               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.7.27.
            COM(2017) 389 final
            2017/0178(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodás aláírásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               A 2013. június 26-i 610/2013/EU rendelet
                  1
                (a továbbiakban: a Schengeni határellenőrzési kódex módosítása) módosította a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezményt
                  2
                (Schengeni Egyezmény), az 562/2006/EK rendeletet
                  3
                (Schengeni határellenőrzési kódex) és a 810/2009/EK rendeletet
                  4
                (Uniós Vízumkódex), valamint többek között újradefiniálta a harmadik országbeli állampolgárok schengeni térségben való rövid távú tartózkodásának fogalmát. 2013. október 18-tól a rövid távú tartózkodás céljából a schengeni térségbe beutazni kívánó – akár vízumköteles, akár vízummentes – harmadik országbeli állampolgárok engedélyezett tartózkodásának maximális időtartama „bármely 180 napos időszakban legfeljebb 90 napban” van meghatározva. A 2013. október 18-ig hatályos meghatározáshoz képest („az első beutazás időpontjától számított hat hónapon belül, de legfeljebb három hónapig”) az új meghatározás pontosabb, mivel az időtartamot hónapok helyett napokban állapítja meg. Emellett a meghatározásból törlésre került „az első beutazás időpontjától számított” szövegrész, amely számos bizonytalanság és kérdés forrása volt.

               A Schengeni határellenőrzési kódex módosítása minden szükséges változást bevezetett a vízumügyi és határellenőrzési uniós vívmányokba, vagyis a Schengeni Egyezménybe, a Schengeni határellenőrzési kódexbe, az Uniós Vízumkódexbe és az 539/2001/EK rendeletbe
                  5
               . Ugyanakkor a rövid távú tartózkodás fogalmát az Európai Unió által kötött egyes nemzetközi megállapodások is magukban foglalják. Az Antigua és Barbudával
                  6
               , a Bahamai Közösséggel
                  7
               , a Barbadosszal
                  8
               , a Brazil Szövetségi Köztársasággal
                  9
               , a Mauritiusi Köztársasággal
                  10
               , a Saint Kitts és Nevis Államszövetséggel
                  11
               , valamint a Seychelle Köztársasággal
                  12
                kötött vízummentességi megállapodás a vízummentes tartózkodás időtartamának meghatározásakor még mindig a régi meghatározást („az első beutazást követő hat hónapos időtartam során legfeljebb három hónap”
                  13
               ) alkalmazza.

               A Bizottság 2014. július 16-án ajánlást fogadott el az Európai Unió és a fent említett országok közötti, a rövid idejű tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességre vonatkozó megállapodások módosítására irányuló tárgyalások megkezdésére a Bizottságnak adandó felhatalmazásról szóló tanácsi határozatról
                  14
               , amelyet a Tanács 2014. október 9-én elfogadott
                  15
               . Ennek célja az volt, hogy végrehajtsák e hét ország tekintetében a rövid távú tartózkodás új, a Schengeni határellenőrzési kódex módosításának megfelelő meghatározását. Emellett a vízummentességi megállapodásokban a „rövid távú tartózkodás” hónapok helyett napokban történő meghatározása egyszerűbben ellenőrizhető és számítható digitális/informatikai eszközökkel, ami célszerűbb a központi határigazgatási rendszerek – például a javasolt határregisztrációs rendszer
                  16
                – szempontjából.

               A Tanács felhatalmazását követően a Bizottság megkezdte a vízummentességi megállapodások módosításáról szóló tárgyalásokat az érintett hét országgal (Antigua és Barbuda, Bahamai Közösség, Barbados, Brazil Szövetségi Köztársaság, Saint Kitts és Nevis Államszövetség, valamint Seychelle Köztársaság).

               A tárgyalások a Mauritiusi Köztársasággal sikeresen lezárultak, és 2016. november 11-én a felek parafálták a módosító megállapodást. Mindkét fél elfogadta, hogy az EU és a Mauritiusi Köztársaság közötti vízummentességi megállapodás egészében a rövid távú tartózkodás új meghatározását alkalmazzák. Emellett a megállapodás tartalmazza néhány technikai részlet módosítását (lásd alább), az utazók szempontjából azonban egyik módosítás sem érdemi.

                  Az Egyesült Királyság és Írország különleges helyzetét a megállapodás preambuluma említi.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               A megállapodáshoz mindkét szerződő fél jóváhagyása szükséges, vonatkozó eljárásaiknak megfelelően. Az Unió részéről ez a megállapodás aláírásáról és megkötéséről szóló tanácsi határozatokat jelenti.

               Ezt a javaslatot a Tanács elé terjesztik annak érdekében, hogy felhatalmazást adjon az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodás aláírására.

               A megállapodás biztosítja a jogszabályok összhangját és közelítését a tagállamok között, mivel következetesen érvényesíti a rövid távú tartózkodás új – a Schengeni határellenőrzési kódex módosításában foglalt – meghatározását, amely egyértelművé teszi a „rövid távú tartózkodás” értelmezését.

               A javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 77. cikke (2) bekezdésének a) pontja, összefüggésben annak 218. cikkével.

               Az Unió nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy a schengeni vívmányok – köztük a közös vízumpolitika – végrehajtásához társult négy országra nézve kötelező erejű módosításokat vezessen be a vízummentességi megállapodásokba. A schengeni térségben engedélyezett tartózkodás időtartamára vonatkozó rendelkezéseket illetően az összehangolt megközelítés és végrehajtás biztosítása érdekében a megállapodás együttes nyilatkozatot foglal magában arról, hogy egyrészről a Mauritiusi Köztársaság, másrészről Izland, Liechtenstein, Norvégia és Svájc részéről kívánatos a hatályos kétoldalú vízummentességi megállapodásaik megfelelő módosítása.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               Amennyiben egy nemzetközi megállapodás egyik szerződő fele az Európai Unió, a tagállamok jogszerűen az érintett megállapodás semmilyen módosítását nem hajthatják végre önállóan. A Mauritiusi Köztársasággal létrejött vízummentességi megállapodást az Európai Unió kötötte meg. Következésképpen uniós szintű fellépésre van szükség.

               Emellett a vízummentességi megállapodások tagállamok általi megkötése hatást gyakorolna a vízumügyi uniós vívmányokra (az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdése).

               •Arányosság

               Ez a javaslat nem lépi túl a kitűzött cél eléréséhez – vagyis a Mauritiusi Köztársaság és az Unió közötti hatályos vízummentességi megállapodás módosításához – szükséges mértéket.

               3.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A javaslatnak nincs költségnövelő hatása az EU költségvetésére.

               4. AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               2014. október 9-én a Tanács a tárgyalási irányelvek elfogadásával felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy a Mauritiusi Köztársasággal megkezdje a két fél közötti vízummentességi megállapodás módosításáról szóló tárgyalásokat. A tagállamokat a vízum-munkacsoport ülésein tájékoztatták a tárgyalások alakulásáról.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •A tárgyalások eredménye

                  A Bizottság úgy véli, hogy a Tanács tárgyalási irányelveiben rögzített célkitűzések megvalósultak, és a megállapodás tervezete elfogadható az Unió számára.

                  A megállapodás végleges tartalma a következőképpen foglalható össze:

                  a) A tartózkodás időtartama

                  A megállapodás vízummentes utazásról rendelkezik az Európai Unió polgárai, illetve a Mauritiusi Köztársaság állampolgárai számára a másik Szerződő Fél területére irányuló, bármely 180 napos időszakban legfeljebb 90 napig tartó utazás esetén (az első beutazást követő hat hónapos időtartam során legfeljebb három hónap helyett). Az új meghatározás az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás egészében alkalmazandó.

                  b) Záró rendelkezés – a megállapodás felfüggesztése (8. cikk (4) bekezdés)

               A megállapodás szerint a 8. cikk (4) bekezdésének utolsó mondata a következőképpen módosul: „Az e megállapodás alkalmazását felfüggesztő Szerződő Fél haladéktalanul tájékoztatja a másik Szerződő Felet, amennyiben a felfüggesztés okai megszűntek, valamint megszünteti a felfüggesztést.” A „,valamint megszünteti a felfüggesztést” szövegrész jelenlegi szövegbe történő beillesztésének köszönhetően a módosított megállapodás egyértelművé teszi, hogy a vízummentesség felfüggesztését a felfüggesztéshez vezető okok megszűnése esetén meg kell szüntetni. E tekintetben a módosítás a Mauritiusi Köztársasággal fennálló vízummentességi megállapodás szövegét az Unió által 2015-ben és 2016-ban aláírt összes többi vízummentességi megállapodás szövegéhez igazítja. 2016. június 14-én konzultáltak a vízum-munkacsoporttal erről a módosításról, és egyetlen tagállam sem emelt kifogást.

                  c) „Közösség” helyett „Unió”

                  A Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jei hatálybalépése óta az Európai Unió egységes jogi személyiséggel rendelkezik. Mindazonáltal az „Európai Közösség” még mindig szerepel a Lisszaboni Szerződést megelőzően hatályba lépett nemzetközi megállapodásokban, köztük az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásban is. A módosító megállapodás értelmében ezért a vízummentességi megállapodás egészében a „Közösség” kifejezés helyébe az „Unió” kifejezés lép.

                  d) Együttes nyilatkozatok

                  A megállapodáshoz két együttes nyilatkozatot csatolnak:

                  – a bármely 180 napos időszakban legfeljebb 90 nap értelmezéséről, valamint;

                  – Izlandról, Norvégiáról, Svájcról és Liechtensteinről.

                  e) Hatálybalépés

                  A megállapodás a Szerződő Felek megerősítési eljárások befejezéséről szóló kölcsönös értesítésének napját követő hatodik hónap első napján lép hatályba. Annak érdekében, hogy garantált legyen a jogbiztonság, az utazók pedig világosan megérthessék és betarthassák a jogszabály, kellően hosszú átmeneti időszakra van szükség. A megállapodás megerősítését követő hat hónapos időszak lehetővé teszi az utazók számára, hogy még az előtt befejezzék a régi rendszer szerint számított rövid távú tartózkodásaikat, hogy hatályba lépne a rövid távú tartózkodás új meghatározása és az utolsó 180 napra vonatkozó referencia-időszak.

                  A módosító megállapodás nem érinti az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló hatályos megállapodás semmilyen egyéb rendelkezését, így területi hatályát sem.

               6.KÖVETKEZTETÉS

               A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság azt javasolja, hogy a Tanács határozzon a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról, és hatalmazza fel a Tanács elnökét az Unió nevében aláírásra jogosult személy(ek) kijelölésére.

               2017/0178 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodás aláírásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben annak 218. cikke (5) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)2009. november 30-i határozatával a Tanács megkötötte az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást. A megállapodás vízummentes utazásról rendelkezik az Európai Unió polgárai, illetve a Mauritiusi Köztársaság állampolgárai számára a másik Szerződő Fél területére irányuló, „hat hónapos időtartam alatt legfeljebb három hónapig tartó” beutazás esetén.

               (2)A 610/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  17
                horizontális változásokat vezetett be a vízumügyi és határigazgatási uniós vívmányok terén, és a rövid távú tartózkodást bármely 180 napos időszakban legfeljebb 90 napban határozta meg.

               (3)A rövid távú tartózkodás uniós rendszerének teljes körű harmonizációja érdekében az Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásba bele kell foglalni ezt az új meghatározást.

               (4)2014. október 9-én a Tanács határozatot fogadott el, amelyben felhatalmazta a Bizottságot az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) irányuló tárgyalások megkezdésére.

               (5)A tárgyalások a Mauritiusi Köztársasággal sikeresen lezárultak, és 2016. november 11-én az Unió és a Mauritiusi Köztársaság főtárgyalója levélváltás útján parafálta a megállapodást.

               (6)A megállapodást alá kell írni, és a megállapodáshoz csatolt nyilatkozatokat jóvá kell hagyni az Unió nevében.

               (7)Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal
                  18
                összhangban nem vesz részt. Az Egyesült Királyság ezért nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (8)Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal
                  19
                összhangban nem vesz részt. Írország ezért nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodásnak (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, figyelemmel a megállapodás megkötésére.

               A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               Az e határozathoz csatolt nyilatkozatokat a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.

               3. cikk

               A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

               4. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 182., 2013.6.29., 1. o.

                     (2)
                  HL L 239., 2000.9.22., 19. o.

                     (3)
                  HL L 105., 2006.4.13., 1. o.

                     (4)
                  HL L 243., 2009.9.15., 1. o.

                     (5)
                  HL L 81., 2001.3.21., 1. o.

                     (6)
                  HL L 169., 2009.6.30., 3. o.

                     (7)
                  HL L 169., 2009.6.30., 24. o.

                     (8)
                  HL L 169., 2009.6.30., 10. o.

                     (9)
                  Az EU két megállapodást kötött a Brazil Szövetségi Köztársasággal. Egyet a közönséges útlevéllel rendelkező személyekre vonatkozóan (HL L 255., 2012.9.21., 4. o.), egy különálló megállapodást pedig a diplomata-, szolgálati vagy hivatali útlevéllel rendelkező személyekre vonatkozóan (HL L 66., 2011.3.12., 2. o.).

                     (10)
                  HL L 169., 2009.6.30., 17. o.

                     (11)
                  HL L 169., 2009.6.30., 38. o.

                     (12)
                  HL L 169., 2009.6.30., 31. o.

                     (13)
                  Lásd a „Tárgy” és „A tartózkodás időtartama” című részeket a megállapodásokban.

                     (14)
                  COM(2014) 468 final.

                     (15)
                  A Tanács határozata (2014. október 9.) az Európai Unió/Közösség, valamint Antigua és Barbuda, a Bahamai Közösség, Barbados, a Brazil Szövetségi Köztársaság, a Mauritiusi Köztársaság, a Saint Kitts és Nevis Államszövetség és a Seychelle Köztársaság közötti, a rövid idejű tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességre vonatkozó megállapodások módosítására irányuló tárgyalások megkezdésére a Bizottságnak adandó felhatalmazásról.

                     (16)
                  COM(2016) 194 final.

                     (17)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 610/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény, a 810/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1683/95/EK tanácsi rendelet, a 539/2001/EK tanácsi rendelet, valamint a 767/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 182., 2013.6.29., 1. o.).

                     (18)
                  A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

                     (19)
                  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.7.27.
            COM(2017) 389 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodás aláírásáról

               MELLÉKLET

               a következőhöz:

               Javaslat
                  A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodást módosító megállapodás aláírásáról

               MEGÁLLAPODÁS

               az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság között
                  az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás módosításáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ

               egyrészről, valamint

               A MAURITIUSI KÖZTÁRSASÁG (a továbbiakban: Mauritius)

               másrészről,

               a továbbiakban együtt: a Szerződő Felek,

               TEKINTETTEL az Európai Közösség és a Mauritiusi Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességtől szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás), amely 2010. március 1-jén lépett hatályba,

               MEGERŐSÍTVE az emberek közötti kapcsolatok elősegítésének jelentőségét,

               NYUGTÁZVA, hogy a megállapodás működése a Szerződő Felek állampolgárainak megelégedésére szolgál,

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy a rövid távú tartózkodás megállapodásban foglalt meghatározása (az első beutazást követő hat hónapos időtartam során legfeljebb három hónap) nem elég pontos, és különösen az „első beutazás” fogalma kapcsán kételyek vagy kérdések merülhetnek fel,

               SZEM ELŐTT TARTVA, hogy a 2013. június 26-i 610/2013/EU rendelet horizontális változásokat vezetett be az EU vízumügyi és határigazgatási „belső” vívmányai terén, és a rövid távú tartózkodást „bármely 180 napos időszakban legfeljebb 90 napban” határozta meg,

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Unió által létrehozandó határregisztrációs rendszer szükségessé teszi a rövid távú tartózkodás egységes és egyértelmű, valamennyi harmadik országbeli állampolgárra alkalmazandó meghatározását,

               AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a Szerződő Felek határátkelőhelyein biztosítsák a zökkenőmentes utasforgalmat,

               MEGERŐSÍTVE, hogy a megállapodás hatálya az Egyesült Királyság és Írország kivételével az Európai Unió valamennyi tagállamának állampolgáraira kiterjed,

               FIGYELEMBE VÉVE az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló jegyzőkönyvet, valamint az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányokról szóló jegyzőkönyvet, és megerősítve, hogy e megállapodás rendelkezései az Egyesült Királyságra és Írországra nem alkalmazandók,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. cikk

               A megállapodás e cikk rendelkezéseinek megfelelően módosul:

               (1)A címben és a 6. cikk (1) bekezdésében a „Közösség” szó helyébe az „Unió” szó lép, a 3. cikk (5) bekezdésében a „közösségi” szó helyébe az „uniós” szó lép, valamint a 8. cikk (7) bekezdésében az „A Közösség” szövegrész helyébe az „Az Unió” szövegrész lép.

               (2)Az 1. cikkben a „hat hónapos időtartam alatt legfeljebb három hónapig” szövegrész helyébe a „bármely 180 napos időszakban legfeljebb 90 napig” szövegrész lép.

               (3)A 4. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „Az Európai Unió polgárai bármely 180 napos időszakban legfeljebb 90 napig tartózkodhatnak Mauritius területén.”

               (4)A 4. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „Mauritius állampolgárai bármely 180 napos időszakban legfeljebb 90 napig tartózkodhatnak a schengeni vívmányokat teljeskörűen alkalmazó tagállamok területén. Ez az időtartam a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó tagállamok területén történő tartózkodástól függetlenül számítandó.

               Mauritius állampolgárai bármely 180 napos időszakban legfeljebb 90 napig tartózkodhatnak minden egyes, a schengeni vívmányokat még nem teljeskörűen alkalmazó tagállam területén, a schengeni vívmányokat teljeskörűen alkalmazó tagállamok területén való tartózkodásra számított időtartamtól függetlenül.”

               (5)A 4. cikk (3) bekezdésében a „három hónapot” szövegrész helyébe a „90 napot” szövegrész lép, valamint a „közösségi” szó helyébe az „uniós” szó lép.

               (6)A 8. cikk (4) bekezdésének utolsó mondata helyébe a következő szöveg lép:

               „Az e megállapodás alkalmazását felfüggesztő Szerződő Fél haladéktalanul tájékoztatja a másik Szerződő Felet, amennyiben a felfüggesztés okai megszűntek, valamint megszünteti a felfüggesztést.”

               2. cikk

               E megállapodást a Szerződő Felek saját belső eljárásaikkal összhangban erősítik meg vagy hagyják jóvá, és e megállapodás azt a napot követő hatodik hónap első napján lép hatályba, amikor az utolsó Fél értesíti a másik Felet arról, hogy az említett eljárások befejeződtek.

               Kelt […]-ban/-ben, a kétezer-tizenhetedik év […] havának […] napján két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, valamint szlovén nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

               az Európai Unió részéről

               a Mauritiusi Köztársaság részéről

               EGYÜTTES NYILATKOZAT IZLANDRÓL, NORVÉGIÁRÓL, SVÁJCRÓL ÉS LIECHTENSTEINRŐL

               Kívánatos, hogy egyrészről Norvégia, Izland, Svájc és Liechtenstein, másrészről Mauritius hatóságai a jelen megállapodásban foglalt feltételeknek megfelelően haladéktalanul módosítsák a rövid távú tartózkodásra vonatkozó vízumok alóli mentességről szóló, hatályos kétoldalú megállapodásokat.

               Együttes nyilatkozat a bármely 180 napos időszakban legfeljebb 90 nap értelmezéséről

               A Szerződő Felek egyetértenek abban, hogy a megállapodás 4. cikkében rögzített, bármely 180 napos időszakban legfeljebb 90 napos időtartam folyamatos tartózkodást vagy több egymást követő látogatást jelent, amelyek időtartama bármely 180 napos időszakban összességében nem haladja meg a 90 napot.

               A „bármely” kifejezés folyamatosan aktualizált 180 napos referencia-időszak alkalmazására utal: a tartózkodás minden napján a megelőző 180 napos időszakra visszatekintve ellenőrzik, hogy továbbra is teljesül-e a bármely 180 napos időszakban 90 napra vonatkozó követelmény. Ez többek között azt jelenti, hogy egy megszakítás nélküli 90 napos távollét legfeljebb 90 napos új tartózkodást tesz lehetővé.

               ________


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0067

Javaslat: az Európai parlament és a Tanács határozata a 2008–2013-as időszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról szóló 573/2007/EK határozatnak egyes közösségi intézkedések finanszírozásának megszüntetése, valamint a finanszírozásokra vonatkozó korlátok megváltoztatása tekintetében történő módosításáról  /* COM/2009/0067 végleges - COD 2009/0026 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 18.2.2009COM(2009) 67 végleges2009/0026 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa 2008–2013-as időszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról szóló 573/2007/EK határozatnak egyes közösségi intézkedések finanszírozásának megszüntetése, valamint a finanszírozásokra vonatkozó korlátok megváltoztatása tekintetében történő módosításárólINDOKOLÁS-  A javaslat indokai és célkitűzéseiE javaslat célja, hogy kiigazítsa az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról szóló határozatot, figyelembe véve az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal létrehozását és működésébe lépését, amely feladatkörébe átvesz néhány, jelenleg az Alap által finanszírozott műveletet.-  Általános háttér: a menekültügyi politika újabb kihívásai, valamint az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal létrehozásaAz Európai Menekültügyi Alap a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2008–2013-as időszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról és a 2004/904/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. május 23-i 573/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal[1] jött létre, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 63. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján.Az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslat, valamint a 2008–2013-as időszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról szóló határozat módosításáról szóló jelen javaslat mind részei az Európai Unió azon erőfeszítéseinek, hogy átfogó menekültügyi politikát alakítson ki. E javaslatok eleget kívánnak tenni a Tanács és az Európai Tanács azon kérésének, hogy hozzanak létre egy menekültügyi támogató struktúrát, valamint a Bizottság által 2008 júniusában elfogadott menekültügyi cselekvési terv által előrebocsátott teendők részét képezik.A Bizottság Európai Menekültügyi Támogató Hivatal felállítását javasolja szabályozó ügynökség formájában, azzal a feladattal, hogy elősegítse és megerősítse a tagállamok gyakorlati együttműködését a menekültügy területén, valamint hozzájáruljon a közös menekültügyi rendszer megvalósításához.A hivatalt szabályozó ügynökség formájában hoznák létre, és így – a költségvetési rendelet 185. cikkében foglaltak szerint – a Közösségek által létrehozott szervről lenne szó. Így tehát finanszírozásának nagy része az Európai Közösségek költségvetésében szereplő költségvetési sor származna. A Hivatal működésére elkülönített alapok kiegészítése, valamint a közösségi alapok felhasználásának egyszerűsítése érdekében, és mivel az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal átvesz egyes, jelenleg az Európai Menekültügyi Alapból finanszírozott feladatokat, szükségesnek tűnik a jelenleg az Európai Menekültügyi Alap számára elkülönített költségvetési eszközök egy részét átcsoportosítani a Hivatal számára, annak biztosítása érdekében, hogy a menekültügy terén folytatott gyakorlati együttműködés finanszírozása a lehető legoptimálisabb legyen.-  Összhang az Unió egyéb szakpolitikájával és célkitűzésévelE javaslat teljes mértékben beleilleszkedik a Bizottság által 2008 júniusában elfogadott menekültügyi cselekvési tervbe, amely egyrészt a menekültügyi jogszabályok megerősítése révén elő kívánja segíteni egy – a nemzetközi védelmet kérelmezők tekintetében – hatékony és igazságos közös európai menekültügyi rendszer létrehozását, másrészt a tagállamok között a menekültügy terén folytatott gyakorlati együttműködés megerősítésével támogatni kívánja e jogalkotási erőfeszítést. E javaslat a jövőbeni Európai Menekültügyi Támogató Hivatal létrehozásához szükséges kulcsfontosságú tényezők egyike.-  A javaslat jogi elemei-  A javasolt intézkedések összefoglalásaA javasolt intézkedések módosítani kívánják a 2008–2013-as időszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról szóló határozatot a célból, hogy – a közösségi források felhasználásának egyszerűsítése érdekében – a forrásokat jobban elosszák és átcsoportosítsák az Európai Menekültügyi Alap és a jövőbeni Európai Menekültügyi Támogató Hivatal között.Az Európai Menekültügyi Alapról szóló határozat módosítására irányuló javaslat célja először is az, hogy szűkítse az Európai Menekültügyi Alapról szóló határozat 4. cikkében előírt közösségi intézkedések alkalmazási körét, figyelembe véve ezáltal, hogy a Támogató Hivatal teljes mértékben átvesz két feladatot – nevezetesen a 4. cikk (2) bekezdésének a) pontjában előírt, a közösségi jog és a bevált gyakorlatok végrehajtására irányuló közösségi együttműködést – beleértve az ilyen együttműködést támogató tolmács- és fordítási szolgáltatásokat is – előmozdító intézkedéseket, másrészt a 4. cikk (2) bekezdésének f) pontjában előírt, a menekültügy területén a politikai fejlemények méréséhez használatos közös statisztikai eszközök, módszerek és mutatók tagállamok általi fejlesztését és alkalmazását támogató intézkedéseket.Másodsorban pedig, tekintettel a közösségi intézkedések alkalmazási körének szűkítésére, az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról szóló határozat 4. cikkének (1) bekezdésében előírt, a közösségi intézkedések finanszírozására fordítható, az Alap rendelkezésére álló források 10%-ában meghatározott korlátot 4%-ra csökkentik.Továbbá, a Bizottság az Európai Menekültügyi Alapról szóló határozat végrehajtására szolgáló pénzügyi keretösszeg csökkentését javasolja a célból, hogy az így felszabaduló erőforrásokkal támogassák a Hivatal finanszírozását. Az Európai Menekültügyi Alapról szóló határozat 12. cikkének (1) bekezdésében szereplő 628 millió EUR összeget következésképpen 614 millió EUR-ra csökkentik (ezen új összeg tükrözi egyrészt 2009-es költségvetésben szereplő, a költségvetési hatóság által jóváhagyott 10 millió EUR összegű növelést, másrészt a közösségi intézkedések hatályának korlátozásából fakadó 24 millió EUR összegű csökkentést).Az Európai Menekültügyi Alapról szóló határozat módosítására irányuló javaslat nem változtatja az Európai Menekültügyi Alap általános célkitűzéseit.-  JogalapA javaslat jogalapja az Európai Közösséget létrehozó szerződés 63. cikke 2) pontjának b) alpontja, azaz a módosított jogi aktus jogalapja.-  A szubszidiaritás elveA tagállamok által a közös európai menekültügyi rendszer megvalósítása keretében tett erőfeszítések közötti egyensúly megteremtése olyan pénzügyi erőfeszítést tesz szükségessé, amely egyidejűleg tehermentesíti a leginkább érintett tagállamokat, és segíti azon tagállamok kapacitásfejlesztését, amely menekültügyi infrastruktúrája és szolgálatai elégtelenek, így európai uniós szintű felelősségmegosztást feltételez, amelyet a tagállamok külön-külön nem tudnának biztosítani. Ezen elvet elismerték az 573/2007/EK határozat elfogadásakor. E jogi aktus egyszerűen módosítja az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról szóló 573/2007/EK határozattal létrehozott alap-jogiaktust. Így tehát az említett alap-jogiaktus elvei vonatkoznak e módosító javaslatra is.2009/0026 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa 2008–2013-as időszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról szóló 573/2007/EK határozatnak egyes közösségi intézkedések finanszírozásának megszüntetése, valamint a finanszírozásokra vonatkozó korlátok megváltoztatása tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 63. cikke (2) bekezdése b) pontjára,tekintettel a Bizottság javaslatára[2],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[3],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[4],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[5],mivel:(1) A közös európai menekültügyi rendszerrel kapcsolatos közösségi politika célja, hogy – a hágai programnak megfelelően – közös menekültügyi térséget hozzon létre egy hatékony, összehangolt, az Unió értékeivel és humanitárius hagyományaival összhangban álló eljárás bevezetése révén.(2) Az elmúlt években – a közös minimumszabályok bevezetésének köszönhetően – számos előrelépés történt a közös európai menekültügyi rendszer bevezetése felé. A nemzetközi védelem biztosítása és annak formái tekintetében ugyanakkor továbbra is jelentős eltérések mutatkoznak a tagállamok között.(3) 2008 júniusában elfogadott menekültügyi cselekvési programjában[6] a Bizottság bejelentette azon szándékát, hogy egyrészt azon munkálkodik, hogy közös európai menekültügyi rendszert fejlesszen ki oly módon, hogy egyrészt a hatályos normák nagyobb mértékű harmonizációja érdekében a jogi normák felülvizsgálatát javasolja, másrészt – különösen az európai menekültügyi támogató hivatal létrehozására irányuló jogalkotási javaslattal – fokozza a tagállamok közötti gyakorlati együttműködéshez nyújtott támogatását, és ezzel erősíti a közös szabályok hatékony végrehajtása érdekében a tagállamok közötti operatív együttműködés összehangolását.(4) A 2008 szeptemberében elfogadott Európai bevándorlási és menekültügyi paktumban az Európai Tanács emlékeztetett arra, hogy valamennyi üldözött külföldinek joga van ahhoz, hogy a genfi egyezmény értelmében segítségben és védelemben részesüljön az Európai Unió területén. Konkrét megállapodás született továbbá arról, hogy 2009-ben létre kell hozni az európai menekültügyi támogató hivatalt.(5) A menekültügy terén folytatott gyakorlati együttműködés célja, hogy az uniós jogi kereten belül javítsa a menekültügyet érintő tagállami döntéshozatali eljárások összhangját. Az elmúlt években a gyakorlati együttműködés keretében már számos tevékenységre került sor, nevezetesen a származási országokkal kapcsolatos információkra vonatkozó közös megközelítés elfogadásával, valamint a közös európai menekültügyi program kidolgozásával.(6) Ezen intézkedések megerősítése és fejlesztése érdekében európai menekültügyi támogató hivatal (a továbbiakban: a Hivatal) formájában külön struktúrát kell létrehozni ezek támogatására és koordinálására.(7) A menekültügy terén folytatott gyakorlati együttműködést támogató intézkedések egyszerűsítése érdekében, és mivel a Hivatal átvesz egyes, jelenleg az Európai Menekültügyi Alapból finanszírozott feladatokat, a menekültügy terén folytatott gyakorlati együttműködés tökéletesítése érdekében célszerű megszüntetni egyes, a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2008–2013-as időszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról és a 2004/904/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. május 23-i 573/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[7] 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározott közösségi intézkedéseket.(8) A közösségi intézkedések alkalmazási körének szűkülésére figyelemmel, 4%-ra kell csökkenteni, az 573/2007/EK határozat 4. cikkének (1) bekezdésében előírt, a közösségi fellépések finanszírozásának az Alap rendelkezésre álló források 10%-ában meghatározott korlátját.(9) Helyénvaló csökkenteni az 573/2007/EK határozat 12. cikkének (1) bekezdésében az említett határozat végrehajtására előírt pénzügyi keretösszeget, hogy az így felszabaduló összegekkel hozzájáruljanak a Hivatal finanszírozásához,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAz 573/2007/EK határozat a következőképpen módosul:1) A 4. cikk a következőképpen módosul:a) az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:„1. A Bizottság kezdeményezésére az alap rendelkezésére álló források legfeljebb 4 %-át lehet a menekültpolitikával és a 6. cikkben szereplő célcsoportokra vonatkozó intézkedésekkel kapcsolatos transznacionális intézkedések vagy az egész Közösség érdekében álló intézkedések (a továbbiakban: közösségi intézkedések) finanszírozására fordítani.”b) a (2) bekezdés a) és f) pontját el kell hagyni.2) A 12. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„1. A 2008. január 1-jétől 2013. december 31-ig terjedő időszakra e határozat végrehajtására rendelkezésre álló pénzügyi keretösszeg 614 millió EUR.”2. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, […-án/én].az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök […] […]  PÉNZÜGYI KIMUTATÁS1. A JAVASLAT CÍME:A 2008–2013-as időszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról szóló 573/2007/EK határozatnak egyes közösségi intézkedések finanszírozásának megszüntetése, valamint a finanszírozásokra vonatkozó korlátok megváltoztatása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslat2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉSTERVEZÉSI KERETÉrintett szakpolitikai terület: A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség (18. cím)Kapcsolódó tevékenység: Migrációs áramlások — Közös bevándorlási és menekültügyi politika (18.03. alcím)3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek [korábban: BA-tételek]), beleértve a következő megnevezéseket:2007-2013 pénzügyi keret: 3 A. fejezetMigrációs áramlások — Közös bevándorlási és menekültügyi politika (18.03. alcím)18.03 03. jogcímcsoport: Európai Menekültügyi Alap3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:2010–20133.3. Költségvetési jellemzők:Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | EFTA-hozzájárulás | A pénzügyi terv fejezete |Európai Menekültügyi Alap | nem kötelező | Diff.[8]/ | NEM | NEM | NEM | 3a. |4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE4.1. Pénzügyi források (folyó árak)4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintéseSzakasz száma | 2007–2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 –… | Összesen |Kiadás típusa |Kötelezettségvállalási előirányzatok | Európai Menekültügyi Alap | a | 82,250 | 93,530 | 93,530 | 112,330 | 381,640 |Sürgősségi intézkedések | a | 9,800 | 9,800 | 9,800 | 9,800 | 39,200 |Kifizetési előirányzatok | Európai Menekültügyi Alap | b | 56,479 | 79,121 | 68,479 | 89,121 | 293,200 |Sürgősségi intézkedések | b | 9,800 | 9,800 | 9,800 | 9,800 | 39,200 |Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | Európai Menekültügyi Alap | c | 0,500 | 0,500 | 0,500 | 0,500 | 2,000 |Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | Sürgősségi intézkedések | c | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,800 |Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 92,750 | 104,030 | 104,030 | 122,830 | 423,640 |Kifizetési előirányzatok | b+c | 66,979 | 89,621 | 78,979 | 99,621 | 335,200 |Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5 | d | 12,680 | 14,030 | 15,120 | 15,380 | 57,21 |A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások, a személyi és kapcsolódó költségek kivételével (NDE) | 8.2.6 | e | 0,761 | 0,776 | 0,792 | 0,808 | 3,137 |TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 106,191 | 118,836 | 119,942 | 139,018 | 483,987 |TELJES KIFIEZTÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 80,420 | 104,427 | 94,891 | 115,809 | 395,547 |A társfinanszírozás részletezéseHa a javaslat tagállamok vagy más szervek (kérjük, nevezze meg) által biztosított társfinanszírozást tartalmaz, az alábbi táblázatban adja meg a társfinanszírozás becsült szintjét (a táblázat további sorokkal bővíthető, ha a társfinanszírozást várhatóan több szerv nyújtja):millió EUR (három tizedesjegyig)Társfinanszírozó szerv | n. év | n+1. | n+2. | n+3. | n+4. | n+5. és későbbi évek | Összesen |…………………… | f |TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással együtt | a+c+d+e+f |4.1.2. A pénzügyi programoz ással való összeegyeztethetőségX A javaslat összeegyeztethető a jövőbeni, 2007–2013-ra vonatkozó pénzügyi programozással.( A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[9] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatásx A javaslatnak nincs kihatása a bevételrex( A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatás a következő:Megjegyzés: A bevételre gyakorolt hatás kiszámításának módszerével kapcsolatos részleteket és észrevételeket külön mellékletben kell feltüntetni.millió EUR (egy tizedesjegyig)A fellépést megelőzően [n-1. év] | A fellépés után |A személyi állomány teljes létszáma | 104 | 115 | 124 | 126 |5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célokE javaslat célja, hogy kiigazítsa az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról szóló határozatot, valamint az e célra elkülönített összeget, figyelembe véve az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal létrehozását és működésének megkezdését, amely feladatkörébe átvesz néhány, közösségi intézkedések keretében jelenleg az Alap által finanszírozott műveletet.5.2. A közösségi részvételből adódó többletérték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiájaAz Európai Menekültügyi Alap a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános program keretében a 2008–2013-as időszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról és a 2004/904/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. május 23-i 573/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal[10] jött létre, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 63. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján.Az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslat, valamint az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról szóló határozat módosításáról szóló jelen javaslat mind részei az Európai Unió azon erőfeszítései, hogy átfogó menekültügyi politikát alakítson ki. E javaslatok eleget kívánnak tenni a Tanács és az Európai Tanács azon kérésének, hogy hozzanak létre egy menekültügyi támogató struktúrát, valamint a Bizottság által 2008 júniusában elfogadott menekültügyi cselekvési terv által előrebocsátott feladatok részét képezik.A Bizottság Európai Menekültügyi Támogató Hivatal felállítását javasolja szabályozó ügynökség formájában, azzal a feladattal, hogy elősegítse és megerősítse a tagállamok között a menekültügy területén folytatott gyakorlati együttműködést, valamint hozzájáruljon a közös menekültügyi rendszer megvalósításához.A Hivatalt szabályozó ügynökség formájában hoznák létre, és így – a költségvetési rendelet 185. cikkében foglaltak szerint – a Közösségek által létrehozott szervről lenne szó. Így tehát finanszírozásának nagy része az Európai Közösségek költségvetésében szereplő költségvetési sorból származna. A Hivatal működésének finanszírozásához történő hozzájárulás, valamint a kiadások ésszerűsítése érdekében, és mivel a Hivatal átvesz egyes, jelenleg az Európai Menekültügyi Alapból finanszírozott feladatokat, helyénvaló csökkenteni az Európai Menekültügyi Alap számára jelenleg elkülönített költségvetési összegeket, valamint 4%-ra változtatni az Alap rendelkezésére álló források jelenleg 10%-ában meghatározott, a közösségi intézkedések finanszírozására fordítható felső korlátot.5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, valamint a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretébenA javasolt intézkedések módosítani kívánják a 2008–2013-as időszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról szóló határozatot a célból, hogy – a közösségi források felhasználásának egyszerűsítése érdekében – a forrásokat jobban elosszák és átcsoportosítsák az Európai Menekültügyi Alap és az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal között.Az Európai Menekültügyi Alapba utalt összegek közösségi intézkedésekre fordítható része a jelenlegi 10%-ról 2010-től évi 4%-ra csökken, így az alapból a költségvetési keret 3A. fejezetében fennmaradó részt az éves költségvetési eljárás keretében a jövőbeni Hivatal számára különíthetik el, hozzájárulva annak finanszírozásához.Az Európai Menekültügyi Alapról szóló határozat módosítására irányuló javaslat nem változtatja az Európai Menekültügyi Alap általános célkitűzéseit.5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)Jelölje meg a fellépés végrehajtásához választott módszert (módszereket).X Centralizált irányításX közvetlenül a Bizottság általٱ közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:ٱ végrehajtó ügynökségek,a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervekٱ tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervekX Megosztott vagy decentralizált irányításX a tagállamokkalX harmadik országokkal6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS6.1. Felügyeleti rendszern.a.6.2. Értékelés:7. Csalás elleni intézkedésekA fellépés (közösségi intézkedés, technikai segítségnyújtási kiadások)a Bizottság közvetlen centralizált irányítása alatt áll, amelyet az alkalmazandó szabályoknak – a költségvetési rendeletben és a végrehajtási szabályokban foglaltaknak – megfelelően hajtanak végre. Az alkalmazott szerződések és támogatások a Bizottság által ajánlott mintákat követik, és lehetővé teszik a Bizottság és a Számvevőszék általi ellenőrzést.A tagállamokban végrehajtott intézkedések adminisztratív és pénzügyi igazgatásával kapcsolatos általános szabályok magukban foglalnak a projektek illetékes hatóságok általi irányításával és ellenőrzésével kapcsolatos egyedi rendelkezéseket, valamint a Bizottság és az Európai Számvevőszék által végzett utólagos ellenőrzéssel kapcsolatos rendelkezéseket.8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségei (Kötelezettségvállalási előirányzatok millió €-ban)(Fel kell tüntetni a célkitűzésekre, a fellépésekre és a teljesítésekre vonatkozó megnevezéseket) | Teljesítések típusa | Átlagos költség | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Összesen |2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[11] (XX 01 01.) | A*/AD | 32 | 35 | 37 | 37,5 |B*, C*/AST | 58 | 64 | 70 | 70,5 |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[12] | 14 | 16 | 17 | 18 |A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány |ÖSSZESEN | 104 | 115 | 124 | 126 |8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírásaMegnevezés | Leírás | Szám |Irányítás |Irányítás | 4 |A szakpolitikák meghatározása és programozás |Szakpolitikák kidolgozása | Stratégiák meghatározása, jogalap | 4 |A program meghatározása | Az éves munkaprogram kidolgozása (azaz finanszírozási határozat) és a szolgálatok közötti konzultáció | 1 |Kapcsolat a jóváhagyott közösségi programokkal és fellépésekkel | Szolgálatok közötti koordináció az egyéb programokkal/fellépésekkel való komplementaritás/együttműködés biztosítása érdekében | 2 |Kapcsolat a többi intézménnyel és a tagállamokkal | Tanács/EP közötti kapcsolat a jelentések, tájékoztatás, kérdések, összefoglalásra irányuló kérelmek megfelelő módon történő biztosítására | 2 |Tájékoztatás és közlemények | 1. A nyilvánosság tájékoztatása és a nagyközönséget célzó tevékenységek 2. EUROPA-weboldal | 2 |Bizottsági, elnökségi és titkársági kapcsolat | 1 |Költségvetés | APS,PDB,AAR,BIP,RAL – előkészítés – nyomon követés - jelentés | 1,5 |Program: A projektek beérkezése, kiválasztása és odaítélése, finanszírozási és jogi kötelezettségvállalások |Ajánlati felhívások előkészítése | 2 |Többéves és éves javaslatok/programok befogadása és értékelése | (ugyancsak magában foglalja a 12., 13., 14. és 15. pontban szerelő személyzetet) | 10 |Odaítélési határozatok | 0,5 |Finanszírozási kötelezettségvállalások | Az összes finanszírozási kötelezettségvállalás előkészítése, nyomon követése és lezárása + utólagos módosítások | 2 |Jogi kötelezettségvállalás | Az összes jogi kötelezettségvállalás előkészítése, nyomon követése és lezárása + utólagos módosítások | 4 |Program: A projektek ellenőrzése |Kifizetések - Kezdeményezés | Valamennyi előfinanszírozás, időközi és végső kifizetés előkészítése és feldolgozása (ideértve az ellenőrzést elősegítő dokumentumokat is) | 5 |A projektek ellenőrzése | A jelentések beérkezése és értékelése; Információkérés, látogatások | 20 |Közbeszerzések, ellenőrzés és vizsgálat |A tranzakciók előzetes ellenőrzése, ellenőrzési standardok bevezetése | Megfelelő ellenőrzési standardok bevezetése | 3 |Vizsgálati rendszer | A tagállamok vizsgálati rendszereinek bevezetése és ellenőrzése (megosztott irányítás) | 10 |Pénzügyi vizsgálat | A kiadások / a végrehajtás utólagos ellenőrzése | 8 |Belső ellenőrzés | A belső ellenőrzési standardoknak (ICS) való megfelelés ellenőrzése | 3 |Közbeszerzési eljárások | A technikai segítségnyújtási projektekre (értékelés, tanulmányok) vonatkozó közbeszerzési ajánlatkérések összeállítása, a velük kapcsolatos eljárások lefolytatása, engedélyezése, ideértve a közös közbeszerzési bizottságot, valamint a közbeszerzési Helpdesk-et is) | 8 |Jelentések | Az engedélyezésre jogosult tisztviselő jelentése, éves tevékenységi jelentés, kapcsolatok a Számvevőszékkel… | 2 |Kisegítő szolgáltatások |Osztályozás és archiválás | Adatbázisok, digitális és papírformátumban történő osztályozása | 3 |A program értékelése | Előzetes – félidős – végső értékelés | 3 |Informatikai támogatás | Külön az ellenőrzésre és a végrehajtásra kialakított Informatikai eszközök fejlesztése | 4 |Általános költségek |Igazgatás (általános költségek) | kommunikációs és informatikai költségek, fordítások,humán erőforrás menedzsment, logisztika,… | 21 |126 |8.2.3. A Személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredeteTöbb eredethely megjelölése esetén kérjük az álláshelyek számát minden eredethelyre vonatkozóan megadni.X( A felváltandó vagy meghosszabbítandó program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek( Az n. évre vonatkozó éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek( Az érintett szolgálat állományán belül átcsoportosítandó álláshelyek (belső átcsoportosítás)( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem előirányozott álláshelyekA humán és igazgatási erőforrásra irányuló igényt az éves elosztási eljárás keretén belül a költségvetési megszorítások figyelembe vételével az irányító főigazgatóságnak odaítélhető keretösszeg fedezi.8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)millió EUR (három tizedesjegyig)Költségvetési tétel | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | ÖSSZESEN |Európai Menekültügyi Alap |1. Technikai és igazgatási segítségnyújtás (beleértve a kapcsolódó személyi költségeket) |Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |Menekültügyi statisztika, információcsere, tematikus értekezletek, a weboldallal kapcsolatos projektek, számítógépes adminisztratív és pénzügyi igazgatás, ideértve a számítógépes irányítórendszerek fejlesztését és karbantartását. | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,000 |Tanulmányok (ideértve az értékelést is) | 0,200 | 0,200 | 0,150 | 0,100 | 0,650 |Szakértői értekezletek | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,200 |Kiadványok és tájékoztatás | 0,000 | 0,000 | 0,050 | 0,100 | 0,150 |Összesen | 0,500 | 0,500 | 0,500 | 0,500 | 2,000 |Sürgősségi intézkedések |1. Technikai és igazgatási segítségnyújtás (beleértve a kapcsolódó személyi költségeket) |Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |Menekültügyi statisztika, tematikus értekezletek, a weboldallal kapcsolatos projektek, számítógépes adminisztratív és pénzügyi igazgatás, ideértve a számítógépes irányítórendszerek fejlesztését és karbantartását. | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,440 |Tanulmányok (ideértve az értékelést is) | 0,080 | 0,080 | 0,080 | 0,080 | 0,320 |Szakértői értekezletek |Kiadványok és tájékoztatás | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,010 | 0,040 |Összesen | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,800 |8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségekmillió EUR (három tizedesjegyig)A személyi állomány típusa | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Összesen |Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | 10,98 | 12,08 | 13,05 | 13,18 | 49,29 |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) | 1,70 | 1,95 | 2,07 | 2,20 | 7,92 |A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségek összesen | 12,680 | 14,030 | 15,120 | 15,380 | 57,210 |Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottakAdott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozniMinden teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezett személy 122.000 €/ FTE értékben.Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állományAdott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozniMinden teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezett személy 122.000 €/ FTE értékben.8.2.6. A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) |2010 | 2011 | 2012 | 2013 | ÖSSZESEN |XX 01 02 11 01 – Kiküldetések | 0,243 | 0,248 | 0,253 | 0,258 | 1,002 |XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák |XX 01 02 11 03 – Bizottságok | 0,518 | 0,528 | 0,539 | 0,550 | 2,135 |XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk |XX 01 02 11 05 – Információs rendszerek |2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) | 0,761 | 0,776 | 0,792 | 0,808 | 3,137 |3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségeken kívüli igazgatási kiadások összesen | 11,993 | 13,197 | 14,184 | 14,416 | 68,015 |[pic][pic][pic][1] HL L 144., 2007.6.6., 1-21. o.[2] HL C […], […], […] o.[3] HL C […], […], […] o.[4] HL C […], […], […] o.[5] Az Európai Parlament […]-i véleménye és a Tanács […]-i határozata.[6] COM(2008) 360 végleges.[7] HL L 144., 2007.6.6., 1. o.[8] Differenciált előirányzatok.[9] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.[10] HL L 144., 2007.6.6., 1-21. o.[11] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[12] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.


Javaslat: a Tanács határozata a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 2. és 3. cikkétől eltérő rendelkezéseket magában foglaló megállapodás Svájccal való megkötésének Németország részére történő engedélyezéséről


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.6.7.
            COM(2016) 368 final
            2016/0169(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            egyes tagállamoknak a Kazahsztánnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményt (a továbbiakban: az 1980. évi egyezmény) ezidáig az összes uniós tagállammal együtt 93 ország erősítette meg. Az egyezmény a status quo-t kívánja helyreállítani a jogellenesen elvitt vagy visszatartott gyermekek mihamarabbi visszajuttatásával, a Szerződő Felek által kijelölt központi hatóságok közötti együttműködési rendszer keretében.

                  Mivel a gyermek jogellenes elvitelének megelőzése fontos része a gyermekek jogainak előmozdítását célzó uniós politikának, az Európai Unió nemzetközi szinten tevékenyen közreműködik az 1980. évi egyezmény alkalmazásának javítása érdekében, és arra ösztönzi a harmadik országokat, hogy csatlakozzanak ahhoz.

                  2013. június 3-án Kazahsztán letétbe helyezte az 1980. évi egyezményhez való csatlakozásáról szóló okiratot. Az egyezmény 2013. szeptember 1-jén lépett hatályba Kazahsztánban.

                  Az 1980. évi egyezmény 38. cikkének (4) bekezdése kimondja, hogy az egyezmény a csatlakozó ország és azon Szerződő Államok között alkalmazandó, amelyek nyilatkozatot tettek a csatlakozás elfogadásáról.

                  Mivel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének kérdése az Európai Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartozik, tanácsi határozat útján uniós szinten kell meghozni a döntést Kazahsztán csatlakozásának elfogadásáról. A tagállamoknak ezért az Európai Unió érdekében nyilatkozatot kell tenniük Kazahsztán csatlakozásának elfogadásáról.

                  A Bizottság kezdeményezésére konzultáltak az Európai Unió Bíróságával, amely megerősítette, hogy az Európai Unió kizárólagos hatáskörét annak elfogadása tekintetében, hogy valamely harmadik állam csatlakozzon az 1980. évi egyezményhez.

                  Az Európai Unió Bírósága 2014. október 14-i 1/13. számú véleménye megerősítette, hogy az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik annak elfogadása, hogy valamely harmadik állam csatlakozzon a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, Hágában 1980. október 25én megkötött egyezményhez..

                  A Bíróság hangsúlyozta, hogy – a tagállamok közötti változó geometriát elkerülendő – a kérdést uniós szinten egységesen kell kezelni. Ennek a határozatnak az a célkitűzése, hogy az 1980. évi egyezmény hatályba lépjen Kazahsztán és az összes uniós tagállam között.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Ami a gyermekek szülő általi jogellenes elvitelét illeti, az 1980. évi Hágai Egyezmény a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó ügyekben folytatott uniós igazságügyi együttműködés sarokkövének számító, Brüsszel IIa. rendelet néven ismert 2201/2003/EK tanácsi rendelet
                     1
                   nemzetközi megfelelője.

                  A rendelet egyik fő célkitűzése az, hogy a gyermekek szokásos tartózkodási helyük szerinti tagállamba történő gyors visszavitelét biztosító eljárások megállapításával elrettentse a gyermekek tagállamok közötti jogellenes külföldre vitelét. E célból a Brüsszel IIa. rendelet 11. cikkében magában foglalja az 1980. évi Hágai Egyezményben megállapított eljárást, és utóbbi egyes vonatkozásainak – különös tekintettel a gyermek meghallgatására, a határozat meghozatalának a kérelem benyújtásától számított időtartamára és a gyermek visszavitele elutasításának indokaira – egyértelművé tételével kiegészíti azt. A rendelet emellett rendelkezéseket vezet be a különböző tagállamokban hozott, egymással ütköző visszavitelt elrendelő vagy a visszavitel elrendelését megtagadó határozatokra vonatkozóan.

                  Nemzetközi szinten az Európai Unió támogatja harmadik országok csatlakozását az 1980. évi egyezményhez, hogy tagállamai közös jogi keretre támaszkodhassanak a gyermekek jogellenes külföldre vitelét érintő esetekben.

                  2011. december 21-én a Bizottság nyolc tanácsi határozatra irányuló javaslatot fogadott el, hogy elfogadja nyolc harmadik ország (Marokkó, Szingapúr, az Oroszországi Föderáció, Albánia, Andorra, a Seychelles-szigetek, Gabon és Örményország) csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre viteléről szóló 1980. évi Hágai Egyezményhez
                     2
                  .

                  2015. június és december között az Európai Unió Tanácsa a fenti javaslatok alapján hét határozatot fogadott el
                     3
                  .

                  Ez a javaslat egy olyan harmadik országot (Kazahsztán) vesz figyelembe, amely a 2011. évi javaslatok elfogadása után csatlakozott az 1980. évi egyezményhez.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Az EUMSZ 81. cikke szerinti, a határon átnyúló vonatkozású polgári ügyek tekintetében folytatott igazságügyi együttműködés kialakítására irányuló általános célkitűzés mellett e javaslat az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében foglalt, a gyermekek jogainak védelmére vonatkozó célkitűzéshez kapcsolódik. Az 1980. évi Hágai Egyezményt arra tervezték, hogy védelmezze a gyermekeket a szülő általi jogellenes elvitel káros hatásaitól, valamint biztosítsa, hogy a gyermek kapcsolatot tarthasson mindkét szülővel, például a láthatási jogok hatékony gyakorlásának biztosítása révén.

                  A javaslat következetes továbbá a közvetítés határon átnyúló családi viták rendezésében történő alkalmazásának előmozdításával. A polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól szóló irányelv
                     4
                   többek között a családjogra is vonatkozik a jog érvényesülésén alapuló közös európai térségen belül. Az 1980. évi Hágai Egyezmény a családi viták békés rendezését is szorgalmazza. Az 1980. évi Hágai Egyezmény alapján a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia által kiadott, bevált gyakorlatokról szóló útmutatók egyikének témája a közvetítés alkalmazása az egyezmény alkalmazási körébe tartozó, gyermekeket érintő nemzetközi családi viták rendezésében. Az Európai Bizottság kezdeményezésére ezen útmutatót az angolon és francián kívül az összes uniós nyelvre és arabra is lefordították, hogy megkönnyítsék a párbeszédet azon államokkal, amelyek még nem erősítették meg az egyezményt, valamint hogy az egyezményt nem ratifikáló országokkal konkrét megoldási lehetőségeket keressenek a gyermekek jogellenes külföldre vitele által okozott problémákra
                     5
                  .

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Mivel a határozat nemzetközi megállapodásra vonatkozik, az alkalmazandó jogalap az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218 cikke, valamint a 81. cikk (3) bekezdése. A Tanács az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően egyhangúlag határoz.

                  Az 2201/2003/EK rendelet az Egyesült Királyságra és Írországra nézve kötelező, így részt vesznek e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

                  Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

                  •
                        Szubszidiaritás

                  A kezdeményezés az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdése, és az Európai Unió Bíróságának 1/13. véleményében megerősítettek szerint az EU kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazandó.

               •Arányosság

                  E javaslatot az ugyanebben a kérdésben már elfogadott tanácsi határozatok szerint szövegezték meg, és nem haladja meg azon célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket, hogy a gyermekek jogellenes külföldre vitelének tárgyában következetes uniós fellépés alakuljon ki annak biztosítása révén, hogy minden EU-tagállam meghatározott időkereten belül elfogadja Kazahsztán csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Ahhoz, hogy az EU tájékozott döntést hozhasson arról, hogy elfogadja-e egy adott harmadik ország csatlakozását az 1980. évi egyezményhez, megfelelő előkészítő munkát kell végezni.

                  Egy 2015. január 20-i szakértői találkozó alkalmával a Bizottság és az EU-tagállamok megállapodtak az egyezményhez csatlakozott harmadik ország helyzetének értékelésére vonatkozó kritériumokról. A tagállamokkal folytatott konzultációk, valamint a 2016. január 15-i szakértői találkozón folytatott megbeszélések szerint ebben a szakaszban a tagállamoknak nincs ellenvetésük azzal kapcsolatban, hogy elfogadják Kazahsztán csatlakozását az 1980. évi egyezményhez.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Számos forrásból gyűjtöttek releváns információkat azzal kapcsolatban, hogy Kazahsztán milyen szinten hajtja végre az egyezményt. Először is, az EU kazahsztáni küldöttsége információkat gyűjtött különösen a végrehajtási jogszabály hatályba léptetése, a központi hatóság működése, a gyermekek jogellenes külföldre vitelét érintő ügyekben alkalmazott végrehajtási eljárás, továbbá a külföldiek jogi segítségnyújtáshoz való hozzáférésének lehetősége tekintetében. A vizsgálat eredményei kielégítőek voltak, és jóllehet vannak némi aggályok a gyermekek ilyen kiterjedt területen való lokalizálásának nehézségeit illetően, ezek nem olyan jellegűek, hogy megakadályoznák Kazahsztán csatlakozásának elfogadását.

                  A tagállamok is gyűjtöttek információkat a kazahsztáni helyzetről, és ezek eredményét a 2016. január 15-i szakértői találkozón megvitatták.

                  További információ érkezett a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia Állandó Hivatalától. Kazahsztán szorosan együttműködött az UNICEF-fel az 1980. évi egyezmény vévgrehajtása terén. Iránymutatást dolgztak ki az egyezmény végrehajtására. Az UNICEF égisze alatt, ismeretátadást terveztek a kazah hatóságok/bírák, valamint az 1980. évi egyezmény szerződő államaiből származó bírák között annak megvitatása céljából, hogy a bírák milyen szerepet játszanak az 1980. évi egyezmény és a nemzeti jog vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásában és alkalmazásában. Továbbá, Kazahsztán bírót jelölt ki a Bírák Nemzetközi Hágai Hálózatába. 2015 októberében a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia főtitkára találkozott a központi hatósággal, tájékoztatást kapott arról, hogy folyamatban van az országprofil elkészítése, és megvan a végrehajtó jogszabály. 2015 novemberében háromnapos regionális szemináriumot szerveztek Kazahsztánban Tádzsikisztán, Türkmenisztán, Oroszország és Fehéroroszország részvételéve, az alapvető hágai egyezmények – ideértve az 1980. évi egyezményt is – előmozdítása céljából. A Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia Állandó Hivatalának véleménye szerint Kazahsztán motivált állam, és keményen dolgozik azon, hogy megfelelően végrehajtsa az 1980. évi egyezményt.

                   •
                        Hatásvizsgálat

                  Ennek a javaslatnak nincs olyan jelentős gazdasági, társadalmi vagy környezetvédelmi hatása, ami az Európai Bizottság minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatásainak alkalmazási körében hatásvizsgálatot tenne szükségessé. Azon hét tanácsi határozathoz hasonlóan, amelyeket 2015-ben már elfogadtak  egyes harmadik államoknak az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásáról, a jogalkotási aktus jellege miatt e javaslat esetében nincs szükség hatásvizsgálatra. Tanácsi határozaton kívül ugyanis nincs más lehetőség annak elfogadására, hogy valamely harmadik állam csatlakozzon az 1980. évi egyezményhez.

                  A Bizottság és a tagállamok, a fenti irányvonalak alapján ugyanakkor külön értékelést végzett Kazahsztán helyzetéről annak ellenőrzése céljából, hogy az ország képes-e megfelelően végrehajtani az 1980. évi egyezményt.

                  4.
                        KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javasolt határozatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Mivel a javaslat csak egyes tagállamoknak a Kazahsztán 1980. évi egyezményhez való csatlakozásának elfogadására való felhatalmazását érinti, végrehajtásának figyelemmel kísérése arra korlátozódik, hogy a tagállamok tiszteletben tartják-e a nyilatkozat megszövegezését, valamint az annak letétbe helyezésére és a Bizottság letétbe helyezésről való tájékoztatására vonatkozóan a Tanácsi határozatban megállapított időkeretet.

               2016/0169 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               egyes tagállamoknak a Kazahsztánnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen a 81. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikkével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament véleményére
                  6
               ,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió egyik célja, hogy előmozdítsa a gyermekek jogainak védelmét az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében foglaltak szerint. A gyermekeknek a jogellenes elvitellel és visszatartással szembeni védelmét szolgáló intézkedések e politika fontos részét képezik.

               (2)Az Unió elfogadta a 2201/2003/EK tanácsi rendeletet
                  7
                (a továbbiakban: Brüsszel IIa. rendelet), amelynek az a célja, hogy megvédje a gyermekeket jogellenes elvitelük vagy visszatartásuk káros hatásaitól, és eljárásokat állapítson meg a szokásos tartózkodási helyük szerinti államba történő gyors visszatérésük biztosítására, valamint biztosítsa a kapcsolattartási jogok és felügyeleti jogok védelmét.

               (3)A 2201/2003/EK kiegészíti és megerősíti a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményt (a továbbiakban: az 1980. évi Hágai Egyezmény), amely nemzetközi szintű kötelezettségi és együttműködési rendszert hoz létre a szerződő államok, illetve a központi hatóságok között és amelynek célja a jogellenesen elvitt vagy visszatartott gyermekek gyors visszatérésének biztosítása.

               (4)Az Unió valamennyi tagállama részes fele az 1980. évi Hágai Egyezménynek.

               (5)Az Unió arra ösztönzi a harmadik államokat, hogy csatlakozzanak az 1980. évi Hágai Egyezményhez, és támogatja az 1980. évi Hágai Egyezmény helyes végrehajtását, többek között azáltal, hogy a tagállamokkal együtt részt vesz a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia által rendszeresen szervezett különbizottságokban.

               (6)Az uniós tagállamok és harmadik államok között alkalmazandó közös jogi keret tekinthető a legjobb megoldásnak az érzékeny természetű, a gyermekek jogellenes elvitelét érintő nemzetközi esetekre.

               (7)Az 1980. évi Hágai Egyezmény kimondja, hogy az egyezmény a csatlakozó állam és azon szerződő államok között alkalmazandó, amelyek nyilatkozatot tettek a csatlakozás elfogadásáról.

               (8)Az 1980. évi Hágai Egyezmény nem teszi lehetővé, hogy az olyan regionális gazdasági integrációs szervezetek, mint az Unió, annak szerződő feleivé váljanak. Az Unió ezért nem csatlakozhat az egyezményhez, és nem helyezhet letétbe valamely állam csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatot sem.

               (9)Az Európai Unió Bíróságának 1/13. sz. véleménye értelmében az 1980. évi Hágai Egyezmény alapján tett, az elfogadásról szóló nyilatkozatok az Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartoznak.

               (10)Kazahsztán 2013. június 3-án letétbe helyezte az 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásról szóló okmányát. Az említett egyezmény Kazahsztán vonatkozásában 2013. szeptember 1-jén lépett hatályba.

               (11)Csak a Holland Királyság fogadta már el Kazahsztán csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez. A kazahsztáni helyzet felmérése nyomán megállapítást nyert, hogy azok a tagállamok, amelyek még nem fogadták el Kazahsztán csatlakozását, az 1980. évi Hágai Egyezményben foglalt feltételek alapján az Unió érdekében el tudják fogadni Kazahsztán csatlakozását.

               (12)Azon tagállamokat tehát, amelyek még nem fogadták el Kazahsztán csatlakozását, fel kell hatalmazni arra, hogy az e határozatban foglalt feltételeknek megfelelően az Unió érdekében letétbe helyezzék a Kazahsztán csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatukat. A Holland Királyság már elfogadta Kazahsztán csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez, ezért nem kell új elfogadási nyilatkozatot letétbe helyeznie, mivel a nemzetközi közjog értelmében korábbi nyilatkozata továbbra is érvényes.

               (13)Az 2201/2003/EK rendelet az Egyesült Királyságra és Írországra nézve kötelező, így részt vesznek e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

               (14)Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)
                     Azon tagállamok, amelyek még nem fogadták el Kazahsztán csatlakozását, felhatalmazást kapnak arra, hogy az Unió érdekében elfogadják Kazahsztán csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményhez (a továbbiakban: az 1980. évi Hágai Egyezmény).

               (2)
                     Az (1) bekezdésben említett tagállamok legkésőbb …*-ig nyilatkozatot helyeznek letétbe az alábbi megfogalmazásban arról, hogy az Unió érdekében elfogadják Kazahsztán csatlakozását az 1980. évi Hágai Egyezményhez:

               „[TAGÁLLAM teljes neve] kijelenti, hogy az (EU) 2016/... tanácsi határozattal összhangban elfogadja Kazahsztán csatlakozását a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. október 25-i Hágai Egyezményhez**”.

               (3)
                     Minden tagállam tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot a letétbe helyezésről, és a letétbe helyezést követően két hónapon belül közli a Bizottsággal a nyilatkozat szövegét.

               2. cikk

               Azon tagállamoknak, amelyek már e határozat elfogadásának napja előtt letétbe helyezték a Kazahsztán 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának elfogadásáról szóló nyilatkozatot, nem kell újabb nyilatkozatot tenniük.

               3. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak az összes tagállam a címzettje, a Holland Királyság és a Dán Királyság kivételével.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 338., 2003.12.23., 31. o.

                     (2)
                  A 2011. december 21-én elfogadott COM (2011) 904, 908, 909, 911, 912, 915, 916, 917.

                     (3)
                  A TANÁCS 2015. június  15-i (EU) 2015/1023 HATÁROZATA; A TANÁCS 2015. június  15-i (EU) 2015/1024 HATÁROZATA; A TANÁCS 2015. december 10-i (EU) 2015/2354 HATÁROZATA; A TANÁCS 2015. december 10-i (EU) 2015/2355 HATÁROZATA; A TANÁCS 2015. december 10-i (EU) 2015/2356 HATÁROZATA; A TANÁCS 2015. december 10-i (EU) 2015/2357 HATÁROZATA; A TANÁCS 2015. december 10-i (EU) 2015/2358 HATÁROZATA. A Gabont érintő határozatot ideiglenesen felfüggesztették addig, amíg Gabon nem jelöli ki az egyezmény 6. cikke alapján kijelölendő központi hatóságot.

                     (4)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. május 21-i 2008/52/EK irányelve a polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól (HL L 136., 2008.5.24., 3. o.)

                     (5)

                     https://www.hcch.net/en/publications-and-studies/details4/?pid=5568&dtid=3

                     (6)
                  HL C , ,  o.

                     (7)
                  A Tanács 2003. november 27-i 2201/2003/EK rendelete a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 338., 2003.12.23., 1. o.).