez való jogát. Amennyiben e jogokat nem biztosították,
a tanúsítvány nem állítható ki.
–
Amennyiben az első tagállam a védelmi
intézkedést felfüggeszti vagy visszavonja, a második tagállam illetékes
hatóságának a veszélyeztető személy kérelmére fel kell függesztenie vagy
vissza kell vonnia az elismerést és a végrehajtást is, amennyiben erre sor
került.
–
Mindkét tagállam illetékes hatóságainak
tájékoztatniuk kell a veszélyeztető személyt és a védett személyt a
védelmi intézkedés kibocsátásához, elismeréséhez, esetleges végrehajtásához és
a szankciókhoz, valamint felfüggesztéséhez és visszavonásához kapcsolódó
bármely információról.
E biztosítékok
garantálják különösen az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert
alapvető jogok és elvek tiszteletben tartását, ugyanakkor megtakaríthatóvá
teszik az exequatur eljárásra fordított időt és költséget.
A javaslat nem
foglalkozik a védelmi intézkedés megsértése esetén a tagállamok által kirótt
büntetőjogi szankciókkal. E kérdést továbbra is az egyes tagállamok
nemzeti joga fogja szabályozni.

3.3.
A legfontosabb cikkek elemzése

A javaslat a
polgári ügyekben a kölcsönös elismerésről rendelkező jogszabály, és
mint ilyen, a polgári és kereskedelmi ügyekben való igazságügyi
együttműködésről szóló létező uniós jogszabályok logikáját
követi, amelyekből tágabb értelemben ösztönzést merít. Számos cikk hasonló
az említett jogszabályok megfelelő cikkeihez, vagy megegyezik azokkal.
1. cikk –
Hatály
Egyes védelmi
intézkedésekre már kiterjed a Brüsszel I.[12]
és a Brüsszel IIa. rendelet, ezért fontos tisztázni, e javaslat hogyan
illeszkedik az előbbi két rendelethez.
Ez a rendelet
különleges szabályokat állapít meg a védelmi intézkedésekre vonatkozóan. Egy
általános jogelvnek megfelelően tehát megelőzi a Brüsszel I. rendelet
által rögzített általános szabályokat.
Más a helyzet a
Brüsszel IIa. rendelet tekintetében, mivel ez utóbbi célja egy adott házasság
felbontásához vagy különváláshoz kapcsolódó összes eljárás centralizálása. E
javaslat nem veszélyeztetheti az említett rendeletben szereplő, a
joghatóságra és a határozatok elismerésére vonatkozó szabályokat azáltal, hogy
a folyamatban levő eljárás keretében hozott védelmi intézkedések tekintetében
lehetőséget kínál egy másik tagállam bíróságához fordulásra. Ezért a
Brüsszel IIa. rendelet hatálya alá eső védelmi intézkedésekre továbbra is
az említett rendelet lesz alkalmazandó. A Brüsszel IIa. rendelet hatályán kívül
eső védelmi intézkedésekre azonban, vagyis például olyan védelmi
intézkedésekre, amelyek házasságot nem kötött párokra, azonos nemű
élettársakra vagy szomszédokra vonatkoznak, kiterjed e javaslat.
2. cikk – Fogalommeghatározások
Védelmi
intézkedések – A „védelmi intézkedés” fogalmának
meghatározása hangsúlyozza az ilyen intézkedések megelőző és
ideiglenes jellegét, amelyeket azért hoznak valamely tagállamban, hogy védelmet
nyújtsanak egy adott személynek, ha alapos okkal feltételezhető, hogy az
érintett testi és/vagy lelki épségét vagy szabadságát veszély fenyegeti.
Védelmi intézkedés hozható ún. ex parte eljárásban (a veszélyeztető
személy idézése nélkül) vagy mindkét fél értesítésével zajló eljárásban.
Hatóság – A „hatóság” fogalmát a javaslat tágan határozza meg, hogy az
kiterjedjen a tagállamok által az e rendelet hatálya alá eső ügyekben
hatáskörrel rendelkezőként kijelölt bármely hatóságra. Így a fogalom nem
csak a bíróságokat foglalja magában, hanem a közigazgatási és egyéb hatóságokat
is, amelyek valamely tagállam nemzeti joga alapján a rendelet hatálya alá
tartozó ügyekben hatáskörrel rendelkeznek.
3. cikk – Joghatóság
A joghatósági szabályoknak nagymértékben
kiszámíthatóaknak kell lenniük. Ezért a javaslatban rögzített szabályok azt az
elvet követik, hogy annak a tagállamnak a hatóságai rendelkeznek joghatósággal,
ahol az érintett fizikai és/vagy lelki épségét vagy szabadságát veszély
fenyegeti és ahol védelemre van szüksége. Bár ez általában egybeesik a
védelemre szoruló személy szokásos tartózkodási helyével, előfordulhat,
hogy mégsem ez a helyzet, például ha az érintett egy előre meghatározott,
viszonylag rövid időszakra külföldre költözik, például tanulással
összefüggő okokból.
4. cikk – Elismerés
E cikk a polgári ügyekben a kölcsönös elismerésről
rendelkező más jogszabályokból merít ösztönzést, nevezetesen a Brüsszel I.
rendelet átdolgozására vonatkozó javaslatból és a Brüsszel IIa.
rendeletből, különösen a láthatási jogot és a gyermek visszavitelét
illetően. Nincs szükség köztes eljárásra, az elismerés automatikus.
5. cikk – Tanúsítvány
A tanúsítványra a
veszélyeztetett személynek van szüksége, hogy a védelmi intézkedésre más
tagállamban is hivatkozni tudjon. A javaslat a Brüsszel IIa. rendelet láthatási
jogról szóló 41. cikkének és a gyermek visszaviteléről szóló 42. cikkének
logikáját követi.
A tanúsítványt az
eredeti eljárás helye szerinti tagállam illetékes hatósága állítja ki
hivatalból vagy a védett személy kérelmére, a rendelet mellékletében foglalt
formanyomtatványnak megfelelően. Ezt követően, amennyiben az érintett
egy másik tagállamban hivatkozni kíván az intézkedésre, úgy a kiállított
tanúsítványt neki kell az adott tagállam illetékes hatóságai rendelkezésére
bocsátania. A tanúsítvány tartalmaz minden, a külföldi védelmi intézkedés elismeréséhez
és/vagy végrehajtásához szükséges információt, többek között a védelmi
intézkedés olyan leírását, amely lehetővé teszi a második tagállam
illetékes hatóságainak, hogy azt elismerjék és adott esetben nemzeti joguk
alapján végrehajtsák. Ezért a tanúsítványban nem lehet az intézkedés
elmagyarázása helyett a nemzeti jogra való konkrét hivatkozásokat (az Y
törvénykönyv X. cikke) megadni, sem pedig meghatározott helyeket (egy konkrét
címet) feltüntetni a munkahelyre vagy tartózkodási helyre való általános utalás
helyett.
A második tagállam
illetékes hatóságai kérhetik a tanúsítvány tartalmának, nevezetesen az
intézkedés leírásának átiratát vagy fordítását.
8. cikk – Kiigazítás
E cikk arra az
esetre vonatkozik, amikor a külföldi védelmi intézkedés a második tagállam
nemzeti jogában nem ismert. A második tagállam illetékes hatóságának ezért az
intézkedést a lehetséges mértékben hozzá kell igazítania a saját jogában ismert
olyan védelmi intézkedéshez, amely hasonló joghatással jár és hasonló célokat
és érdekeket követ. A kiigazítás visszatérő szabály a polgári ügyekben a
kölcsönös elismerésről rendelkező jogszabályokban.
9. cikk – Egyes védelmi intézkedések
végrehajtása
A nemzeti jog szerint nagyon kevés védelmi
intézkedés esetében van szükség arra, hogy az illetékes hatóságok tevékenyen
beavatkozzanak és érvényt szerezzenek azoknak.
Ezekben az
esetekben a végrehajtás szerinti tagállam illetékes hatóságának a saját nemzeti
jogában a hasonló védelmi intézkedésekre vonatkozóan előírt szabályokat
kell majd alkalmaznia, anélkül, hogy bármilyen különleges eljárásra lenne
szükség.
10. cikk –
Alapvető jogi biztosítékok
Az egyének alapvető jogainak védelme a
Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével még fontosabb prioritássá vált az
EU számára: az EU Alapjogi Chartája jogilag kötelező lett az Unió számára,
és az EU hamarosan csatlakozik az emberi jogok európai egyezményéhez. Az
áldozatok tekintetében számos alapvető jog bír jelentőséggel: az
emberi méltóság, az élethez való jog, a személyi sérthetetlenséghez való jog, a
szabadsághoz és a biztonsághoz való jog, a magánélet és a családi élet
tiszteletben tartása, a személyes adatok védelme, a tulajdonhoz való jog, a
szabad mozgás és tartózkodás, a törvény előtti egyenlőség, a
gyermekek jogai, az idősek jogai, a fogyatékkal élő személyek beilleszkedése,
a hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jog, és végül az
ártatlanság vélelme és a védelemhez való jog.
Mint az az e
javaslathoz csatolt hatásvizsgálatban részletesen szerepel, és összhangban az
Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló uniós
stratégiával[13], a
rendelet valamennyi eleme tiszteletben tartja az Alapjogi Chartában foglalt
jogokat, különösen a 47. cikkében biztosított, a hatékony jogorvoslathoz és a
tisztességes eljáráshoz való jogot.
Az első
tagállamban hozott védelmi intézkedés második tagállamban való elismeréséhez és
adott esetben végrehajtásához szükséges mindenfajta köztes alaki
követelmény eltörlését alapvető jogi biztosítékoknak kell kísérniük. E
cikk szilárd biztosítékot nyújt, mivel a tanúsítvány nem állítható ki, ha a
veszélyeztető személy tisztességes eljáráshoz való jogát nem
biztosították.
12. cikk – Az
elismerés vagy végrehajtás megtagadása, felfüggesztése vagy visszavonása
A tagállamokban hozott védelmi intézkedések
elismerését és adott esetben végrehajtását a kölcsönös bizalom elvére kell
alapozni, és az elismerés megtagadásának indokait a szükséges minimális szinten
kell tartani. Ennek az elvnek megfelelően a javaslat csak egyetlen
megtagadási indokot tartalmaz. A harmonikus jogalkalmazás érdekében
minimalizálni kell az összeegyeztethetetlen határozatok lehetőségét. Ezért
az elismerés szerinti tagállam illetékes hatósága a veszélyeztető személy
kérelmére megtagadhatja az eredeti eljárás szerinti tagállam bírósága által
hozott védelmi intézkedés elismerését, ha az összeegyeztethetetlen az elismerés
szerinti tagállamban hozott valamely határozattal.
Fontos
biztosítani, hogy amennyiben egy védelmi intézkedést az eredeti eljárás
szerinti tagállamban felfüggesztenek vagy visszavonnak, az elismerés szerinti
tagállam illetékes hatósága is felfüggessze vagy visszavonja a védelmi
intézkedés elismerését és adott esetben végrehajtását. Ezt a veszélyeztető
személynek kell kérelmeznie. A kérelem beadására szolgáló formanyomtatvány a
javaslat mellékletét képezi.
13. cikk -
Értesítés
A polgári ügyekben a kölcsönös
elismerésről rendelkező más jogszabályokhoz hasonlóan ez a cikk a
minimumkövetelmények harmonizálásáról rendelkezik a tekintetben, hogy a
veszélyeztető személyt és a védett személyt tájékoztatni kell a védelmi
intézkedés első tagállamban történő kibocsátásához, elismeréséhez,
esetleges végrehajtásához és a szankciókhoz, valamint felfüggesztéséhez vagy
visszavonásához kapcsolódó bármely információról. A cikk a (2) bekezdésben
ugyanezt a kötelezettséget állapítja meg a második tagállam számára is. Ez
biztosítani fogja az Európai Unió Alapjogi Chartájában lefektetett
alapvető jogok védelmét.

4.
Szubszidiaritás és arányosság

A javaslat
célkitűzését a kérdés több államot érintő vonatkozásai miatt a
tagállamok nem tudják kielégítő mértékben megvalósítani. Fontos
biztosítani, hogy az érintettek külföldre utazás vagy költözés esetén ne
veszítsék el a nekik nyújtott védelmet. Az e rendelettel kialakítandó
mechanizmust, amely egységesített, többnyelvű tanúsítvány használata révén
a köztes alakiságok eltörlésére irányul, a tagállamok külön-külön nem tudják
megvalósítani. Csak európai szintű jogalkotással lehet egyenlő
feltételeket teremteni.
A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.
A javaslat
megfelel az arányosság elvének is, mivel az említett célkitűzés európai
szintű megvalósításához szükséges minimumra szorítkozik, és nem lépi túl
az e célból szükséges mértéket.
2011/0130 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a polgári ügyekben hozott védelmi
intézkedések kölcsönös elismeréséről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 81. cikke (2)
bekezdésének a), e) és f) pontjára,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[14],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[15],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
Az Európai Unió célul tűzte ki, hogy
fenntartja és fejleszti a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén
alapuló térséget, amely különösen a polgári ügyekben hozott bírósági és
bíróságon kívüli határozatok kölcsönös elismerésének elve révén megkönnyíti az
igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést. Egy ilyen térség fokozatos létrehozása
érdekében az Uniónak többek között a polgári ügyekben folytatott
igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos intézkedéseket kell elfogadnia,
különösen amennyiben ezek a belső piac megfelelő
működéséhez szükségesek.
(2)
E terület az Európai Unió működéséről
szóló szerződés 81. cikke értelmében a polgári ügyekben
folytatott igazságügyi együttműködés körébe tartozik.
(3)
A védelmi intézkedésekre vonatkozó nemzeti
szabályok között fennálló különbségek akadályozzák a belső piac
megfelelő működését. Az e rendelet hatálya alá tartozó tagállamok
által hozott védelmi intézkedések gyors és egyszerű elismerésének és adott
esetben végrehajtásának biztosítására irányuló rendelkezések nélkülözhetetlenek
annak biztosításhoz, hogy a nyújtott védelem fennmaradjon, ha az érintett más
tagállamba utazik vagy költözik.
(4)
A védelmi intézkedések szabad mozgásának
biztosítása érdekében szükséges és célszerű, hogy a joghatóságra, valamint
a védelmi intézkedések elismerésére és adott esetben végrehajtására vonatkozó
szabályokat kötelező és közvetlenül alkalmazandó uniós jogi aktus
rendezze.
(5)
E rendelet a polgári eljárásban hozott védelmi
intézkedésekre alkalmazandó, függetlenül a hatóság jellegétől, legyen az
bíróság, közigazgatási vagy bármely más hatóság.
(6)
E rendelet minden védelmi intézkedésre
alkalmazandó, a benne szereplő meghatározásnak megfelelően. Nem
alkalmazandó azonban a házassági ügyekben és a szülői felelősségre
vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok
elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. november 27-i 2201/2003/EK
tanácsi rendelet hatálya alá tartozó védelmi intézkedésekre. A
hatálya alá eső intézkedések tekintetében e rendelet megelőzi a
polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok
elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK
tanácsi rendeletet.
(7)
A joghatósági szabályoknak nagymértékben
kiszámíthatóknak kell lenniük, és azt az elvet kell követniük, hogy az a
tagállam rendelkezik joghatósággal, ahol az érintett fizikai és/vagy lelki
épségét vagy szabadságát veszély fenyegeti. A joghatóság ennek alapján mindig
meghatározható.
(8)
Az igazságszolgáltatás harmonikus működése
megköveteli annak elkerülését, hogy két tagállamban egymással
összeegyeztethetetlen határozatokat hozzanak. Ezért e rendeletnek az
összeegyeztethetetlen határozatok esetére rendelkeznie kell a veszélyeztető
személy kérelmére alkalmazható, az elismerés és/vagy végrehajtás megtagadását
megalapozó indokról.
(9)
Az Unión belüli igazságszolgáltatásba vetett
kölcsönös bizalom, valamint a védelmi intézkedések Európai Unión belüli szabad
mozgásának gyorsabbá és kevésbé költségessé tételének célja indokolja az ilyen
intézkedések köztes alakiságok nélküli elismerésére és/vagy végrehajtására
irányuló eljárások bevezetését. Ennek eredményeként egy adott tagállamban
hozott védelmi intézkedést az elismerés és adott esetben végrehajtás
szempontjából úgy kell tekinteni, mintha abban a tagállamban hozták volna, ahol
az elismerést és/vagy a végrehajtást kérik.
(10)
Amennyiben a második tagállam joga szerint e
tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságainak beavatkozására van szükség
ahhoz, hogy a védelmi intézkedésnek érvényt szerezzenek, a védelmi intézkedés e
végrehajtására vonatkozó eljárásra az említett tagállam joga irányadó.
(11)
E rendelet nem foglalkozik a tagállamok által a
védelmi intézkedés megsértése esetén kirótt büntetőjogi szankciókkal, ezeket
továbbra is az egyes tagállamok nemzeti joga szabályozza.
(12)
A védelmi intézkedések Európai Unión belüli szabad
mozgásának megkönnyítése érdekében célszerű, hogy e rendelet egységes
tanúsítványmintát vezessen be és kijelölje a kiállítására hatáskörrel rendelkező
hatóságot. A szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása érdekében ez a
tanúsítvány nem válthatja fel a tagállamok belső eljárásait.
(13)
A tanúsítvánnyal szemben jogorvoslatnak nem lehet
helye. Ha azonban a védelmi intézkedést az első tagállamban felfüggesztik
vagy visszavonják, a második tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának a
veszélyeztető személy kérelmére fel kell függesztenie vagy vissza kell
vonnia a védelmi intézkedés elismerését és/vagy végrehajtását.
(14)
E rendelet gyors és hatékony működésének
biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy a mellékletekben
szereplő formanyomtatványok bármely módosítása tekintetében az Európai
Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban jogi
aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság az
előkészítő munkálatok során megfelelő konzultációkat folytasson,
többek között szakértői szinten. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló
jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell a
releváns dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő
egyidejű, kellő időben történő és megfelelő átadását.
(15)
Ez a rendelet tiszteletben tartja az alapvető
jogokat és figyelembe veszi elsősorban az Európai Unió Alapjogi Chartája
által elismert elveket, és különösen a védelemhez való jog és a Charta 47.
cikkében biztosított tisztességes eljáráshoz való jog biztosítására törekszik.
E rendeletet az említett jogoknak és elveknek megfelelően kell alkalmazni.
(16)
Mivel e rendelet célkitűzéseit a tagállamok
nem tudják kielégítően megvalósítani és azok uniós szintén jobban
megvalósíthatók, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében
rögzített szubszidiaritás és arányosság elvének megfelelően intézkedéseket
fogadhat el. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban
ez a rendelet nem lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket.
(17)
[Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az
Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült
Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog
érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló
jegyzőkönyv 1., 2., 3. és 4. cikkével összhangban az Egyesült Királyság és
Írország bejelentette az e rendelet elfogadásában és alkalmazásában
történő részvételre irányuló szándékát] / [Az Európai Unióról szóló
szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló
szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a
szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében
fennálló helyzetéről szóló jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül az
Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt e rendelet elfogadásában, így az
rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó].
(18)
Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az
Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia
helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem
vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező
és nem alkalmazandó,
ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
Hatály,
fogalommeghatározások és joghatóság
1. cikk – Hatály
Ez a rendelet a polgári ügyekben hozott
védelmi intézkedésekre alkalmazandó, a hatóság jellegétől függetlenül. Nem
alkalmazandó a 2201/2003/EK rendelet hatálya alá tartozó védelmi
intézkedésekre.
2. cikk – Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a)      „védelmi intézkedés”: elnevezésétől
függetlenül minden olyan megelőző és ideiglenes jellegű
határozat, amelyet egy tagállam hatósága saját nemzeti jogának megfelelően
valamely személy védelme érdekében hoz, amennyiben alapos okkal feltételezhető,
hogy az érintett személy testi és/vagy lelki épségét vagy szabadságát veszély
fenyegeti. Ide tartoznak a veszélyeztető személy idézése nélkül elrendelt
intézkedések is.
Védelmi intézkedések többek között az alábbiak:
i.        tilalom arra vonatkozóan, hogy az
érintett személy belépjen bizonyos olyan helyekre, helységekbe vagy
meghatározott területekre, ahol a védett személy tartózkodik, dolgozik vagy
amelyeket látogat; vagy
ii.       a védett személlyel való, bármilyen
formában történő kapcsolatfelvétel tilalma, ideértve a telefonon,
elektronikus vagy hagyományos levélben, telefaxon vagy egyéb eszközök révén
történő kapcsolatfelvételt is; vagy
iii.      tilalom arra vonatkozóan, hogy az
érintett személy egy előre meghatározott távolságnál jobban megközelítse a
védett személyt; vagy
iv.      a védett személyt a két személy közös
lakóhelyének kizárólagos használatára feljogosító határozat.
b)      „hatóság”: magában foglalja a tagállamok
által kijelölt azon hatóságokat, amelyek az e rendelet hatálya alá tartozó
kérdésekben hatáskörrel rendelkeznek;
c)      „eredeti eljárás helye szerinti
tagállam”: az a tagállam, ahol a védelmi intézkedést hozzák;
d)      „elismerés helye szerinti tagállam”: az a
tagállam, ahol a védelmi intézkedés elismerését és adott esetben végrehajtását
kérelmezik.
3. cikk – Joghatóság
Annak a tagállamnak a hatóságai rendelkeznek
joghatósággal, ahol az érintett testi és/vagy lelki épségét vagy szabadságát
veszély fenyegeti.
II. FEJEZET
A védelmi intézkedések elismerése és
végrehajtása
4. cikk – Elismerés
A valamely tagállamban hozott védelmi
intézkedést a többi tagállamban külön eljárás nélkül és az elismerés
megtámadásának lehetősége nélkül elismerik, amennyiben a határozatról az
eredeti eljárás helye szerinti tagállamban az 5. cikkel összhangban
tanúsítványt állítottak ki.
5. cikk – Tanúsítvány
1.           Annak a félnek, aki az e cikk
alapján elismert védelmi intézkedésre egy másik tagállamban hivatkozni kíván,
az elismerés helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai
rendelkezésére kell bocsátania az e cikknek megfelelően kiállított
tanúsítványt.
2.           A tanúsítványt az eredeti
eljárás helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai állítják
ki a mellékletben szereplő formanyomtatvány felhasználásával. A
tanúsítvány többek között tartalmazza az intézkedés olyan leírását, amely
megkönnyíti az elismerést és adott esetben a végrehajtást a második
tagállamban.
3.           A tanúsítvány kibocsátására
i.        hivatalból kerül sor, amennyiben a
védelmi intézkedés elfogadásakor az ügy határon átnyúló vonatkozással bír; e
rendelet alkalmazásában egy ügy határokon átnyúló vonatkozású, kivéve, ha az
érintett testi és/vagy lelki épségét vagy szabadságát fenyegető veszély
kizárólag az eredeti eljárás helye szerinti tagállamban áll fenn;
ii.       minden más esetben a védett személy
kérelmére kerül sor; a védelmi intézkedés elfogadásakor az eredeti eljárás
helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága tájékoztatja a
védett személyt az e rendelettel bevezetett tanúsítvány kérelmezésének
lehetőségéről.
4.           Az elismerés helye szerinti
tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai szükség esetén a 15. cikkel
összhangban kérhetik a tanúsítvány tartalmának átiratát vagy fordítását.
6. cikk – A tanúsítvány joghatása
A tanúsítvány csak a határozat
végrehajthatóságának keretein belül bír joghatással.
7. cikk – A tanúsítvány helyesbítése
1.           A tanúsítvány helyesbítésére
az eredeti eljárás helye szerinti tagállam jogát kell alkalmazni.
2.           A tanúsítvány kiállításával
szemben nincs helye fellebbezésnek.
8. cikk – A külföldi védelmi intézkedés
kiigazítása
Ha egy védelmi intézkedés az elismerés helye
szerinti tagállamban nem létezik, az említett tagállam hatáskörrel
rendelkező hatósága lehetőség szerint a saját jogában ismert, azonos
joghatást kiváltó, valamint hasonló célokat és érdekeket képviselő intézkedéshez
igazítja az intézkedést.
9. cikk – Egyes védelmi intézkedések
végrehajtása
1.
Amennyiben az egyik tagállamban hozott védelmi
intézkedés érvényre juttatásához egy másik tagállam joga alapján a hatáskörrel
rendelkező hatóságok beavatkozására van szükség, úgy az intézkedést e
másik tagállamban végre kell hajtani anélkül, hogy szükség lenne a
végrehajthatóvá nyilvánításra.
2.
A más tagállamban hozott védelmi intézkedések
végrehajtására vonatkozó eljárásra az elismerés helye szerinti tagállam joga
irányadó, ideértve a védelmi intézkedés 8. cikkel összhangban történő
kiigazításával szembeni jogorvoslatot is.
10. cikk – Az alapvető jogokra
vonatkozó biztosítékok
1.           Az eredeti eljárás helye
szerinti tagállam hatóságai csak akkor állítják ki az 5. cikkben említett
tanúsítványt, ha az alapvető jogok védelmének e cikkben meghatározott
biztosítékait tiszteletben tartották.
2.           Annak a veszélyeztető
személynek, aki az eredeti eljárás helye szerinti tagállamban nem jelent
meg a hatáskörrel rendelkező hatóság előtt, jogában áll a védelmi
intézkedés felülvizsgálatát kérni az említett tagállam hatáskörrel
rendelkező hatóságaitól, amennyiben
(a)
az eljárást megindító iratot, illetve azzal
egyenértékű iratot nem kézbesítették részére megfelelő időben és
oly módon, hogy gondoskodni tudjon saját védelméről; vagy
b)      a védelmi intézkedés vitatásában –
önhibáján kívül – vis maior vagy rendkívüli körülmények akadályozták meg,
kivéve, ha nem támadta meg a védelmi intézkedést
akkor, amikor ezt módjában állt volna megtenni.
2.           Amennyiben a védelmi
intézkedést a veszélyeztető személy idézése nélkül hozták és a
veszélyeztető személy előzetes értesítése nélkül kívánják elismerni
és/vagy végrehajtani, a veszélyeztető személynek az eredeti eljárás helye
szerinti tagállam joga alapján jogában áll megtámadni az intézkedést.
11. cikk – Az érdemi felülvizsgálat hiánya
A valamely tagállamban hozott védelmi
intézkedést semmilyen körülmények között nem lehet érdemben felülvizsgálni
abban a tagállamban, ahol az elismerést és/vagy a végrehajtást kérik.
12. cikk – Az elismerés vagy végrehajtás
megtagadása, felfüggesztése vagy visszavonása
1.           Az elismerés helye szerinti
tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága a veszélyeztető személy
kérelmére megtagadhatja az eredeti eljárás szerinti tagállam bírósága által
hozott védelmi intézkedés elismerését, ha az összeegyeztethetetlen az elismerés
helye szerinti tagállamban hozott valamely határozattal.
2.           Ha a védelmi intézkedést az
eredeti eljárás helye szerinti tagállamban felfüggesztik vagy visszavonják, az
elismerés helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának a
veszélyeztető személy kérelmére fel kell függesztenie vagy vissza kell
vonnia a védelmi intézkedés elismerését és adott esetben végrehajtását. A
kérelmet a II. mellékletben szereplő formanyomtatvány felhasználásával
kell benyújtani.
3.           A védelmi intézkedés
elismerése nem tagadható meg amiatt, hogy az elismerés helye szerinti tagállam
joga azonos tényállás mellett nem teszi lehetővé ilyen intézkedés
meghozatalát.
13. cikk – Értesítés
1.           Az eredeti eljárás helye
szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai haladéktalanul és e
tagállam jogának megfelelően tájékoztatják a veszélyeztető személyt
és a védett személyt:
i.        a védelmi intézkedés kibocsátásáról;
ii.       adott esetben a megfelelő végrehajtási
intézkedésekről;
iii.      adott esetben a védelmi intézkedés
megsértése esetén kiróható szankciókról;
iv.      a védelmi intézkedés esetleges
felfüggesztéséről vagy visszavonásáról.
2.           Az elismerés helye szerinti
tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai az 5. cikk szerinti tanúsítvány
veszélyeztetett személytől történő kézhezvételét követően
haladéktalanul és szükség esetén az 1393/2007/EK rendelet[16] szabályainak megfelelően tájékoztatják
a veszélyeztető személyt és a védett személyt:
i.        a védelmi intézkedés elismeréséről;
ii.       adott esetben a megfelelő
végrehajtási intézkedésekről;
iii.      adott esetben a védelmi intézkedés
megsértése esetén kiróható szankciókról;
iv.      a védelmi intézkedés esetleges
felfüggesztéséről vagy visszavonásáról.
III. FEJEZET
Egyéb rendelkezések
14. cikk – Hitelesítés és más hasonló alaki
követelmények
E rendelettel összefüggésben hitelesítés vagy
más hasonló alakiság nem követelhető.
15. cikk – Átirat vagy fordítás
Amennyiben e rendelet alapján átiratra vagy
fordításra van szükség, ezen átiratnak vagy fordításnak az elismerés helye
szerinti tagállam hivatalos nyelvén vagy hivatalos nyelveinek egyikén, vagy
bármely másik, az elismerés helye szerinti tagállam által elfogadhatóként
megjelölt nyelven kell készülnie. Az e rendelet alapján készült fordításokat a
tagállamok valamelyikében erre képesített személynek kell készítenie.
16. cikk – A költségmentességhez való jog
Az a kérelmező, aki az eredeti eljárás
helye szerinti tagállamban teljes vagy részleges költségmentességben részesült,
vagy mentesült a költségek és kiadások alól, a védelmi intézkedés
végrehajthatóságához kapcsolódó bármilyen eljárás során jogosult az elismerés
helye szerinti tagállam joga alapján járó legkedvezőbb költségmentességre
vagy a költségektől és kiadásoktól való legnagyobb mértékű
mentességre.
IV. FEJEZET
Általános és záró rendelkezések
17. cikk – Átmeneti rendelkezések
Ez a rendelet az alkalmazandóvá válásának
napjától hozott védelmi intézkedésekre alkalmazandó, abban az esetben is, ha a
szóban forgó védelmi intézkedések iránti kérelmet ezen időpontot
megelőzően nyújtották be.
18. cikk – A formanyomtatványok módosítása
A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a
mellékletekben szereplő formanyomtatványok módosítására vonatkozóan a 19.
cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.
19. cikk – A felhatalmazás gyakorlása
1.           A felhatalmazáson alapuló
jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás
gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.
2.           A 18. cikkben említett
felhatalmazás [e rendelet hatálybalépésének időpontjától]
határozatlan időre szól.
3.           Az Európai Parlament vagy a
Tanács bármikor visszavonhatja a 18. cikkben említett felhatalmazást. A
visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást.
A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését
követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép
hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson
alapuló jogi aktusok érvényességét.
4.           A Bizottság a felhatalmazáson
alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg
értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
5.           A 18. cikk alapján elfogadott
felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai
Parlament vagy a Tanács az értesítést követő két hónapos időtartamon
belül nem emel ellene kifogást, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az
időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a
Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács
kezdeményezésére ezen időtartam [2 hónappal] meghosszabbodik.
20. cikk – Felülvizsgálati záradék
A Bizottság legkésőbb [a 23. cikkben
megjelölt alkalmazási időpont után öt évvel] jelentést nyújt be
e rendelet alkalmazásáról az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai
Gazdasági és Szociális Bizottságnak. A jelentéshez adott esetben kiigazításra
irányuló javaslatokat kell csatolni.
21. cikk – A nyilvánosságra hozott
információk
A 2001/470/EK tanácsi határozattal[17] létrehozott polgári és kereskedelmi
ügyekben illetékes Európai Igazságügyi Hálózat keretében a tagállamok a
nyilvánosságra hozatal céljából közlik a védelmi intézkedésekre vonatkozó
nemzeti szabályaik és eljárásaik leírását, ideértve az elismerésre és/vagy
végrehajtásra hatáskörrel rendelkező hatóságok megjelölését.
A tagállamok folyamatosan frissítik ezeket az
információkat.
22. cikk – A tagállamok által közlendő
információk
A tagállamok [a rendelet hatályba lépése
előtt 1 évvel]-ig közlik a Bizottsággal:
a)      az e rendelet hatálya alá tartozó
ügyekben hatáskörrel rendelkező hatóságokat;
b)      a tanúsítvány 15. cikkben említett
fordítása céljából elfogadott nyelveket.
A Bizottság megfelelő módon – különösen a
2001/470/EK határozattal létrehozott, polgári és kereskedelmi ügyekben
illetékes Európai Igazságügyi Hálózaton keresztül – nyilvánosan
hozzáférhetővé teszi az információkat.
23. cikk – Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet [12 hónappal a
hatálybalépését követően]-tól/-től kell alkalmazni.
Ez a rendelet a Szerződéseknek
megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a
tagállamokban.
Kelt […]
I. MELLÉKLET
AZ 5.
CIKKBEN EMLÍTETT TANÚSÍTVÁNY
1.           AZ EREDETI ELJÁRÁS HELYE SZERINTI
TAGÁLLAM
AT □ BE □ BG
□ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI
□ FR □ HU □ IE □ IT □ LT □ LU □ LV
□ MT □ NL □ PL □ PT □ RO □ SE □ SI
□ SK □ UK □
2.           A TANÚSÍTVÁNYT KIÁLLÍTÓ HATÁSKÖRREL
RENDELKEZŐ HATÓSÁG
2.1         Név:
2.2         Cím:
2.3         Telefon/Fax/E-mail cím:
3.           VÉDETT SZEMÉLY
3.1         Teljes név (vezetéknév,
keresztnév)
3.2         Értesítési cím a 13. cikk
alkalmazásában
3.3         Születés idő és hely
(amennyiben ismert)
4.           VESZÉLYEZTETŐ SZEMÉLY
4.1         Teljes név (vezetéknév,
keresztnév):
4.2         Értesítési cím a 13. cikk
alkalmazásában
4.3         Születés idő és hely
(amennyiben ismert)
5.           VÉDELMI INTÉZKEDÉS
5.1         Dátum és hivatkozási szám:
6.           A VÉDELMI INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA[18]
Alulírott tanúsítom, hogy
az eredeti eljárás helye szerinti tagállamban a védelmi intézkedés meghozatalra
került a 4. pontban megjelölt veszélyeztető személlyel szemben, valamint
hogy a 10. cikkben rögzített, az alapvető jogokra vonatkozó biztosítékokat
tiszteletben tartották.
Kiegészítő lapok
csatolása esetén az oldalak száma: …
Kelt: …
Az eredeti
eljárás helye szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának
aláírása és/vagy bélyegzője:
II. MELLÉKLET
A 12.
CIKK SZERINTI, AZ ELISMERÉS VAGY A VÉGREHAJTÁS FELFÜGGESZTÉSE VAGY VISSZAVONÁSA
IRÁNTI KÉRELEM
1.           KÉRELMEZŐ (VESZÉLYEZTETŐ
SZEMÉLY)
1.1         Teljes név (vezetéknév,
keresztnév)
1.2         Értesítési cím a 13. cikk
alkalmazásában
1.3         Születés idő és hely
(amennyiben ismert)
2.           HATÁSKÖRREL RENDELKEZŐ HATÓSÁG AZ
EREDETI ELJÁRÁS HELYE SZERINTI TAGÁLLAMBAN
2.1         Név
2.2         Cím
2.3         Tagállam
AT □ BE □ BG
□CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI
□ FR □ HU □ IE □ IT □ LT □ LU □ LV
□ MT □ NL □ PL □ PT □ RO □SE □ SI
□ SK □ UK □
2.4. Telefon/Fax/E-mail cím
3.           A VÉDELMI INTÉZKEDÉS
FELFÜGGESZTÉSÉRŐL VAGY VISSZAVONÁSÁRÓL SZÓLÓ HATÁROZAT
3.1         Dátum és hivatkozási szám
3.2         A védelmi intézkedés
felfüggesztéséről vagy visszavonásáról szóló határozat összefoglalása
4.           VÉDETT SZEMÉLY
4.1         Teljes név (vezetéknév,
keresztnév)
4.2         Értesítési cím a 13. cikk
alkalmazásában
4.3         Születés idő és hely
(amennyiben ismert)
Kiegészítő lapok
csatolása esetén az oldalak száma: …
Kelt: …
Aláírás:
[1]               HL C 69., 2010.3.18., 5–18. o., 13577/09 COPEN 176,
2009. szeptember 23.
[2]               Többéves program, amely vázolja az Európai Unió
politikai prioritásait a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén
alapuló térségre vonatkozóan a 2010–2014 időszakra: „A stockholmi program
– a polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa” (HL C
115., 2010.5.4., 1.o.).
[3]               Az IB Tanács 2969. ülése, 2009.10.23. [14936/09 (Presse
306)].
[4]               Az Európai Parlament 2009. május 7-i állásfoglalása egy
európai uniós büntetőjogi térség kialakításáról [P6_TA(2009)0386].
[5]               Az Európai Parlament 2009. november 26-i állásfoglalása
a nők elleni erőszak felszámolásáról [P7_TA(2009)0098].
[6]               2010. évi jelentés az uniós polgárságról, „Az uniós
polgárok jogainak érvényesítése előtt álló akadályok lebontása” –
COM(2010) 603.
[7]               13577/09 COPEN 176, 2009. szeptember 23.
[8]               Matrix Insight/Andersson Elfers Felix, „A Study for an
Impact Assessment on Ways of Improving the Support, Protection and Rights of
Victims across Europe”, zárójelentés, 2010. november 3.
[9]               Burkhard Hess, „Feasibility Study: The European
Protection Order and the European Law of Civil Procedure”, hamarosan
elérhető a következő címen: http://ec.europa.eu/justice/index_en.htm.
[10]             A Tanács 2201/2003/EK rendelete (2003. november 27.) a
házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a
joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról,
illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 338.,
2003.12.23., 1. o.).
[11]             Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács rendelete a
polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok
elismeréséről és végrehajtásáról (átdolgozás) – COM(2010) 748, 2010.12.14.
[12]             A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról,
valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000.
december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (HL L 12., 2001.1.16., 1. o.).
[13]             A Bizottság közleménye „Az Európai Unió Alapjogi
Chartájának hatékony végrehajtására irányuló stratégiáról” – COM(2010) 573,
2010.10.19.
[14]             HL C […]., [ …]., […]. o.
[15]             HL C […]., [ …]., […]. o.
[16]             HL L 324., 2007.12.10., 79. o.
[17]             HL L 174., 2001.6.27., 25. o.
[18]             A védelmi intézkedés leírását úgy kell megfogalmazni, hogy
az lehetővé tegye a második tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai
számára az intézkedés elismerését és adott esetben saját nemzeti joga alapján
történő végrehajtását. Ezért nem lehet az intézkedés elmagyarázása helyett
a nemzeti jogra való konkrét hivatkozásokat (az Y törvénykönyv X. cikke) megadni,
sem pedig meghatározott helyeket (egy konkrét címet) feltüntetni a munkahelyre
vagy tartózkodási helyre való általános utalás helyett. Általánosan
megfogalmazott leírással kell szolgálni az intézkedésről, így például „az
X utca megközelítésére vonatkozó tilalom” vagy „az Y törvény Z. cikke alapján
elfogadott védelmi intézkedés” helyett a védett személy munkahelyére való
belépés tilalmát kell megjelölni. Amennyiben a védelmi intézkedés a második
tagállam jogában nem ismert, vagy arra kis mértékben eltérő szabályozás
vonatkozik, a második tagállam hatósága az intézkedést a lehetséges mértékben a
saját jogában ismert, hasonló joghatással járó és azonos célokra irányuló
valamely védelmi intézkedéshez igazítja.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0384

Tervezet A Tanács rendelete a vetőmagok piacának közös szervezéséről  /* COM/2005/0384 végleges - CNS 2005/0164 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 24.8.2005COM(2005) 384 végleges2005/0164 (CNS)TervezetA TANÁCS RENDELETEa vetőmagok piacának közös szervezéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA vetőmagok piacának közös szervezéséről szóló 2358/71 tanácsi rendeletet, valamint a hatálya alá eső termékek KN-kódjait több, lényegi módosítás érintette. E módosítások, és közülük is főként azok miatt, amelyek a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet keretében történtek meg, az előbb említett rendeletet indokolt hatályon kívül helyezni és helyébe újat léptetni, hogy a közösségi jogszabályok átláthatók és könnyen értelmezhetők legyenek.A vetőmagágazatban nyújtott támogatásra és a finanszírozásra vonatkozó általános szabályok megállapításáról szóló, 1972. augusztus 2-i 1674/72/EGK tanácsi rendelet rendelkezései benne foglaltatnak az alkalmazásnak az 1973/2004/EK bizottsági rendelet 10. fejezetében előírt részletes szabályaiban. Ennélfogva indokolt hatályon kívül helyezni az 1674/72/EGK tanácsi rendeletet.A behozatali engedélyek szabályozása ezentúl mindenfajta vetőmag-behozatalt illetően egységes, ugyanakkor egyszerűbb is lesz, mivel már nem rendelkezik eltérően a szabályszerűen nyilvántartott, harmadik országokban történő szaporításra vonatkozó szerződések alapján lebonyolított behozatalról.A Finnország által az ország sajátos éghajlati feltételei miatt nyújtott nemzeti támogatással kapcsolatos hatályos rendelkezések megmaradnak és a Bizottság 2006. január 1. előtt jelentést tesz a Tanácsnak a támogatás eredményeiről.2005/0164 (CNS)TervezetA TANÁCS RENDELETEa vetőmagok piacának közös szervezésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 36. cikkére és 37. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére,tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,mivel:(1) A közös piac működésének és fejlődésének a mezőgazdasági termékek esetében közös agrárpolitika létrehozásával kell járnia, ennek pedig ki kell terjednie az agrárpiacok közös szervezésére is, amely terméktől függően más és más alakot ölthet;(2) A vetőmagok piacának közös szervezéséről szóló, 1971 október 26-i 2358/71/EGK tanácsi rendeletet[1] több, lényegi módosítás érintette, egyebek mellett azok, amelyek a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról, továbbá a 2019/93/EGK, 1452/2001/EK, 1453/2001/EK, 1454/2001/EK, 1868/94/EK, 1251/1999/EK, 1254/1999/EK, 1673/2000/EK, 2358/71/EGK és a 2529/2001/EK rendeletek módosításáról szóló, 2003. szeptember 29-i 1782/2003/EK tanácsi rendelet[2] keretében történtek meg. Az átláthatóság végett a 2358/71/EGK rendeletet indokolt hatályon kívül helyezni és helyébe új rendeletet léptetni.(3) A vetőmagágazatban nyújtott támogatásra és a finanszírozásra vonatkozó általános szabályok megállapításáról szóló, 1972. augusztus 2-i 1674/72/EGK tanácsi rendelet[3] rendelkezéseit tartalmazzák az alkalmazásnak azon részletes szabályai, amelyek az 1782/2003/EK tanácsi rendelet IV. és IVa. címeiben meghatározott támogatási rendszereket, továbbá a pihentetett terület alapanyag-termelésre való használatát illetően ugyanezen rendelet alkalmazásának részletes szabályozásáról szóló, 2004. október 29-i 1973/2004/EK rendelet[4] 10. fejezetében találhatók. Ennélfogva indokolt hatályon kívül helyezni az 1674/72/EGK tanácsi rendeletet.(4) A harmadik országokkal folytatott vetőmag-kereskedelem volumenének nyomon követése érdekében indokolt olyan rendszert bevezetni a behozatali engedélyeknél, amelynek keretében biztosíték letétbe helyezése szavatolja, hogy végrehajtják a műveleteket, amelyekre engedélyt kértek.(5) A vámrendszer szükségtelenné teszi, hogy a harmadik országokból behozott árukat bármely más védintézkedéssel sújtsák.(6) Rendkívüli körülmények között előfordulhat, hogy a belső piacot és a vámok rendszerét kijátsszák. Hogy a közösségi piacot ilyenkor ne érje védtelenül, ha emiatt esetleg zavar támad, célszerű lehetővé tenni, hogy a Közösség minden szükséges intézkedést haladéktalanul megtegyen. Ezen intézkedéseknek összhangban kell lenniük a Közösség nemzetközi kötelezettségeivel.(7) A vetőmagok egységes piacának megfelelő működését veszélyeztetné, ha nemzeti támogatásokat nyújtanának. Ennélfogva indokolt, hogy a Szerződésnek az állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseit alkalmazni kelljen az e közös piacszervezés hatálya alá tartozó termékekre. Azonban csatlakozása óta Finnország, az ország sajátos éghajlati feltételei miatt, nyújthat támogatást, a Bizottság engedélyével, meghatározott mennyiségű, kizárólag ebben a tagállamban termelt vetőmagra és gabonavetőmagra.(8) Mivel a vetőmagok közös piaca folyamatosan változik, indokolt, hogy a tagállamok és a Bizottság átadják egymásnak az e változásokkal kapcsolatos adatokat.(9) Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[5] összhangban kell elfogadni.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:I. FEJEZET BEVEZETő RENDELKEZÉSEK1. CIKKLétrejön a vetőmagok piacának közös szervezése, amely a következő termékekre terjed ki:KN-kód | Áru megnevezése |0712 90 11 | Vetésre szánt hibrid csemegekukorica |0713 10 10 | Vetésre szánt borsó (Pisum sativum) |ex 0713 20 00 | Vetésre szánt csicseriborsó |ex 0713 31 00 | Vetésre szánt Vigna mungo (L.), Hepper vagy Vigna radiata (L.) Wilcze fajhoz tartozó bab |ex 0713 32 00 | Vetésre szánt kis szemű, vörös színű (Adzuki) bab (Phaseolus vagy Vigna angularis) |0713 33 10 | Vetésre szánt vesebab, fehér bab (Phaseolus vulgaris) |ex 0713 39 00 | Más, vetésre szánt bab |ex 0713 40 00 | Vetésre szánt lencse |ex 0713 50 00 | Vetésre szánt nagy szemű disznóbab (Vicia faba var. major) és lóbab (Vicia faba var. equina és Vicia faba var. minor) |ex 0713 90 00 | Más, vetésre szánt szárított hüvelyes zöldség |1001 90 10 | Vetésre szánt önköly |ex 1005 10 | Vetésre szánt hibrid kukorica |1006 10 10 | Vetésre szánt hántolatlan nyers rizs |1007 00 10 | Vetésre szánt hibrid cirokmag |1201 00 10 | Vetésre szánt szójabab, törve is |1202 10 10 | Vetésre szánt földimogyoró héjában, nem pörkölve vagy másképpen nem főzve |1204 00 10 | Vetésre szánt lenmag, törve is |1205 10 10 | Vetésre szánt olajrepce- vagy repcemag, törve is |1206 00 10 | Vetésre szánt napraforgómag, törve is |ex 1207 | Más, vetésre szánt olajos mag és olajtartalmú gyümölcs, törve is |1209 | Vetésre szánt mag, gyümölcs és spóra |2. cikkA vetőmagoknál a gazdasági év minden évben július 1-jén kezdődik, és a következő év június 30-án ér véget.3. cikkEzt a rendeletet az 1782/2003/EK rendeletben előírt intézkedések sérelme nélkül kell alkalmazni.II. FEJEZET HARMADIK ORSZÁGOKKAL FOLYTATOTT KERESKEDELEM4. CIKK1. Az 1. cikkben felsorolt termékek bármelyikének a Közösségbe történő importja behozatali engedély bemutatásához köthető. A 10. cikk (2) bekezdésében előírt eljárás szerint kell meghatározni, hogy a behozatali engedély mely termékeknél kötelező.2. A tagállamok bármely kérelmezőnek kiadják az engedélyt, a kérelmező Közösségen belüli letelepedési helyétől függetlenül.3. Az engedély alapján a behozatal a Közösségen belül bárhova történhet. Az engedélyt csak úgy adják ki, ha a kérelmező biztosítékot helyez letétbe annak szavatolására, hogy az engedély érvényességének ideje alatt megvalósítja a behozatalt. A vis maior esetét kivéve a biztosíték teljes egészében vagy részben elvész, ha a művelet a határidőig nem, vagy csak részben valósul meg.5. cikkHa e rendelet másként nem rendelkezik, az 1. cikkben felsorolt termékekre a közös vámtarifa vámtételeit kell alkalmazni.6. cikk1. A kombinált nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat, illetve az annak alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat kell alkalmazni az 1. cikkben felsorolt termékek vámtarifa-besorolására. Az e rendelet alkalmazásából következő vámnómenklatúrát a közös vámtarifa is tartalmazza.2. Az e rendeletben előírt vagy annak valamely rendelkezése alapján elfogadott eltérő rendelkezés hiányában a harmadik országokkal folytatott kereskedelem során tilos:a) vámmal azonos hatású bármiféle illetéket kivetni,b) bármiféle mennyiségkorlátozást vagy azzal azonos hatású intézkedést alkalmazni.7. cikk1. Ha az áruk behozatala vagy kivitele miatt az 1. cikkben említett termékek közül egynek vagy többnek a közösségi piacát olyan súlyos zavar éri vagy fenyegeti, amely kétségessé teheti a Szerződés 33. cikkében lefektetett célkitűzések teljesítését, megfelelő átmeneti intézkedéseket lehet alkalmazni a Kereskedelmi Világszervezeten kívüli országokkal folytatott áruforgalomra, ameddig a zavar vagy annak veszélye nem hárul el.2. Ha az (1) bekezdésben említett helyzet előáll, a Bizottság, valamely tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére, határozatot hoz a szükséges intézkedésekről. Az intézkedéseket közlik a tagállamokkal és azonnal alkalmazni kell őket. Ha a Bizottsághoz valamely tagállamtól kérelem érkezik, a Bizottság a kérelem kézhezvételétől számított három napon belül határozatot hoz.3. Bármely tagállam a Tanács elé terjesztheti a (2) bekezdésben említett intézkedéseket a közlésüket követő három munkanapon belül. A Tanács haladéktalanul összeül. A Tanács minősített többséggel módosíthatja vagy visszavonhatja az érintett intézkedéseket egy hónapon belül attól számítva, hogy azokat elé terjesztették.4. Az e cikk alapján hozott intézkedések alkalmazásakor figyelemmel kell lenni a Szerződés 300. cikkének (2) bekezdése szerint megkötött megállapodásokból eredő kötelezettségekre is.III. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK8. CIKK1. Ha e rendelet másként nem rendelkezik, az 1. cikkben említett termékek előállítása és az azokkal folytatott kereskedelem a Szerződés 87., 88. és 89. cikkének hatálya alá esik.2. Azonban Finnország, az ország sajátos éghajlati feltételei miatt, nyújthat támogatást, a Bizottság engedélyével, kizárólag ebben a tagállamban termelt, meghatározott mennyiségű vetőmagra, illetőleg meghatározott mennyiségű gabonavetőmagra.A Finnország által megfelelő időben átadott adatok alapján a Bizottság 2006. január 1-jéig jelentést juttat el a Tanácshoz az engedélyezett támogatások eredményeiről, mellékelve a szükséges javaslatokat.9. cikkA tagállamok és a Bizottság átadják egymásnak az e rendelet végrehajtásához szükséges adatokat.10. cikk1. A Bizottság munkáját a Vetőmagpiaci Irányítóbizottság (a továbbiakban: „bizottság”) segíti.2. Az e cikkre való hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni.Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében előírt időszak egy hónap.3. A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.11. cikkE rendelet alkalmazásának részletes szabályait, különösen ami a 4. cikkben említett engedélyek érvényességi idejét és a 9. cikkben említett adatok átadásának részletes szabályait illeti, a 10. cikk (2) bekezdésében előírt eljárás szerint kell megállapítani.IV. FEJEZET ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK12. CIKK1. A 2358/71/EGK és a 1674/72/EGK rendelet hatályát veszti.2. A 2358/71/EGK rendeletre való hivatkozások e rendeletre értendők, a mellékletben található megfelelési táblázat szerint.13. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.Ezt a rendeletet 2006. július 1-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Brüsszel,a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETMegfelelési táblázat2358/71/EGK rendelet | E rendelet |1. cikk | 1. cikk |2. cikk | 2. cikk |– | 3. cikk |3. cikk | – |3a. cikk | – |4. cikk (1) bekezdése és (2) bekezdésének első mondata | 4. cikk |4. cikk (2) bekezdésének második albekezdése | 11. cikk |5. cikk (1) bekezdése | 5. cikk |5. cikk (2) bekezdése, 6. cikk | 6. cikk |7. cikk | 7. cikk |8. cikk | 8. cikk |9. cikk első mondata | 9. cikk |9. cikk második mondata | 11. cikk |11. cikk | 10. cikk |12. cikk | – |13. cikk | – |14. cikk | – |15. cikk | – |16. cikk | – |– | 12. cikk |17. cikk | 13. cikk |PÉNZÜGYI KIMUTATÁS |1. | KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL: 05 02 11 02 | ELŐIRÁNYZATOK: 110 millió EUR |2. | INTÉZKEDÉS CÍME: A vetőmagok piacának közös szervezéséről szóló tanácsi rendeletjavaslat |3. | JOGALAP: A Szerződés 37. cikke |4. | AZ INTÉZKEDÉS CÉLJA: A 2358/71/EGK rendeletet hatályon kívül helyezni és helyébe másik rendeletet léptetni a vetőmagok piacának az 1782/2003/EK rendelet szerinti reformja következtében |5. | PÉNZÜGYI HATÁSOK | 12 HÓNAPOS IDŐSZAK (millió EUR) | FOLYÓ PÉNZÜGYI ÉV 2005 (millió EUR) | KÖVETKEZŐ PÉNZÜGYI ÉV 2006 (millió EUR) |5.0 | KIADÁSOK – A KÖZÖSSÉGI KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE (VISSZATÉRÍTÉSEK / INTERVENCIÓK) – A NEMZETI KÖLTSÉGVETÉSEK TERHÉRE – EGYÉB ÁGAZATOK TERHÉRE | – | – | – |5.1 | BEVÉTELEK – SAJÁT KÖZÖSSÉGI FORRÁSOK (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK) – NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK | – | – | – |2007 | 2008 | 2009 | 2010 |5.0.1 | BECSÜLT KIADÁSOK | – | – | – | – |5.1.1 | BECSÜLT BEVÉTELEK | – | – | – | – |5.2 | SZÁMÍTÁSI MÓDSZER: |6.0 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS MEGFELELŐ FEJEZETEIBE BEIKTATOTT ELŐIRÁNYZATOKBÓL? | IGEN / NEM |6.1 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS FEJEZETEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁS RÉVÉN? | IGEN / NEM |6.2 | SZÜKSÉGES-E PÓTKÖLTSÉGVETÉS? | IGEN / NEM |6.3 | SZÜKSÉGES-E ELŐIRÁNYZATOK BEIKTATÁSA A KÖVETKEZŐ KÖLTSÉGVETÉSEKBE? | IGEN / NEM |ÉSZREVÉTELEK: |[1] HL L 246., 1971.11.5., 1. o. A legutóbb az 1782/2003/EK rendelettel (HL L 270., 2003.10.21., 1. o.) módosított rendelet.[2] (Lásd a 4. lábjegyzetet.) A legutóbb a 118/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 24., 2005.1.27., 15. o.) módosított rendelet.[3] HL L 177., 1972.8.4., 1. o. A legutóbb a 3795/85/EGK rendelettel (HL L 367., 1985.12.31., 21. o.) módosított rendelet.[4] HL L 345., 2004.11.20., 1. o. A legutóbb a 794/2005/EK rendelettel (HL L 134., 2005.5.27., 6. o.) módosított rendelet.[5] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0310

Javaslat a Tanács rendelete a 27/2005/EK rendeletnek a hering, a makréla, a fattyúmakréla, a polip és a jogellenes halászatot folytató hajók tekintetében történő módosításáról  /* COM/2005/0310 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 12.7.2005COM(2005) 310 véglegesJavaslatA TANÁCS RENDELETEa 27/2005/EK rendeletnek a hering, a makréla, a fattyúmakréla, a polip és a jogellenes halászatot folytató hajók tekintetében történő módosításárólINDOKOLÁSA 27/2005/EK tanácsi rendelet[1] bizonyos halállományok és halállomány-csoportok tekintetében rögzíti a halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken a 2005. évben alkalmazandó halászati lehetőségeket és a kapcsolódó feltételeket.1. A Nemzetközi Balti-tengeri Halászati Bizottság (IBSFC) 2004 szeptemberében ajánlást fogadott el a heringre vonatkozó halászati lehetőségeknek a 3. gazdálkodási egységre és a 2004. évre vonatkozó 10 000 tonnás megemeléséről, amely Finnország számára 8199 tonnányi további heringhalászati lehetőséget biztosít. A Bizottság COM (2004) 797. szám alatt javaslatot nyújtott be a Tanács számára az ajánlásnak a bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2004. évre történő meghatározásáról szóló 2287/2003/EK rendelet[2] keretében történő végrehajtására. Az ajánlás azonban a Tanács túlterheltsége miatt nem vált a közösségi jog részévé. Ennek következtében Finnország 7856 tonnával túllépte 2004-es kvótáját, mert nem kapta meg a 10 000 tonnányi többletlehetőség rá eső részét. A teljes kifogható mennyiségek (TAC) és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelettel[3] összhangban a Bizottság a teljes kifogható mennyiségek és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló 847/96/EK tanácsi rendelet alapján egyes halállományokra vonatkozó 2005. évi kvóták kiigazításáról szóló, 2005. május 19-i 776/2005/EK bizottsági rendeletben[4] úgy döntött, hogy a túlhalászás miatt Finnország 2005. évre vonatkozó heringkvótáját 7856 tonnával lecsökkenti. Ennek megfelelően Finnország heringre vonatkozó kvótáját a 30–31. alkörzetben 7856 tonnával meg kell növelni, mert a csökkentés amiatt történt, hogy az IBSFC ajánlását a közösségi jog nem hajtotta végre. A módosítás következtében nem nő a Finnország által 2005-ben kifogható hering mennyisége.2. Az Vb. ICES-körzetben a makrélára és a fattyúmakrélára vonatkozó TAC nem tartalmazza a nemzetközi vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségeket. Emiatt lehetőség van arra, hogy a közösségi vizeken tett fogásokat úgy jelentsék be, mintha nemzetközi vizeken történtek volna. A visszaélések elkerülése érdekében a gazdálkodási területet módosítani kell oly módon, hogy tartalmazza az Vb. ICES-körzetbe tartozó nemzetközi vizeket is.3. A Halászati Tanácsban 2004. decemberében a Bizottság és a Tanács nyilatkozatban kérte fel a Bizottságot, hogy 2005 elején nyújtson be javaslatot egy olyan rendszerre, amelyben a nyílt vízi halak tömegét a kirakodási kikötőből való elszállítás után mérik meg. Az érintett tagállamokkal folytatott konzultációt követően sor került e javaslat kidolgozására.4. A halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló, 1998. március 30-i 850/98/EK tanácsi rendelet[5] a polip ( octopus vulgaris ) legkisebb fogható méretét 750 grammban határozza meg.A legkisebb fogható méret csak a tagállamok fennhatósága vagy joghatósága alá tartozó, a 850/98/EK tanácsi rendelet 2. cikkében meghatározott régiók valamelyikében lévő tengeri vizekben előforduló polip fogására, kirakodására és értékesítésére vonatkozik.Az állomány megőrzéséhez és különösen a fiatal élőlények védelméhez való hozzájárulás érdekében meg kell határozni a CECAF régióban elhelyezkedő harmadik államok fennhatósága vagy joghatósága alá tartozó tengeri vizekben előforduló polip legkisebb fogható méretét is.A legkisebb fogható méretet 450 grammban (élősúly), illetőleg 400 grammban (kizsigerelve) kell meghatározni. Az ezen területről származó, a legkisebb fogható méretet el nem érő polipot nem szabad a fedélzeten tartani vagy átrakodni, kirakodni, szállítani, raktározni, értékesítésre kitenni vagy kínálni, értékesíteni vagy forgalomba hozni.5. 2005 májusában az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) levelezésben történő szavazás útján ajánlást fogadott el, amelyben néhány hajót felvett azon hajók jegyzékére, amelyekről bebizonyosodott, hogy jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot folytatnak. Az ilyen hajókra alkalmazandó intézkedésekről 2004 februárjában fogadtak el ajánlást. Gondoskodni kell arról, hogy ezt az ajánlást a közösségi jogrend végrehajtsa.A Tanács felkérést kap arra, hogy a lehető legrövidebb időn belül fogadja el ezt a javaslatot annak érdekében, hogy a halászok megtervezhessék a halászati szezonra vonatkozó tevékenységüket.JavaslatA TANÁCS RENDELETEa 27/2005/EK rendeletnek a hering, a makréla, a fattyúmakréla, a polip és a jogellenes halászatot folytató hajók tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre[6] és különösen annak 20. cikkére,mivel:(1) A 27/2005/EK tanácsi rendelet[7] bizonyos halállományok és halállomány-csoportok tekintetében rögzíti a halfogási korlátozások alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókon és a közösségi vizeken a 2005. évben alkalmazandó halászati lehetőségeket és a kapcsolódó feltételeket.(2) A Nemzetközi Balti-tengeri Halászati Bizottság (IBSFC) 2004 szeptemberében ajánlást fogadott el a heringre vonatkozó halászati lehetőségeknek a 3. gazdálkodási egységre és a 2004. évre vonatkozó 10 000 tonnás megemeléséről, amely Finnország számára 8199 tonnányi további heringhalászati lehetőséget biztosít. Ez az ajánlás nem vált a közösségi jog részévé. Ennek következtében Finnország 7856 tonnával túllépte 2004-es kvótáját, mert nem kapta meg a többletlehetőséget. A teljes kifogható mennyiségek és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló 847/96/EK tanácsi rendelet alapján egyes halállományokra vonatkozó[8] 2005. évi kvóták kiigazításáról szóló, 2005. május 19-i 776/2005/EK bizottsági rendelet a heringre vonatkozó finn kvótát a túlhalászás miatt 7856 tonnával lecsökkentette. Ennek megfelelően Finnország heringre vonatkozó kvótáját a 30–31. alkörzetben 7856 tonnával meg kell növelni, mert a csökkentés amiatt történt, hogy az IBSFC ajánlását a közösségi jog nem hajtotta végre. A módosítás következtében nem nő a Finnország által 2005-ben kifogható hering mennyisége.(3) A IIa. (nem közösségi vizek), Vb. (közösségi vizek), VI., VII., VIIIa., b., d., e., XII. és XIV. gazdálkodási területen a makrélára vonatkozóan megállapított teljes kifogható mennyiséget (TAC) a visszaélések elkerülése érdekében ki kell terjeszteni oly módon, hogy az Vb. területen egyaránt tartalmazza a közösségi vizeket és a nemzetközi vizeket. Ezért a gazdálkodási területet ennek megfelelően módosítani kell.(4) Az Vb. (közösségi vizek), VI., VII., VIIIa., b., d., e., XII. és XIV. gazdálkodási területen a fattyúmakrélára vonatkozóan megállapított TAC-t a visszaélések elkerülése érdekében ki kell terjeszteni oly módon, hogy az Vb. területen egyaránt tartalmazza a közösségi vizeket és a nemzetközi vizeket. Ezért a gazdálkodási területet ennek megfelelően módosítani kell.(5) Annak érdekében, hogy lehetőség legyen a hering, a makréla és a faggyúmakréla kirakodási kikötőből való elszállítás utáni mérlegelésére, 2005-ben kiegészítő intézkedéseket kell bevezetni.(6) A polipállomány megőrzéséhez, és különösen a fiatal élőlények védelméhez való hozzájárulás érdekében meg kell határozni 2005-ben a CECAF régióban elhelyezkedő, harmadik államok fennhatósága vagy joghatósága alá tartozó tengeri vizeken fogott polip legkisebb fogható méretét arra az időre, amíg nem kerül elfogadásra a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló, 1998. március 30-i 850/98/EK tanácsi rendeletet[9] módosító tanácsi rendelet.(7) 2005 májusában az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) ajánlást fogadott el, amelyben néhány hajót felvett azon hajók jegyzékére, amelyekről bebizonyosodott, hogy jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot folytatnak. Az ilyen hajókra alkalmazandó intézkedésekről 2004 februárjában fogadtak el ajánlást. Gondoskodni kell arról, hogy ezt az ajánlást a közösségi jogrend végrehajtsa.(8) A közösségi halászok megélhetésének biztosítása érdekében fontos, hogy a halászati lehetőségek mielőbb megnyíljanak. Az ügy sürgősségére tekintettel különösen fontos, hogy az eljárás mentesüljön az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösségeket létrehozó szerződésekhez csatolt, a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyv I. szakaszának 3. pontjában meghatározott hathetes időszak alól.(9) A 27/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 27/2005/EK rendeletet IA., IB. és III. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETA 27/2005/EK rendelet mellékletei a következőképpen módosulnak:(1) Az IA. mellékletben:A 30–31. alkörzetben a heringre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:„Faj: | Hering | Övezet: | 30–31. alkörzet |Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. |Finnország | 60 327 |Svédország | 11 529 |EK | 71 856 |TAC | 71 856 | Analitikai TAC, amelynél a 847/96/EK rendelet 3. és 4. cikkét nem kell alkalmazni.” |(2) Az IB. mellékletben:a) A IIa. (nem közösségi vizek), Vb. (közösségi vizek), VI., VII., VIIIa., b., d., e., XII. és XIV. övezetben a makrélára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:„Faj: | Makréla | Övezet: | IIa. (nem közösségi vizek), Vb. (közösségi vizek és nemzetközi vizek), VI., VII., VIIIa., b, d, e, XII., XIV. |Scomber scombrus | MAC/2CX14- |Németország | 13 845 |Spanyolország | 20 |Észtország | 115 |Franciaország | 9 231 |Írország | 46 149 |Lettország | 85 |Litvánia | 85 |Hollandia | 20 190 |Lengyelország | 844 |Egyesült Királyság | 126 913 |EK | 217 477 |Norvégia | 8 500 | (1) |Feröer-szigetek | 3 322 | (2) |TAC | 420 000 | (3) | Analitikai TAC, amelynél a 847/96/EK rendelet 3. és 4. cikkét nem kell alkalmazni. |__________ |(1) Kizárólag a IIa., VIa. (az ÉSZ 56°30′-től északra), IVa. és a VIId., e., f., h. területeken halászható. (2) Ebből 1002 tonna halászható az ÉSZ 59°-tól északra a IVa. ICES-körzetben (közösségi övezet) január 1-jétől február 15-ig és október 1-jétől december 31-ig. A Feröer-szigetek részére megállapított kvótából 2763 tonna halászható a VIa. ICES-körzetben (az ÉSZ 56°30′-től északra) az egész évben és/vagy a VIIe., f., h. ICES-körzetben és/vagy a IVa. ICES-körzetben. (3) Az EK, Norvégia és a Feröer-szigetek által elfogadott teljes kifogható mennyiség az északi területre vonatkozóan. |Különleges feltételek: |A fent említett kvóták határain belül, legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók a következő meghatározott övezetben, kizárólag a január 1-jétől február 15-ig és az október 1-jétől december 31-ig tartó időszakban. |IVa. (közösségi vizek) MAC/*04A-C |Németország | 4 175 |Spanyolország | 0 |Franciaország | 2 784 |Írország | 13 918 |Hollandia | 6 089 |Egyesült Királyság | 38 274 |EK | 65 240 |Norvégia | 8 500 |Feröer-szigetek | 1 002 | (1) |(1) Az ÉSZ 59°-tól északra (közösségi övezet) január 1-jétől február 15-ig és október 1-jétől december 31-ig.” |b) Az Vb. (közösségi vizek), VI., VII., VIIIa., b., d., e., XII. és XIV. övezetben a fattyúmakrélákra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:„Faj: | Fattyúmakrélák | Övezet: | Vb. (közösségi vizek és nemzetközi vizek), VI., VII., VIIIa., b, d, e, XII., XIV. |Trachurus spp. | JAX/578/14 |Dánia | 12 088 |Németország | 9 662 |Spanyolország | 13 195 |Franciaország | 6 384 |Írország | 31 454 |Hollandia | 46 096 |Portugália | 1 277 |Egyesült Királyság | 13 067 |EK | 133 223 |Feröer-szigetek | 4 955 | (1)(2) |TAC | 137 000 | Analitikai TAC, amelynél a 847/96/EK rendelet 3. és 4. cikkét kell alkalmazni. |__________ |(1) Ez a kvóta kizárólag a IV., VIa. (ÉSZ 56°30′-től északra) és VIIe., f., h. ICES-területen halászható. (2) A IV., VIa. (ÉSZ 56°30′-től északra) és VIIe., f., h. ICES-alterületekre megállapított 6500 tonna összmennyiségű kvóta keretében. |(3) A III. mellékletben:a) A 9. pont helyébe a következő szöveg lép:„9. A heringre, a makrélára és a fattyúmakrélára vonatkozó kirakodási és mérlegelési eljárások9.1 Alkalmazási terület9.1.1 A következő eljárásokat kell alkalmazni a hering, a makréla és a fattyúmakréla vagy ezek keveréke Európai Közösségben közösségi vagy harmadik országbeli hajóról történő, alkalmanként 10 tonnát meghaladó minden olyan mennyiségének kirakodására, amelyeket a következő területeken fogtak:a) hering: I., II., IV., VI. és VII. ICES-alterület, valamint IIIa. és Vb. ICES-körzet;b) makréla és fattyúmakréla: III., IV., VI. és VII. ICES-alterület, valamint IIa. ICES-körzet.9.2 Kijelölt kikötők9.2.1 A 9.1. pontban említett kirakodás csak a kijelölt kikötőkben engedélyezett.9.2.2 Valamennyi érintett tagállam átadja a Bizottságnak azon kijelölt kikötők 2004-ben átadott listájának változásait, amelyekben a hering, a makréla és a fattyúmakréla kirakodására sor kerülhet, valamint az említett kikötőkre vonatkozó ellenőrzési és felügyeleti eljárások változásait, beleértve a 9.1.1. pontban említett bármely halfaj vagy állomány mennyiségének az egyes kirakodásokkor történő feljegyzésére és bejelentésére vonatkozó feltételeket. Ezeket a változásokat legkésőbb 15 nappal hatálybalépésüket megelőzően kell átadni. A Bizottság valamennyi érintett tagállamnak továbbítja ezt az információt, valamint a harmadik országok által kijelölt kikötők listáját.9.3 Belépés a kikötőbe9.3.1 A 9.1.1. pontban említett halászhajó parancsnoka vagy megbízottja legalább négy órával az érintett tagállam kirakodási kikötőjébe való belépés előtt a következőkről tájékoztatja annak a tagállamnak az illetékes hatóságait, ahol a kirakodást elvégzik:a) a kikötő, ahova belépni szándékozik, a hajó neve és nyilvántartási száma;b) a kikötőbe érkezés várható időpontja;c) a hajón lévő mennyiségek fajonként, élősúlykilogrammban megadva;d) a rendelet I. mellékletének megfelelően a gazdálkodási terület, ahol a fogásra sor került.9.4 Kirakodás9.4.1 Az érintett tagállam illetékes hatóságai kötelesek megkövetelni, hogy a kirakodást az engedély megadása előtt ne kezdjék meg.9.5 Hajónapló9.5.1 A 2807/83/EGK rendelet IV. melléklete 4.2. pontjának rendelkezéseitől eltérően a halászhajó parancsnoka a kikötőbe érkezést követően azonnal bemutatja a hajónapló megfelelő oldalát vagy oldalait a kirakodási kikötő illetékes hatósága által megköveteltek szerint.A hajón lévő, a 9.3.1.c) pontban említettek szerint a kirakodást megelőzően bejelentett mennyiségeknek meg kell egyezniük a hajónaplóban a kirakodás befejezését követően feljegyzett mennyiségekkel.A 2807/83/EGK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseitől eltérően a hajón lévő hal kilogrammban kifejezett, a hajónaplóban feljegyzett becsült mennyiségének tekintetében a megengedett hibahatár 8 %.9.6 A friss hal mérlegelése9.6.1 A friss halat vásárlók valamennyi átvett mennyiséget az illetékes hatóság által jóváhagyott rendszerben megmérik. A mérlegelést a hal válogatása, feldolgozása, hűtőtárolóban tartása, a kirakodási kikötőből történő elszállítása vagy viszonteladása előtt végzik el. A mérlegelés eredményeként kapott adatot kell használni a kirakodási nyilatkozatok és az eladási értesítések elkészítésekor.9.6.2 A tömeg meghatározásakor a víztartalom miatti levonás nem haladhatja meg a 2 %-ot.9.7 A friss hal mérlegelése szállítás után9.7.1 A 9.6.1. pont rendelkezéseitől eltérően a tagállamok engedélyezhetik, hogy a friss hal mérlegelésére a kirakodási kikötőből való elszállítást követően kerüljön sor, amennyiben a szállítás a tagállamban a kirakodási kikötőtől legfeljebb 60 kilométer távolságra elhelyezkedő célállomásra történik, továbbá:a) a szállítás céljára használt közúti tartálykocsit a kirakodás helyétől a mérlegelés helyéig ellenőr kíséri, vagyb) a kirakodás helyén az illetékes hatóságok hozzájárulnak a hal elszállításához, a következő feltételek betartása mellett:i. közvetlenül azt megelőzően, hogy a közúti tartálykocsi elhagyja a kirakodási kikötőt, a vásárló vagy megbízottja az illetékes hatóságoknak tett írásos nyilatkozatában megadja a hal faját, a kirakodó hajó nevét, a közúti tartálykocsi egyedi azonosítószámát, a célállomást, ahol a mérlegelésre sor kerül, valamint a közúti tartálykocsi célállomásra érkezésének várható időpontját;ii. az i. pontban körülírt nyilatkozat egy példányát a szállítás során a kocsi vezetője magánál tartja, és a célállomáson átadja az átvevőnek.9.8 Számla9.8.1 A 2847/93/EK rendelet 9. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott kötelezettségeken túlmenően a kirakodott [frisshal-?] mennyiségek feldolgozója vagy vásárlója az érintett tagállam illetékes hatóságainak bemutatja a számla vagy az azt helyettesítő okmány egy példányát a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról (közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás) szóló 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv[10] 22. cikkének (3) bekezdésében említettek szerint.9.8.2 Az ilyen számla vagy okmány tartalmazza a 2847/93/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdésében előírt információkat, valamint a halat kirakodó hajó nevét és lajstromszámát. A számlát vagy okmányt kérésre vagy a mérlegelés elvégzésétől számított 12 órán belül be kell mutatni.9.9 A fagyasztott hal mérlegelése9.9.1 A fagyasztott hal valamennyi vásárlója vagy tulajdonosa a kirakodott mennyiséget a hal feldolgozása, hűtőtárolóban tartása, a kirakodási kikötőből történő elszállítása vagy viszonteladása előtt köteles megmérni. A megmérendő hal csomagolására szolgáló láda, műanyag vagy egyéb tartály súlyával megegyező göngyölegsúly levonható a kirakodott mennyiségek súlyából.9.9.2 Egy másik lehetőség szerint a ládákba csomagolt fagyasztott hal súlyát a ládából kivett, műanyag csomagolás nélküli mennyiségnek a hal felületén lévő jég kiolvadása előtti vagy utáni mérlegelésén alapuló reprezentatív minta átlagsúlyának beszorzásával lehet meghatározni. A tagállamok bejelentik a Bizottságnak a Bizottság által 2004-ben jóváhagyott mintavételi módszerük bármilyen változtatását. A változtatásokat a Bizottság hagyja jóvá. A mérlegelés eredményeként kapott adatot kell használni a kirakodási nyilatkozatok és az eladási értesítések elkészítésekor.9.10 Mérőeszközök9.10.1 Közhasználatú mérőeszköz igénybevétele esetén a hal mérlegelését végző fél a vásárlónak mérlegelési jegyzőkönyvet bocsát rendelkezésére, amely tartalmazza a mérlegelés napját és időpontját, valamint a közúti tartálykocsi azonosítószámát. A mérlegelési jegyzőkönyv egy példányát csatolni kell a 9.8. pont értelmében az illetékes hatóságoknak benyújtott számlához.9.10.2 Magánhasználatú mérőeszköz igénybevétele esetén a rendszert az illetékes hatóságok engedélyezik, kalibrálják és leplombálják, továbbá:a) a mérlegelést végző fél oldalszámozott mérlegelési naplót vezet, amely tartalmazza:i. a hajó nevét és lajstromszámát, amelyből a halat kirakodták;ii. a közúti tartálykocsik azonosítószámát, ha a halat mérlegelés előtt elszállították a kirakodási kikötőből;iii. a hal faját;iv. az egyes kirakodott mennyiségek tömegét;v. a mérlegelés megkezdésének és befejezésének napját és időpontját;b) ha a mérlegelést szállítószalagos rendszerrel végzik, akkor látható számlálót kell felszerelni, amely rögzíti a tömeg halmozott értékét. Az a) pontban említett oldalszámozott mérlegelési naplóba ezt a halmozott tömegértéket kell bevezetni;c) a mérlegelési naplót és a 9.7.1. b) ii. pontban előírt írásos nyilatkozatokat három évig meg kell őrizni.9.11 Az illetékes hatóság hozzáféréseAz illetékes hatóságoknak mindenkor teljes hozzáféréssel kell rendelkezniük a mérlegelési rendszerhez, a mérlegelési naplókhoz, az írásos nyilatkozatokhoz, valamint a hal feldolgozására és tárolására használt valamennyi létesítményhez.9.12 Keresztellenőrzések9.12.1 Az illetékes hatóságok hatósági keresztellenőrzéseket végeznek valamennyi kirakodás vonatkozásában, a következők összevetésével:a) a 9.3.1. pont szerinti előzetes kirakodási értesítésben faj szerint megjelölt mennyiségek, illetve a hajónaplóban rögzített mennyiségek;b) a hajónaplóban faj szerint rögzített mennyiségek, illetve a kirakodási nyilatkozat vagy a számla vagy az azzal egyenértékű, a 9.8. pontban említett okmány;c) a kirakodási nyilatkozatban faj szerint rögzített mennyiségek, illetve a számla vagy az azzal egyenértékű, a 9.8. pontban említett okmány.9.13 Teljes körű ellenőrzés9.13.1 A tagállam illetékes hatóságai biztosítják, hogy a kirakodott hal mennyiségének legalább 15 %-a és a kirakodások legalább 10 %-a teljes körű ellenőrzésen essék át, amely az alábbiakat foglalja magába:a) a hajóról származó fogás mérlegelésének nyomon követése fajonként. Azoknak a hajóknak az esetében, amelyekről a halak szivattyúzással kerülnek a partra, a vizsgálatra kiválasztott hajó teljes kirakodását nyomon kell követni. Mélyhűtő hajók esetében minden ládát meg kell számolni. A ládák/raklapok reprezentatív mintáját meg kell mérni, hogy megkapjuk a ládák/raklapok átlagos tömegét. A ládák mintavételezését jóváhagyott módszerrel kell végezni, hogy megkapjuk a hal átlagos nettó tömegét (csomagolás és jég nélkül);b) a 9.12. pont szerinti keresztellenőrzéseken túl a következők összevetése:i. a mérlegelési naplóban faj szerint rögzített mennyiségek, illetve a számlán vagy az azzal egyenértékű, a 9.8. pontban említett okmányon faj szerint rögzített mennyiségek;ii. az illetékes hatóságokhoz a 9.7.1. b) i. pont szerint beérkező írásos nyilatkozatok, illetve a hal átvevőjénél a 9.7.1. b) ii. pont értelmében lévő írásos nyilatkozatok;iii. a közúti tartálykocsiknak a 9.7.1. b) i. pont szerinti írásos nyilatkozatokban, illetve a mérlegelési naplókban szereplő azonosítószáma;c) ha a rakodást megszakítják, a rakodás folytatásához engedélyt kell kérni;d) annak tanúsítása, hogy a hajóban nem maradt hal, miután a kirakodást befejezték.9.13.2 A 9. pontban előírt valamennyi ellenőrzési tevékenységet dokumentálni kell. A dokumentációt három évig meg kell őrizni.”b) A melléklet a következő I. résszel egészül ki:„I. RÉSZCECAFA 850/98/EK rendelet 2. és 17. cikkétől, valamint XII. mellékletétől eltérően a harmadik országok fennhatósága vagy joghatósága alatt álló, a CECAF régióban elhelyezkedő tengereken fogott polip ( Octopus vulgaris ) legkisebb fogható mérete 450 gramm (élősúly), illetve 400 gramm (kizsigerelve).”c) A melléklet a következő J. résszel egészül ki:„J. RÉSZAZ ATLANTI-ÓCEÁN ÉSZAKKELETI RÉSZE Jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajókAz Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) által a bizonyítottan jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók (a továbbiakban: „jogellenes hajók”) jegyzékére felvett hajókat az 5. függelék sorolja fel. E hajókkal szemben a következő intézkedéseket kell alkalmazni:a) a kikötőbe belépő jogellenes hajónak nem adható kirakodási vagy átrakodási engedély, és a hajót az illetékes hatóságok kötelesek ellenőrizni. Az ellenőrzés terjedjen ki a hajó irataira, naplóira, halászfelszerelésére, a fedélzeten lévő kifogott halakra és minden más olyan kérdésre, amely összefüggésben van a hajónak a NEAFC által szabályozott területen folytatott tevékenységével. Az ellenőrzés eredményeivel kapcsolatos információkat haladéktalanul meg kell küldeni a Bizottságnak;b) a bármely tagállam lobogója alatt hajózó halászhajók, segédhajók, üzemanyagtöltő hajók, anyahajók és teherhajók semmiféle segítséget nem nyújthatnak a jogellenes hajóknak, és semmilyen formában nem vehetnek részt a jegyzékben szereplő hajók átrakodási műveleteiben és nem folytathatnak velük közös halászatot;c) a jogellenes hajók a kikötőkben nem vehetnek fel élelmiszert vagy üzemanyagot, és nem vehetnek igénybe egyéb szolgáltatásokat;d) a jogellenes hajók számára nem engedélyezhető a közösségi vizeken folytatandó halászat, és meg kell tiltani e hajók bérbe vételét;e) meg kell tiltani a jogellenes hajókról származó hal behozatalát;f) a tagállamok kötelesek visszautasítani lobogójuk megadását a jogellenes hajók számára, és kötelesek arra bátorítani az importőröket, a fuvarozókat és más érintett ágazatok szereplőit, hogy tartózkodjanak a tárgyalások folytatásától és az e hajók által fogott hal átrakodásától.A Bizottság köteles a jegyzéket a NEAFC jegyzékének megfelelően haladéktalanul módosítani, ha a NEAFC új jegyzéket fogad el. ”d) A melléklet a következő 5. függelékkel egészül ki:„ A III. melléklet 5. függelékeA NEAFC által megerősítetten jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók jegyzékeA hajó neve | Lobogó szerinti állam |FONTENOVA | Panama |IANNIS | Panama |LANNIS I | Panama |LISA | Dominikai Közösség |KERGUELEN | Togo |OKHOTINO | Dominikai Közösség |OLCHAN | Dominikai Közösség |OSTROE | Dominikai Közösség |OSTROVETS | Dominikai Közösség |OYRA | Dominikai Közösség |OZHERELYE | Dominikai Közösség” |[1] HL L 12, 2005.1.14., 1. o.[2] HL L 344, 2003.1.31., 1. o.[3] HL L 115, 1996.6.9, 3. o.[4] HL L 130, 2005.5.24, 7. o.[5] HL L 125, 1998.4.27, 1. o. A legutóbb a 602/2004/EK rendelettel, 2004.3.22 (HL L 97., 2004.4.1., 1. o.) módosított rendelet.[6] HL L 358, 2002.12.31., 59. o.[7] HL L 12, 2005.1.14., 1. o.[8] HL L 130, 2005.5.24., 7. o.[9] HL L 125, 1998.4.27., 1. o.[10] HL L 145, 1977.6.13., 1. o.