               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.6.8.
            COM(2022) 255 final
            2022/0173(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodás által létrehozott, a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottságban a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság eljárási szabályzatának elfogadására vonatkozóan az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az EU és Örményország közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodással létrehozott, földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottságban a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság eljárási szabályzatának tervezett elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontról szóló határozat

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az EU és Örményország közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodás

               Az EU és Örményország közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) célja az EU és Örményország közötti átfogó politikai és gazdasági partnerség és együttműködés előmozdítása közös értékek és szoros kapcsolatok alapján, többek között az Örmény Köztársaság részvételének növelésével az uniós szakpolitikákban, programokban és ügynökségekben. A megállapodás szilárd támogató keretet teremt a megerősített politikai párbeszédhez minden kölcsönös érdeklődésre számot tartó területen, a szoros politikai kapcsolatok fejlesztésének előmozdításával.

               Meghatározza az EU és Örményország közötti kapcsolatok általános alapelveit és célkitűzéseit, valamint kialakítja a megállapodás végrehajtásához szükséges intézményi struktúrát.

               A megállapodást 2018. június 1-je óta ideiglenesen alkalmazták, és 2021. március 1-jén hatályba lépett.

               2.2.A földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság

               A földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság a megállapodás 240. cikke alapján jött létre. Az albizottság nyomon követi az EU és az Örmény Köztársaság területéről származó földrajzi árujelzők oltalmának végrehajtását, és elmélyíti a földrajzi árujelzőkhöz kötődő együttműködést és párbeszédet.

               A földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottságot az Európai Unió és az Örmény Köztársaság képviselői alkotják. Az albizottság üléseit az egyik Fél kérésére tartják, az Európai Unióban és az Örmény Köztársaságban felváltva. A földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság a határozatait konszenzussal fogadja el és meghatározza saját eljárási szabályzatát.

               A földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság feladatkörébe tartozik a megállapodás IX. mellékletének (A. és B. rész) és X. mellékletének a Felek területén hatályos jogszabályok hivatkozásai, a földrajzi árujelzők lajstromozására és ellenőrzésére vonatkozó elemek, valamint a földrajzi árujelzők listája tekintetében történő módosítása. Feladata továbbá a földrajzi árujelzőkkel kapcsolatos, kölcsönös érdeklődésre számot tartó ügyekre vonatkozó információcsere.

               2.3.A földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság tervezett jogi aktusa

               A földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottságnak határozatot kell elfogadnia saját eljárási szabályzatáról.

               A tervezett jogi aktus célja, hogy a megállapodás 240. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadja a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság működésére vonatkozó eljárási szabályzatot.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Unió által képviselendő álláspontnak lehetővé kell tennie a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság eljárási szabályzatának elfogadását.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat.”

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervre irányadó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát
                  1
               .”

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottságot a megállapodás hozta létre.

               Az e határozat mellékletében meghatározott jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A tervezett jogi aktus joghatással bír, mivel a megállapodás 240. cikkének (2) bekezdése felhatalmazza a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottságot, hogy a Felekre nézve kötelező határozatokat fogadjon el.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános alapelvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 207. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2022/0173 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodás által létrehozott, a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottságban a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság eljárási szabályzatának elfogadására vonatkozóan az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió az (EU) 2018/104 tanácsi határozat
                  2
                révén megkötötte, azt 2018. június 1-jétől ideiglenesen alkalmazta, és a megállapodás 2021. március 1-jén hatályba lépett.

               (2)A megállapodás 240. cikkének (2) bekezdése értelmében a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottságnak meg kell határoznia saját eljárási szabályzatát.

               (3)Helyénvaló meghatározni az Unió által a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottságban az albizottság eljárási szabályzatával kapcsolatosan képviselendő álláspontot, mivel az eljárási szabályzat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve.

               (4)A megállapodás hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében el kell fogadni a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság eljárási szabályzatát.

               (5)A földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottságban képviselendő uniós álláspontot az eljárási szabályzat e határozathoz csatolt tervezete alapján kell kialakítani,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottságban az albizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban képviselendő uniós álláspont a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság jogi aktusának e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (2)

                        HL L 23., 2018.1.26., 1. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.6.8.
            COM(2022) 255 final

            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodás által létrehozott, a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottságban a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság eljárási szabályzatának elfogadására vonatkozóan az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               AZ EU-ÖRMÉNYORSZÁG
                  FÖLDRAJZI ÁRUJELZŐKKEL FOGLALKOZÓ ALBIZOTTSÁG … SZ. HATÁROZATA

               eljárási szabályzatának elfogadásáról

               AZ EU–ÖRMÉNYORSZÁG FÖLDRAJZI ÁRUJELZŐKKEL FOGLALKOZÓ ALBIZOTTSÁG,

               tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodásra
                  1
                (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 240. cikkére,

               mivel:

               (1)A megállapodás 240. cikke értelmében a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság feladata a megállapodás földrajzi árujelzők tekintetében történő végrehajtásának nyomon követése, valamint a földrajzi árujelzőkkel kapcsolatos együttműködés és párbeszéd elmélyítése.

               (2)A megállapodás 240. cikkének (2) bekezdése szerint a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság határozatokat fogadhat el.

               (3)A megállapodás 240. cikkének (2) bekezdése értelmében a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottságnak meg kell határoznia saját eljárási szabályzatát,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság elfogadja a mellékletben szereplő eljárási szabályzatát.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság részéről

                     az elnök

               MELLÉKLET

               Az EU-Örményország földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság eljárási szabályzata

               1. cikk
                  Általános rendelkezések

               1.Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről az Örmény Köztársaság közötti átfogó és megerősített partnerségi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 240. cikkének megfelelően létrehozott, földrajzi árujelzőkkel foglalkozó albizottság (a továbbiakban: az albizottság) segíti a megállapodás 363. cikkének (7) bekezdésében meghatározott, kereskedelmi formációban ülésező partnerségi bizottságot feladatainak ellátásában.

               2.Az albizottság ellátja a megállapodás 240. cikkében meghatározott feladatait.

               3.Az albizottság az Európai Bizottság és az Örmény Köztársaság földrajzi árujelzőkkel kapcsolatos kérdésekért felelős képviselőiből áll.

               4.A Felek mindegyike kinevez egy küldöttségvezetőt, aki az albizottsággal kapcsolatos valamennyi kérdésben kapcsolattartóként jár el.

               5.Az albizottság elnöki tisztségét a küldöttségvezetők töltik be a 2. cikkel összhangban.

               6.A küldöttségvezetők átruházhatják küldöttségvezetői feladataikat vagy azok egy részét egy kinevezett helyettesre, amely esetben a továbbiakban a küldöttségvezetőre tett hivatkozások a kinevezett helyettesre is vonatkoznak. A küldöttségvezető értesíti az albizottság titkárságát a kinevezésről.

               7.Ezen eljárási szabályzat alkalmazásában „Felek” alatt a megállapodás 382. cikkében meghatározott Felek értendők.

               2. cikk
                  Elnökség

               Az albizottság elnökségét – amely 12 hónapos időszakra szól – a Felek felváltva töltik be. Az első elnökségi időszak a partnerségi tanács első ülésének időpontjában kezdődik és ugyanazon év december 31-én ér véget.

               3. cikk
                  Ülések

               1.Az albizottság – amennyiben az elnök másként nem dönt – évente egy alkalommal ülésezik, vagy bármely Fél kérésére ülést tart, az Európai Unióban és az Örmény Köztársaságban felváltva, a kérés időpontjától számított legfeljebb 90 napon belül, a Felek által közösen meghatározott időpontban, helyen és módon (ideértve a videokonferenciát is).

               2.Az albizottság üléseit minden esetben az albizottság elnöke hívja össze. Amennyiben a Felek nem állapodnak meg másként, az albizottság titkársága legkésőbb 28 naptári nappal az ülés kezdete előtt kibocsátja az ülés összehívásáról szóló értesítést.

               3.Az albizottság rendes ülését lehetőség szerint kellő idővel a kereskedelmi formációban ülésező partnerségi bizottság rendes ülése előtt kell összehívni.

               4. cikk
               Küldöttségek

               Az albizottság titkársága minden ülés előtt tájékoztatja a Feleket a Felek ülésen részt vevő küldöttségeinek tervezett összetételéről.

               5. cikk
                  Titkárság

               1.Az Európai Bizottság, valamint az Örmény Köztársaság egy-egy tisztviselője együttesen jár el – a küldöttségvezetők általi kinevezés szerint – az albizottság titkáraként, és titkári feladataikat együttesen, a kölcsönös bizalom és együttműködés szellemében végzik.

               2.A kereskedelmi formációban ülésező partnerségi bizottság titkársága tájékoztatást kap az albizottság valamennyi határozatáról, jelentéséről és más, egyeztetett intézkedéséről.

               6. cikk
                  Levelezés

               1.Az albizottsághoz intézett leveleket valamelyik Fél titkárának kell küldeni, aki tájékoztatja a másik titkárt.

               2.Az albizottság titkársága gondoskodik az albizottsághoz intézett leveleknek az albizottság elnökéhez való továbbításáról, valamint – adott esetben – a leveleknek a 7. cikkben említett dokumentumokként való köröztetéséről.

               3.Az elnöktől származó leveleket a titkárság az elnök nevében elküldi a Feleknek. Az ilyen leveleket adott esetben a 7. cikkben előírtak szerint kell köröztetni.

               7. cikk
                  Dokumentumok

               1.A dokumentumok köröztetése az albizottság titkárainak feladata.

               2.Mindegyik Fél a saját titkárának továbbítja a dokumentumait. Az említett titkár a szóban forgó dokumentumokat továbbítja a másik Fél titkárának.

               3.Az uniós Fél titkára továbbítja a dokumentumokat az Unió felelős képviselőinek, és az ilyen levelezésből minden esetben másolatot küld az Örmény Köztársaság titkárának és a kereskedelmi formációban ülésező partnerségi bizottság titkárainak.

               4.Az Örmény Köztársaság titkára továbbítja a dokumentumokat az Örmény Köztársaság felelős képviselőinek, és az ilyen levelezésből minden esetben másolatot küld az uniós Fél titkárának, valamint a kereskedelmi formációban ülésező partnerségi bizottság titkárainak.

               8. cikk
                  Titoktartás

               Amennyiben a Felek erről másként nem határoznak, az albizottság ülései nem nyilvánosak. Ha az egyik Fél bizalmasként megjelölt információkat terjeszt az albizottság elé, a másik Fél köteles a szóban forgó információkat bizalmasan kezelni.

               9. cikk
                  Napirend

               1.Az egyes ülések ideiglenes napirendjét, valamint a 10. cikk szerinti operatív következtetések tervezetét az albizottság titkársága állítja össze a Felek által tett javaslatok alapján. Az ideiglenes napirend azokat a pontokat tartalmazza, amelyek napirendbe való felvételére valamelyik Fél legkésőbb 21 naptári nappal az ülés időpontja előtt felkérte a titkárságot, és a kérés alátámasztására a tárgyhoz tartozó dokumentumokat is elküldte.

               2.Az ideiglenes napirendet a vonatkozó dokumentumokkal együtt – a 7. cikkben előírtak szerint – legkésőbb 15 naptári nappal az ülés kezdete előtt köröztetni kell.

               3.Az eljárási szabályzat 8. cikkére is figyelemmel, az ülések ideiglenes napirendjét – lehetőség szerint 10 naptári nappal az ülés előtt – nyilvánosságra kell hozni.

               4.A napirendet az elnök és a másik küldöttségvezető fogadja el az egyes ülések kezdetén. A Felek egyetértésével az ideiglenes napirenden kívüli pontokat is fel lehet venni a napirendre.

               5.Az albizottság elnöke konkrét témakörökre vonatkozó tájékoztatás céljából a Felek egyéb szerveinek képviselőit és – a másik Fél egyetértésével – egy adott témakör független szakértőit is felkérheti eseti alapon az üléseken való részvételre. A Felek biztosítják, hogy a szóban forgó megfigyelők vagy szakértők tiszteletben tartják a titoktartási követelményeket.

               6.Különleges körülményekre tekintettel az albizottság elnöke a Felekkel való egyeztetést követően lerövidítheti az (1) és a (2) bekezdésben meghatározott határidőket.

               10. cikk
                  Jegyzőkönyvek és operatív következtetések

               1.Az albizottság titkárai az egyes ülésekről közösen jegyzőkönyvtervezetet készítenek.

               2.A jegyzőkönyvben az egyes napirendi pontok tekintetében főszabály szerint a következőket kell feltüntetni:

               (a)az ülés résztvevőinek jegyzéke, az őket kísérő tisztviselők jegyzéke, valamint az ülésen részt vevő megfigyelők és szakértők jegyzéke;

               (b)az albizottság elé terjesztett dokumentumok;

               (c)az albizottság valamely tagja által a jegyzőkönyvbe felvenni kért nyilatkozatok; valamint

               (d)amennyiben szükséges, az ülés operatív következtetései a (4) bekezdéssel összhangban.

               3.A jegyzőkönyv tervezetét az albizottság elé kell terjeszteni jóváhagyás céljából. Az albizottság a jegyzőkönyvet az adott ülést követő 28 naptári napon belül jóváhagyja. A 7. cikkben említett valamennyi címzett részére másolatot kell küldeni. Ezen eljárási szabályzat 8. cikkének sérelme nélkül a Felek a jóváhagyást követően a lehető legkorábbi időpontban közzéteszik a jóváhagyott jegyzőkönyvet, amelynek főszabályként magában kell foglalnia a végleges napirendet és az egyes napirendi pontok kapcsán folytatott megbeszélések összefoglalását.

               4.Az egyes ülések operatív következtetéseinek tervezetét az albizottság elnökségét betöltő Fél albizottsági titkára állítja össze, és legkésőbb 15 naptári nappal az ülés kezdete előtt továbbítja a Feleknek a napirenddel együtt. Ezt a tervezetet az ülés folyamán frissítik, majd az ülés befejezésekor, amennyiben a Felek nem állapodnak meg másként, az albizottság elfogadja az operatív következtetéseket, amelyek tükrözik a Felek által közösen kialakított nyomonkövetési intézkedéseket. Az operatív következtetéseket – a róluk való megállapodást követően – csatolni kell a jegyzőkönyvhöz, és végrehajtásukat felül kell vizsgálni az albizottság következő üléseinek valamelyikén. E célból az albizottság sablont fogad el, amely lehetővé teszi az egyes intézkedések és a hozzájuk tartozó konkrét határidők nyomon követését.

               11. cikk
                  Határozatok

               1.Az albizottság hatáskörrel rendelkezik arra, hogy határozatokat fogadjon el a megállapodás 240. cikkének (3) bekezdésében meghatározott esetekben. Az albizottság a határozatokat konszenzussal fogadja el a megállapodás 240. cikkének (2) bekezdésével összhangban. A határozatok kötelező erővel bírnak a Felekre nézve, akik megteszik az azok végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

               2.Minden határozatot az albizottság elnöke hitelesít.

               3.Amennyiben a Felek erről megállapodnak, az albizottság – a vonatkozó belső eljárások lezárulása után – írásbeli eljárás keretében is hozhat határozatokat, illetve fogadhat el jelentéseket. Az írásbeli eljárás a Felek egyetértésével eljáró titkárok közötti hivatalos jegyzékváltás formájában zajlik. E célból a javaslat szövegét a 7. cikknek megfelelően meg kell köröztetni a javaslattal kapcsolatos fenntartások, illetve módosítások közlésére rendelkezésre álló, 21 naptári napnál nem rövidebb határidő megjelölésével. Különleges körülményekre tekintettel az elnök a Felekkel való egyeztetést követően lerövidítheti e határidőt. A határozattervezeteket elfogadottnak kell tekinteni, amint a másik Fél kifejezi egyetértését, és azokat az albizottság ülésének jegyzőkönyvében rögzíteni kell.

               4.Az albizottság jogi aktusai a „határozat”, illetve „jelentés” címet viselik. Minden határozat az elfogadásának napján lép hatályba, kivéve, ha a határozat másképp rendelkezik.

               5.A határozatokat meg kell küldeni a Feleknek.

               6.A Felek dönthetnek úgy, hogy az albizottság határozatait közzéteszik hivatalos lapjukban.

               12. cikk
                  Jelentések

               Az albizottság a kereskedelmi formációban ülésező partnerségi bizottság minden rendes ülésén beszámol tevékenységeiről az említett bizottságnak.

               13. cikk
                  Nyelvek

               1.Az albizottság munkanyelvei az angol és az örmény. A Felek azonban dönthetnek úgy, hogy az üléseket kizárólag angol nyelven tartják.

               2.Amennyiben a Felek erről másképp nem határoznak, az albizottság az említett nyelveken elkészített dokumentáció alapján folytatja tanácskozásait.

               3.Az albizottság a megállapodás módosítására vagy értelmezésére vonatkozó határozatokat azokon a nyelveken fogadja el, amelyeken a megállapodás szövege hiteles. Az albizottság minden egyéb határozatát az (1) bekezdésben említett munkanyelveken kell elfogadni.

               14. cikk
                  Kiadások

               1.Mindkét Fél maga viseli az albizottság ülésein való részvétellel összefüggésben nála felmerült költségeket, mind a személyzeti, az utazási és az ellátási költségek, mind a postai és távközlési költségek vonatkozásában.

               2.Az ülések lebonyolításával és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos kiadásokat az ülésnek otthont adó Fél viseli.

               3.Az üléseken való tolmácsolással, valamint a dokumentumoknak a 13. cikk (1) bekezdése szerint angol és örmény nyelvre, illetve e nyelvekről történő fordításával kapcsolatos költségeket az ülésnek otthont adó Fél viseli.

               15. cikk
                  Az eljárási szabályzat módosítása

               Ezen eljárási szabályzat az albizottság által a megállapodás 240. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadott határozattal módosítható.

                     (1)

                        HL L 23., 2018.1.26., 4. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.6.9.
            COM(2022) 265 final
            2022/0180(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Fejlesztési Alap részes felei által fizetendő, a 2022. évi második részletet is magában foglaló pénzügyi hozzájárulásokról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A javaslat az Európai Fejlesztési Alap (a továbbiakban: EFA) részes felei által 2022-ben a 11. Európai Fejlesztési Alapba fizetendő pénzügyi hozzájárulás második részletéről szóló tanácsi határozattervezetre vonatkozik.

               A 11. EFA-t és a többi még nyitva lévő EFA-forrást (vagyis a 9. és a 10. EFA-t) a következő szabályok szerint igazgatják:

               a)az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti jelenlegi partnerségi megállapodás (a továbbiakban: AKCS–EU partnerségi megállapodás) legutóbb módosított változata
                  1
               ;

               b)Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának 2020. december 4-én elfogadott 2/2020 határozata
                  2
               , amely módosította az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának az AKCS–EU partnerségi megállapodás 95. cikkének (4) bekezdése szerinti átmeneti intézkedések elfogadásáról szóló 3/2019 határozatát
                  3
                abból a célból, hogy ismételten meghosszabbítsa az AKCS–EU partnerségi megállapodás rendelkezéseinek alkalmazási időtartamát vagy 2021. november 30-ig, vagy az új AKCS–EU megállapodás (a továbbiakban: az új megállapodás) hatálybalépéséig, vagy az új megállapodásnak az Unió és az AKCS-államok közötti ideiglenes alkalmazása kezdő időpontjáig, attól függően, hogy melyik a legkorábbi időpont.

               c)A Tanács (EU) 2020/2233 határozata az AKCS beruházási kereten belül a 9., 10. és 11. Európai Fejlesztési Alap műveleteinek pénzügyi eszközeiből befolyó bevételekből származó pénzeszközökre vonatkozó kötelezettségvállalásról
                  4
               ;

               d)Belső megállapodás az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az AKCS–EU partnerségi megállapodással összhangban a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó európai uniós támogatás finanszírozásáról, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról
                  5
                (a továbbiakban: a 11. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás);

               e)A Tanács (EU) 2018/1877 rendelete a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról
                  6
                (a továbbiakban: a 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat).

               Az a)–e) pontban említett dokumentumok az EFA részes feleinek az EFA-költségvetés pénzügyi támogatására irányuló, többéves kötelezettségvállalásait tartalmazzák. A 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat arról rendelkezik, hogy az EFA részes feleinek előre meghatározott pénzügyi kötelezettségvállalások alapján rendszeresen hozzá kell járulniuk az EFA költségvetéséhez. A rendszeres hozzájárulásokra technikai jellegű tanácsi határozatok útján kerül sor, melyek a korábban eldöntött pénzügyi hozzájárulásokat hajtják végre.

               Ezért az indokolás bizonyos fejezetei nem alkalmazandók a rendszeres hozzájárulás-lehívásokra, mint például erre.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 19. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Tanács legkésőbb 21 naptári nappal az Európai Unió nevében eljáró Európai Bizottság javaslatának előterjesztését követően határoz erről a javaslatról.

               2022/0180 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Fejlesztési Alap részes felei által fizetendő, a 2022. évi második részletet is magában foglaló pénzügyi hozzájárulásokról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között létrejött, az AKCS–EU partnerségi megállapodással összhangban a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó európai uniós támogatás finanszírozásáról, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodásra
                  7
                és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 14. cikke (3) bekezdésével,

               tekintettel a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról és az (EU) 2015/323 rendelet
                  8
                hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. november 26-i (EU) 2018/1877 tanácsi rendeletre
                  9
                és különösen annak 19. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az (EU) 2018/1877 tanácsi rendelet 19–22. cikkében meghatározott eljárás alapján az Európai Bizottság 2022. június 15-ig javaslatot terjeszt elő, amelyben feltünteti a 2022. évre vonatkozó hozzájárulás második részletének összegét, valamint a 2022. évre vonatkozó hozzájárulásnak a felülvizsgált éves összegét, amennyiben az összeg eltér a tényleges igényektől.

               (2)Az Európai Beruházási Bank (a továbbiakban: EBB) az (EU) 2018/1877 rendelet 46. cikkével összhangban megküldi a Bizottságnak az általa kezelt eszközök kötelezettségvállalásaira és kifizetéseire vonatkozó aktualizált becsléseket.

               (3)Az (EU) 2018/1877 rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében a hozzájárulások lehívása során először a korábbi Európai Fejlesztési Alapokra (a továbbiakban: EFA-k) meghatározott összegeket kell felhasználni. Következésképpen az EBB-nek és a Bizottságnak az (EU) 2018/1877 rendelet alapján kell pénzösszegeket lehívnia.

               (4)A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás (a továbbiakban: kilépésről rendelkező megállapodás) 152. cikke értelmében Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (a továbbiakban: Egyesült Királyság) a 11. EFA és a valamennyi korábbi, még lezáratlan EFA lezárásáig az EFA részes fele marad. A kilépésről rendelkező megállapodás 153. cikke értelmében azonban az Egyesült Királyságnak a 11. EFA projektjeiből visszavont pénzeszközökből való részesedése – amennyiben ezeket a pénzeszközöket 2020. december 31. után vonták vissza – vagy a korábbi EFA-k projektjeiből visszavont pénzeszközökből való részesedése nem használható fel újra.

               (5)Az (EU) 2021/1941 tanácsi határozat
                  10
                az EFA részes felei által fizetendő, 2022. évi EFA-hozzájárulások éves összegét az Európai Bizottság részére 2 500 000 000 EUR-ban
                  11
               , az Európai Beruházási Bank részére pedig 300 000 000 EUR-ban rögzítette.

               (6)Az e határozatban foglalt intézkedések azonnali alkalmazása érdekében e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján kell hatályba lépnie,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Fejlesztési Alaphoz történő, 2022. évre szóló hozzájárulások második részleteként az Európai Bizottságnak és az Európai Beruházási Banknak fizetendő egyes összegeket az Európai Fejlesztési Alap részes feleinek a mellékletben foglaltak szerint kell fizetniük.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

                     (2)

                        HL L 420., 2020.12.14., 32. o.

                     (3)

                        HL L 1., 2020.1.3., 3. o.

                     (4)

                        HL L 437., 2020.12.28., 188. o.

                     (5)

                        HL L 210., 2013.8.6., 1. o.

                     (6)

                        HL L 307., 2018.12.3., 1. o.

                     (7)

                        HL L 210., 2013.8.6., 1. o.

                     (8)

                        HL L 58., 2015.3.3., 17. o.

                     (9)

                        A Tanács (EU) 2018/1877 rendelete (2018. november 26.) a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról és az (EU) 2015/323 rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 307., 2018.12.3., 1. o.).

                     (10)

                        A Tanács (EU) 2021/1941 határozata (2021. november 9.) az Európai Fejlesztési Alap részes felei által az említett alapba fizetendő, a 2023-ra vonatkozó felső határt, a 2022-ben fizetendő éves összeget, a 2022. évi első részlet összegét, valamint a 2024-ben és 2025-ben fizetendő hozzájárulások várható éves összegeire vonatkozó indikatív, nem kötelező erejű előrejelzést is magában foglaló pénzügyi hozzájárulásokról (HL L 396., 2021.11.10., 61. o.).

                     (11)

                        A Tanács (EU) 2018/1877 rendelete (2018. november 26.) a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról és az (EU) 2015/323 rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 307., 2018.12.3., 1. o.), 20. cikk (5) bekezdés: „Amennyiben az e cikk (3) bekezdésében említett számlát negatív kamat terheli, az érintett tagállam – legkésőbb a 19. cikkben említett egyes részletek befizetésének napján – a részlet befizetését megelőző hónap első napjáig felszámított negatív kamat összegével megegyező összeget ír jóvá a számlán.”

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.6.9.
            COM(2022) 265 final

            Javaslat
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Fejlesztési Alap részes felei által fizetendő, a 2022. évi második részletet is magában foglaló pénzügyi hozzájárulásokról

               MELLÉKLET

                        TAGÁLLAMOK ÉS EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

                        A 11. EFA-ra vonatkozó kulcs (%)

                        2022. évi 2. részlet (EUR)

                        Összesen

                        Bizottság

                        EBB

                        11. EFA

                        11. EFA

                        BELGIUM

                        3,24927

                        25 994 160,00

                        3 249 270,00

                        29 243 430,00

                        BULGÁRIA

                        0,21853

                        1 748 240,00

                        218 530,00

                        1 966 770,00

                        CSEHORSZÁG

                        0,79745

                        6 379 600,00

                        797 450,00

                        7 177 050,00

                        DÁNIA

                        1,98045

                        15 843 600,00

                        1 980 450,00

                        17 824 050,00

                        NÉMETORSZÁG

                        20,57980

                        164 638 400,00

                        20 579 800,00

                        185 218 200,00

                        ÉSZTORSZÁG

                        0,08635

                        690 800,00

                        86 350,00

                        777 150,00

                        ÍRORSZÁG

                        0,94006

                        7 520 480,00

                        940 060,00

                        8 460 540,00

                        GÖRÖGORSZÁG

                        1,50735

                        12 058 800,00

                        1 507 350,00

                        13 566 150,00

                        SPANYOLORSZÁG

                        7,93248

                        63 459 840,00

                        7 932 480,00

                        71 392 320,00

                        FRANCIAORSZÁG

                        17,81269

                        142 501 520,00

                        17 812 690,00

                        160 314 210,00

                        HORVÁTORSZÁG

                        0,22518

                        1 801 440,00

                        225 180,00

                        2 026 620,00

                        OLASZORSZÁG

                        12,53009

                        100 240 720,00

                        12 530 090,00

                        112 770 810,00

                        CIPRUS

                        0,11162

                        892 960,00

                        111 620,00

                        1 004 580,00

                        LETTORSZÁG

                        0,11612

                        928 960,00

                        116 120,00

                        1 045 080,00

                        LITVÁNIA

                        0,18077

                        1 446 160,00

                        180 770,00

                        1 626 930,00

                        LUXEMBURG

                        0,25509

                        2 040 720,00

                        255 090,00

                        2 295 810,00

                        MAGYARORSZÁG

                        0,61456

                        4 916 480,00

                        614 560,00

                        5 531 040,00

                        MÁLTA

                        0,03801

                        304 080,00

                        38 010,00

                        342 090,00

                        HOLLANDIA

                        4,77678

                        38 214 240,00

                        4 776 780,00

                        42 991 020,00

                        AUSZTRIA

                        2,39757

                        19 180 560,00

                        2 397 570,00

                        21 578 130,00

                        LENGYELORSZÁG

                        2,00734

                        16 058 720,00

                        2 007 340,00

                        18 066 060,00

                        PORTUGÁLIA

                        1,19679

                        9 574 320,00

                        1 196 790,00

                        10 771 110,00

                        ROMÁNIA

                        0,71815

                        5 745 200,00

                        718 150,00

                        6 463 350,00

                        SZLOVÉNIA

                        0,22452

                        1 796 160,00

                        224 520,00

                        2 020 680,00

                        SZLOVÁKIA

                        0,37616

                        3 009 280,00

                        376 160,00

                        3 385 440,00

                        FINNORSZÁG

                        1,50909

                        12 072 720,00

                        1 509 090,00

                        13 581 810,00

                        SVÉDORSZÁG

                        2,93911

                        23 512 880,00

                        2 939 110,00

                        26 451 990,00

                        EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

                        14,67862

                        117 428 960,00

                        14 678 620,00

                        132 107 580,00

                        EU-27 ÉS EGYESÜLT KIRÁLYSÁG ÖSSZESEN

                        100,00

                        800 000 000,00

                        100 000 000,00

                        900 000 000,00


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.6.20.
            COM(2022) 290 final
            2022/0190(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Rajnai Hajózási Központi Bizottságban a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó felülvizsgált szabályzat elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzattervezettel kapcsolatban a Rajnai Hajózási Központi Bizottság (CCNR) által az elkövetkező hónapokban, írásbeli eljárás keretében elfogadandó határozat tekintetében az Unió által képviselendő álláspont meghatározása. A rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzatnak a belvízi hajózásban szükséges szakmai képesítések elismeréséről, valamint a 91/672/EGK és a 96/50/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. december 12-i (EU) 2017/2397 európai parlamenti és tanácsi irányelvre
                  1
                figyelemmel történő felülvizsgálata már megkezdődött.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Rajnai Hajózási Központi Bizottság (CCNR)

               A CCNR egy nemzetközi szervezet, amely a rajnai belvízi közlekedés tekintetében szabályozási hatáskörrel rendelkezik. A CCNR részes felei négy uniós tagállam (Belgium, Franciaország, Németország, Hollandia) és Svájc.

               Az 1868. október 17-én Mannheimben aláírt, felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény meghatározza a Rajna belvízi hajózási célú használatát szabályozó jogi keretet, és megállapítja a CCNR hatásköreit. Az egyezmény jelenleg alkalmazandó változata az 1963. november 20-án elfogadott és 1967. április 14-én hatályba lépett, a felülvizsgált rajnai hajózási egyezményt módosító egyezmény eredményeképpen jött létre.

               Ennek keretében a CCNR számos szabályzatot fogadott el. A hajószemélyzetre vonatkozó követelményeket szabályozó jogi aktus a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzat.

               A szervezet évente két plenáris ülést tart. Ezeken a CCNR-tagállamok képviselői vesznek részt. A plenáris ülés a CCNR döntéshozó szerve. Ez a testület fogadja el a Központi Bizottság határozatait, illetve fogadja el és módosítja a Központi Bizottság műszaki előírásait. Mindegyik CCNR-tagország egy-egy szavazattal rendelkezik, és a határozatokat egyhangúlag hozzák meg.  Kivételes esetben a határozatokat írásbeli eljárás keretében is meg lehet hozni, ugyancsak egyhangúlag. A határozatok jogilag kötelező erővel bírnak. Az Európai Unió nem tagja a CCNR-nek.

               2.2.A CCNR tervezett jogi aktusa

               Az elkövetkező hónapokban a CCNR határozatot tervez elfogadni a hajószemélyzettel kapcsolatos követelményeket tartalmazó műszaki előírás, nevezetesen a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzat módosításáról. A rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzatnak a CCNR tagjaira gyakorolt kötelező ereje az 1868. október 17-i Mannheimi Egyezmény rendelkezéseiből ered. A módosításra az (EU) 2017/2397 irányelvhez való hozzáigazítás érdekében van szükség. Míg a Rajnán hajózó személyzetre vonatkozó követelmények nem tartoznak a 91/672/EGK és a 96/50/EK irányelv hatálya alá, a 2017/2397 irányelv a benne foglalt szabályok hatályát kiterjeszti a Rajna folyóra is
                  2
               .

               Az (EU) 2017/2397 irányelv 10. cikkének (2) bekezdése a következőképpen szól:

               „(2) Bármilyen képesítő bizonyítványt, szolgálati könyvet vagy hajónaplót, amelyet ebben az irányelvben meghatározott szabályokkal azonos követelményeket előíró, a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzatok szerint állítottak ki, az Unió minden belvízi útján érvényesnek kell tekinteni. Az olyan bizonyítványokat, szolgálati könyveket és hajónaplókat, amelyeket harmadik ország állít ki, feltéve, hogy ez az adott harmadik ország a saját jogrendszerében elismeri az ezen irányelv szerint kiállított uniós dokumentumokat, az Unió minden belvízi útján érvényesnek kell tekinteni.”

               Az említett irányelv 10. cikkének (2) bekezdése tehát előírja, hogy ahhoz, hogy a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzatnak megfelelően kiállított képesítő bizonyítványok, szolgálati könyvek vagy hajónaplók érvényesek legyenek az uniós belvízi utakon, a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzatnak az irányelvben foglaltakkal azonos követelményeket kell meghatároznia. Ezért ahhoz, hogy a 2022. január 17. után kiállított rajnai dokumentumok érvényesek legyenek az EU-ban, a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzatot ennek megfelelően felül kell vizsgálni.

               A határozatokat szakbizottságok és munkacsoportok készítik elő. A szakmai képesítések a CCNR szociális kérdésekkel, foglalkoztatással és szakmai képzéssel foglalkozó bizottságának (STF), valamint szociális kérdésekkel, foglalkoztatással és szakképzéssel foglalkozó munkacsoportjának (STF/G) hatáskörébe tartoznak. A Bizottság alább említett informális dokumentuma alapján a CCNR létrehozta a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzattal foglalkozó munkacsoportot az eredeti tervezet felülvizsgálata céljából.

               A felülvizsgálattal kapcsolatos munka 2018 júniusában kezdődött. Az alábbi szakmai egyeztetéseken már foglalkoztak a témával, és ennek köszönhetően a CCNR szintjén megállapodás született az első változatról:

               ·STF/G egyeztetések (2018. március 22., 2018. szeptember 6., 2019. január 22–23., 2019. február 21., 2019. március 19., 2019. május 9., 2019. szeptember 10–11., 2019. október 9., 2019. november 6–7.);

               ·STF egyeztetések (2018. március 21., 2019. március 19., 2019. október 10.);

               ·CCNR plenáris ülés (2018. június 7., 2019. december 4.).

               A Bizottság 2020. október 22-én informális dokumentumot nyújtott be a Tanácsnak a CCNR STF-munkacsoportjának 2020. november 5-i ülésén és a CCNR 2020. december 3-i plenáris ülésén a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzatnak a Bizottsághoz 2019. december 20-án benyújtott első változatával kapcsolatos uniós álláspont kialakítása céljából.  Az első változat több rendelkezése komoly aggályokat vetett fel amiatt, hogy a szóban forgó rendelkezések vagy összeegyeztethetetlenek voltak, vagy nem voltak azonosak az (EU) 2017/2397 irányelvben meghatározott rendelkezésekkel.  A Tanács nem foglalt állást, és a CCNR visszavonta a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzat elfogadását a fent említett két ülés napirendjéről. A Bizottság szolgálatai és a CCNR közötti szakértői szintű találkozókat, valamint több szövegjavaslat köröztetését követően a CCNR 2022. március 31-én benyújtotta a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó felülvizsgált szabályzattervezet negyedik változatát. E javaslat tárgyát ez a negyedik változat képezi, a Bizottság által javasolt konkrét módosítások függvényében.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése alapján határozatot kell hozni az Unió nevében képviselendő álláspont kialakításáról, mivel a szóban forgó tárgykör az EUMSZ 3. cikke (2) bekezdésének utolsó tagmondata alapján az Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartozik, tekintettel arra, hogy a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzat hatálya alá tartozó kérdéseket az uniós jog az (EU) 2017/2397 irányelvben, a 2008/68/EK irányelvben
                  3
                és a 2005/36/EK irányelvben
                  4
                foglalt harmonizált rendelkezésekkel szabályozza.

               Az Unió javasolt álláspontja az, hogy támogatni kell a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzat módosított változatának elfogadását (lásd a mellékletet). A Bizottság úgy véli, hogy a CCNR-javaslat a 2022. március 31-én benyújtott formájában módosításokra szorul a következő okok miatt:

               Az (EU) 2017/2397 irányelv 10. cikkének (2) bekezdése elfogadja az EU és a CCNR jogi keretének párhuzamos működését, mivel kimondja, hogy az irányelvben meghatározott szabályokkal azonos követelményeket előíró, a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzatok szerint kiállított képesítő bizonyítványt, szolgálati könyvet vagy hajónaplót az Unió minden belvízi útján érvényesnek kell tekinteni.

               Nem szabad azonban, hogy ez csökkentse az uniós jog autonómiáját, amely az uniós dokumentumok, például az uniós képesítő bizonyítványok érvényességének egyetlen forrása. Különösen azt kell egyértelművé tenni, hogy az uniós belvízi utak tekintetében a CCNR nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzaton keresztül szabályozzon uniós dokumentumok érvényességével kapcsolatos kérdéseket, mivel az említett szabályzat csak a rajnai dokumentumokra (például a rajnai szabadalmakra) vonatkozó követelményeket állapíthat meg.

               Ezenkívül a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzat átmeneti rendelkezéseit módosítani kell az (EU) 2017/2397 irányelv rendelkezéseivel való teljes összeegyeztethetőség biztosítása érdekében.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat.”

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szervnek vagy részes fele-e a megállapodásnak
                  5
               .

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervre irányadó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A CCNR egy nemzetközi szervezet. A CCNR által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A tervezett jogi aktus meghatározó módon befolyásolja uniós szabályozás, nevezetesen az (EU) 2017/2397 irányelv tartalmát. Ennek oka, hogy az (EU) 2017/2397 irányelv kifejezetten hivatkozik a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzattal összhangban kiállított képesítő bizonyítványokra, szolgálati könyvekre vagy hajónaplókra.

               Ezért meg kell határozni a CCNR-ben a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzat módosításának elfogadásával kapcsolatban az Unió nevében képviselendő álláspontot. A javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös közlekedéspolitikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 91. cikkének (1) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 91. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2022/0190 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a Rajnai Hajózási Központi Bizottságban a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó felülvizsgált szabályzat elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az 1868. október 17-i felülvizsgált rajnai hajózási egyezményt módosító, a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény módosításáról szóló, 1963. november 20-án elfogadott egyezmény 1967. április 14-én lépett hatályba.

               (2)Az egyezmény 17. cikke értelmében a Rajnai Hajózási Központi Bizottság (CCNR) szakmai képesítésekre vonatkozó követelményeket fogadhat el.

               (3)A CCNR az elkövetkező hónapokban írásbeli eljárás keretében határozatot tervez elfogadni, amely az (EU) 2017/2397 európai parlamenti és tanácsi irányelvre
                  6
                figyelemmel módosítja a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzatot. Ahhoz, hogy a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzatnak megfelelően kiállított képesítő bizonyítványok, szolgálati könyvek vagy hajónaplók érvényesek legyenek az uniós belvízi utakon, a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzatnak az irányelvben foglaltakkal azonos követelményeket kell meghatároznia.

               (4)Az (EU) 2017/2397 irányelv elfogadja az Unió és a CCNR jogi keretének párhuzamos működését, ez azonban nem csökkentheti az uniós jog autonómiáját.  A rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzat rendelkezései ezért az (EU) 2017/2397 irányelv végrehajtásának sérelme nélkül alkalmazandók, amennyiben ugyanarra a tárgyra vonatkozó követelményeket állapít meg.

               (5)Helyénvaló meghatározni az Unió által a CCNR-ben képviselendő álláspontot, mivel a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó felülvizsgált szabályzat elfogadása meghatározó módon befolyásolja az uniós jog, nevezetesen az (EU) 2017/2397 irányelv tartalmát.

               (6)Az Unió javasolt álláspontja ezért az, hogy támogatni kell a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzat olyan változatának elfogadását, amely – a mellékletben foglalt módosításokra is figyelemmel – az (EU) 2017/2397 irányelvben foglaltakkal azonos követelményeket tartalmaz.

               (7)Az Unió nem tagja a CCNR-nek. Az Unió álláspontját az Unió azon tagállamai képviselik együttesen eljárva, amelyek tagjai a CCNR-nek,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)Amennyiben a Rajnai Hajózási Központi Bizottság írásbeli eljárás keretében határozatot fogad el a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó rendelet módosításáról, az Unió nevében képviselendő álláspont támogatja az említett szabályzatnak az (EU) 2017/2397 irányelvben foglaltakkal azonos követelményeket tartalmazó módosított változatban történő elfogadását, figyelemmel a mellékletben foglalt módosításokra is.

               2. cikk

               (2)Az 1. cikkben említett álláspontot az Unió azon tagállamai képviselik együttesen eljárva, amelyek tagjai a CCNR-nek.

               3. cikk

               Az 1. cikk szerinti álláspontokat érintő kismértékű technikai változtatások újabb tanácsi határozat nélkül is elfogadhatók.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2397 irányelve (2017. december 12.) a belvízi hajózásban szükséges szakmai képesítések elismeréséről, valamint a 91/672/EGK és a 96/50/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 345., 2017.12.27., 53. o.).

                     (2)

                        Lásd az (EU) 2017/2397 irányelv (4) preambulumbekezdését.

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2008/68/EK irányelve (2008. szeptember 24.) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.).

                     (4)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2005/36/EK irányelve (2005. szeptember 7.) a szakmai képesítések elismeréséről (HL L 255., 2005.9.30., 22. o.).

                     (5)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2397 irányelve (2017. december 12.) a belvízi hajózásban szükséges szakmai képesítések elismeréséről, valamint a 91/672/EGK és a 96/50/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 345., 2017.12.27., 53. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.6.20.
            COM(2022) 290 final

            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Rajnai Hajózási Központi Bizottságban a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó felülvizsgált szabályzat elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               A rajnai hajózó személyzetre vonatkozó felülvizsgált szabályzattervezet a következőképpen módosul:

               A 3.02. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „(1)
                     A Rajnán az (EU) 2017/2397 irányelv alapján kiállított uniós képesítő bizonyítványok, szolgálati könyvek és hajónaplók, valamint az e rendelet alapján kiállított képesítő bizonyítványok, szolgálati könyvek és hajónaplók érvényesnek minősülnek, amennyiben alkalmazandó, az említett irányelv és különösen annak 10. cikke sérelme nélkül.

               E szabályzat rendelkezéseivel és, amennyiben alkalmazandó, az irányelv rendelkezéseivel összhangban, a A fedélzeten betöltött feladatkörre vonatkozó képesítését mindig tudnia kell igazolni

               a)
                     a hajóvezetőnek, az érintett vízi jármű típusának és méretének megfelelő hajóvezetői képesítő bizonyítvány vagy uniós hajóvezetői képesítő bizonyítvány bemutatásával, adott esetben a szükséges külön engedélyekkel együtt;

               b)
                     a személyzet többi tagjának, a számukra kiállított, képesítő bizonyítványt vagy uniós képesítő bizonyítványt tartalmazó érvényes szolgálati könyv bemutatásával;

               c)
                     a személyhajózási szakértőknek és a cseppfolyósított földgázzal foglalkozó szakértőknek képesítő bizonyítvány vagy uniós képesítő bizonyítvány, valamint a veszélyes árukat szállító hajók fedélzetén szolgálatot teljesítő elsősegélynyújtóknak, légzőkészüléket kezelő személyzetnek és a biztonsági személyzetnek, az adott tevékenységekre vonatkozó bizonyítvány bemutatásával.

               A b) és c) ponttól eltérve, a Rajnán közlekedő tengerjáró hajók személyzetének tagjai – a hajóvezető kivételével – a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló nemzetközi egyezménnyel (STCW-egyezmény) összhangban kiadott vagy elismert bizonyítvány bemutatásával igazolhatják képesítésüket.” ;

               Az 5.01. cikk (3) és (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „(3)
                     Az illetékes hatóság felelős az általános adatokért és a hitelesítő jelölésekért. E célból kérheti teljes hajónaplók vagy kivonatok, illetve egyéb megfelelő igazoló dokumentumok bemutatását. Hitelesítő jelölést csak a 15 hónapnál nem régebbi utazások esetében helyezhet el. A hajóvezető felel a megtett utakra vonatkozó konkrét adatok rögzítéséért.” ;

               „(6)
                     E rendelet rendelkezéseivel és, amennyiben alkalmazandó, az (EU) 2017/2397 irányelv rendelkezéseivel összhangban a hajóvezető felel a megtett utakra vonatkozó konkrét adatok rögzítéséért. A hajóvezetőnek:

               a)
                     minden bejegyzést rendszeresen át kell vezetnie a szolgálati könyvbe, a szolgálati könyv vezetésére vonatkozó, a szolgálati könyvben található utasításoknak megfelelően;

               b)
                     a szolgálati könyvet a kormányállásban biztonságos helyen kell tartania a szolgálat lejártáig, illetve a munkaszerződés vagy bármely más megállapodás megszűnéséig;

               c)
                     arra jogosult személy kérésére haladéktalanul és bármikor át kell adnia a szolgálati könyvet.” ;

               A 13.01. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „(1)
                     A vízi jármű vezetőjének E szabályzat rendelkezéseivel és, amennyiben alkalmazandó, az (EU) 2017/2397 irányelv rendelkezéseivel összhangban, vízi jármű vezetéséhez külön engedély szükséges, ha a felelős hajóvezető

               a)
                     radar segítségével hajózik;

               b)
                     különös hajózási kockázatot rejtő belvízi útszakaszként számontartott vízi utakon hajózik;

               c)
                     tengeri jellegű belvízi utaknak minősített vízi utakon hajózik;

               d)
                     üzemanyagként cseppfolyósított földgázt használó vízi járműveket vezet, vagy

               e)
                     nagy köteléket vezet.” ;

               A 13.02. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „(1)
                     A rajnai hajózásra vonatkozó rendészeti szabályzatban (RPNR) előírtak szerinti radar segítségével történő hajóvezetéshez és navigáláshoz hajózáshozradar segítségével történő hajózásra vonatkozókülön engedély szükséges.’ ;

               A 13.03. cikk (1) és (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „(1)
                     Az alábbi (2) bekezdés értelmében különös hajózási kockázatot rejtő belvízi útszakasznak minősített vízi utakon közlekedő vízi jármű Vezetőjének vezetéséhez az adott belvízi útszakaszra vonatkozókülön engedély szükséges.” ;

               „(2)
                     A hajózás biztonsága szempontjából indokolt esetben, és – amennyiben alkalmazandó – az (EU) 2017/2397 irányelv sérelme nélkül, a parti államok meghatározhatnak olyan, a saját területükön áthaladó szakaszokat, amelyek különös hajózási kockázatot rejtő belvízi útszakasznak minősülnek, amennyiben e kockázatok az alább felsorolt egy vagy több ok miatt állnak fenn:

               a)
                     gyakran változó áramlási viszonyok és sebesség;

               b)
                     a belvízi út sajátos hidromorfológiai jellemzői, valamint a belvízi útra vonatkozó megfelelő hajóút-információs szolgáltatások vagy térképek hiánya;

               c)
                     egyedi helyi közlekedési szabály alkalmazása a belvízi út sajátos hidromorfológiai jellemzői miatt; vagy

               d)
                     a balesetek nagy gyakorisága a belvízi út egy adott szakaszán, ami valamely, a belvízi hajózási képesítések európai szabványai (ES-QIN szabványok) I. részének 2. fejezetében nem felsorolt kompetencia hiányának tulajdonítható.” ;

               A 13.04. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „(1)
                     Tengeri jellegű belvízi utakon közlekedő vízi jármű vezetőjének vezetéséhez az adott belvízi úton való hajózásra vonatkozókülön engedély szükséges.”;

               A 13.05. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „(1)
                     Az üzemanyagként cseppfolyósított földgázt használó vízi jármű vezetőjének vezetéséhez az adott hajótípus vezetésére vonatkozókülön engedély szükséges. Ezt a cseppfolyósítottföldgáz-szakértői képesítés megszerzését tanúsító okirattal kell igazolni.”; ;

               A 13.06. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „(1)
                     Nagy kötelék vezetőjének vezetéséhez az adott kötelékek vezetésére vonatkozókülön engedély szükséges.

               A kérelmezőnek legalább 720 nap hajózási időt kell igazolnia, amelyből legalább 540 napot hajóvezetőként töltött, és legalább 180 napon önálló döntéseket hozott egy nagy kötelék útvonaláról és sebességéről.” ;

               A 20.01. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „(1)
                     Az e szabályzat hatálybalépéséig alkalmazandó követelményekkel összhangban kiállított vagy meghosszabbított érvényességű hajós szolgálati könyvek, vagy amelyek érvényességét meghosszabbították, az eredeti lejáratuk időpontjáig, de legkésőbb 2032. január 17-ig érvényesek maradnak az említett követelmények által meghatározottak szerint. Az (1) bekezdés fenti rendelkezése a CCNR által egyenértékűnek elismert szolgálati könyvekre is alkalmazandó.” ;

               A 20.02. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „(1)
                     Az e szabályzat hatálybalépéséig alkalmazandó követelményekkel összhangban kiállított vagy meghosszabbított érvényességű hajónaplók, vagy amelyek érvényességét meghosszabbították, az eredeti lejáratuk időpontjáig, de legkésőbb 2032. január 17-ig érvényesek maradnak az említett követelmények által meghatározottak szerint. Az (1) bekezdés fenti rendelkezése a CCNR által egyenértékűnek elismert hajónaplókra is alkalmazandó.” ;

               A 20.03. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „(1)
                     Az e szabályzat hatálybalépéséig alkalmazandó követelményekkel összhangban kiállított vagy meghosszabbított érvényességű, általános vagy kisebb hajókra szóló rajnai hajózási engedélyek, vagy amelyek érvényességét meghosszabbították, az eredeti lejáratuk időpontjáig, de legkésőbb 2032. január 17-ig érvényesek maradnak az említett követelmények által meghatározottak szerint. ;

               A 20.08. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „A Rajnán hajózó tengerjáró hajók személyzetének tagjai a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló nemzetközi egyezménynek (STCW-egyezmény) megfelelően kiállított vagy elismert bizonyítvánnyal igazolhatják képesítésüket. Ez a rendelkezés hajóvezetőkre csak 2038. január 17-ig alkalmazandó, azzal a feltétellel, hogy a belvízen történő hajózásra a tengeri szállítási út kezdetén vagy végén kerül sor.”


				|

		52011PC0511

			Javaslat A TANÁCS RENDELETE az Európai Unió saját forrásainak rendszerére vonatkozó végrehajtási intézkedésekről /* COM/2011/0511 végleges - 2011/0184 (APP) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
E javaslat célja, hogy az Európai Unió
működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 311. cikkének (4) bekezdése
értelmében megszülessenek az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló
…-i … tanácsi határozat[1]
9. cikkében előírt végrehajtási intézkedések.
Ezek a végrehajtási intézkedések az Unió saját
forrásaival kapcsolatos valamennyi gyakorlati eljárásra kiterjednek, kivéve a
saját források rendelkezésre bocsátását és a készpénzigények teljesítését.
Annak érdekében, hogy a sajátforrás-határozat keretén és korlátain belül
rugalmasabbá váljon a rendszer, egyszerűsíteni kell a saját forrásokra
vonatkozó eljárásokat. A javaslat tartalmaz a megfelelő parlamenti felügyeletet
különösen igénylő saját források összes típusára alkalmazandó általános
rendelkezéseket is, különösen bevételellenőrzési és -felügyeleti szempontokat,
ideértve a kiegészítő jelentéstételi követelményeket, valamint a bizottsági
ellenőrök hatáskörét.
E végrehajtási intézkedések mellett az EUMSZ 322.
cikkének (2) bekezdésével összhangban szabályozni kell a saját forrásokból
származó bevételeknek a Bizottság rendelkezésére bocsátására vagy befizetésére
vonatkozó módszereket és eljárásokat, valamint adott esetben a készpénzigények
teljesítésére alkalmazandó eljárásokat.
A … határozat 9. cikke alapján a következőkkel kapcsolatban kell
végrehajtási intézkedéseket hozni:
(a)
a … határozat 2. cikke (1) bekezdésének b)–d)
pontjában meghatározott saját források adókulcsa vagy lehívási mértéke;
(b)
a … határozat 2. cikke (1) bekezdésének d) pontja
és 3. cikke alkalmazásának céljára a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) mint
referenciaérték, a GNI kiigazítására vonatkozó rendelkezések, valamint a GNI
jelentős változása esetén a kifizetési és a kötelezettségvállalási
előirányzatok felső korlátainak újraszámítására vonatkozó rendelkezések;
(c)
a … határozat 7. cikke szerinti éves költségvetési
egyenleg kiszámítására és költségvetési elszámolására vonatkozó eljárás;
(d)
a … határozat 2. cikkében említett, a saját
forrásokból származó bevételek ellenőrzésére és felügyeletére vonatkozó
rendelkezések és megállapodások, ideértve a kiegészítő jelentéstételi
követelményeket is.
A Bizottság által javasolt elemek tehát a következő végrehajtási
rendelkezésekre vonatkoznak:
–
a … határozat 2. cikke (1) bekezdésének b) és c)
pontjában meghatározott új saját források adókulcsa, továbbá az ellenőrzésükre
és felügyeletükre vonatkozó rendelkezések;
–
a 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatból[2] (a
továbbiakban: 2007. évi sajátforrás-határozat) átvett rendelkezések, például a
regionális és nemzeti számlák európai rendszerére (ESA) való hivatkozás,
amelyet most már az Európai Parlament és a Tanács közös rendelete szabályoz;
–
a 2007. évi sajátforrás-határozatot végrehajtó 1150/2000/EK,
Euratom tanácsi rendeletből[3]
átvett, a többlet kiszámítására, valamint a saját forrásokból származó
bevételek ellenőrzésére és felügyeletére vonatkozó rendelkezések – ideértve a
kiegészítő jelentéstételi követelményeket is –, amelyek nem kapcsolódnak
szorosan a saját források rendelkezésre bocsátásához;
–
az 1026/1999/EK, Euratom tanácsi rendeletből[4] átvett, a
bizottsági ellenőrök jogkörére és kötelezettségeire, illetve az ellenőrzések
előkészítésére és lebonyolítására vonatkozó rendelkezések.
A Bizottság javaslata a következőképpen
foglalható össze:
1.1. I. fejezet – A saját források
meghatározása
–
A javaslat 1. cikke – Alkalmazandó kulcsok: A cikk meghatározza a … határozat 2. cikke (1) bekezdésének b) és c)
pontjában felsorolt új sajátforrás-kategóriákra alkalmazandó adókulcsokat.
Aktualizált formában átveszi továbbá az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 5.
cikkének rendelkezéseit.
–
A javaslat 2. cikke – A referencia-GNI és az azt
érintő jelentős változások: A 2007. évi
sajátforrás-határozat 2. cikke 7. bekezdésének első albekezdésében, valamint a 3.
cikk (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseket veszi át aktualizálva.
–
A javaslat 3. cikke – Az egyenleg kiszámítása és
költségvetési elszámolása: Aktualizált formában az 1150/2000/EK,
Euratom rendelet 15. és 16. cikkének rendelkezéseit veszi át.
1.2. II. fejezet
– Az ellenőrzésre és felügyeletre, valamint a kiegészítő jelentéstételi
követelményekre vonatkozó rendelkezések
–
A javaslat 4. cikke – A jogosultságokat érintő
csalások és szabálytalanságok bejelentése: Aktualizált
és egyszerűsített formában az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 6. cikke (5)
bekezdésének rendelkezéseit veszi át.
–
A javaslat 5. cikke – Ellenőrzés és felügyelet: Az 1150/2000/EK, Euratom rendelet 17. cikke (1) bekezdésének, valamint
18. cikkének rendelkezéseit veszi át aktualizálva, kiegészítve a … határozat 2.
cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában felsorolt új saját forrásokra vonatkozó
részekkel.
–
A javaslat 6. cikke – Tagállami jelentéstétel az
ellenőrzésekről: Aktualizált formában az 1150/2000/EK,
Euratom rendelet 17. cikke (5) bekezdésének és 18. cikke (5) bekezdésének
rendelkezéseit veszi át.
–
A javaslat 7. és 8. cikke – A Bizottság
megbízottainak jogköre és kötelezettségei, illetve Az ellenőrzések előkészítése
és lefolytatása: Az 1026/1999/EK, Euratom rendelet
rendelkezéseit veszi át, az érthetőség kedvéért rendszerezve és aktualizálva. E
javaslat Záró rendelkezések című 10. cikke hatályon kívül helyezi az említett
rendeletet.
1.3. III. fejezet
– Tanácsadó bizottság és záró rendelkezések
–
A javaslat 9. cikke – A saját forrásokkal
foglalkozó tanácsadó bizottság (ACOR) eljárása:
Rendelkezik a 182/2011/EU rendelet értelmében a Bizottságra ruházandó
végrehajtási hatáskörökről. A többi konkrét feladat tekintetében a Bizottság
szakértői csoportot hozhat létre.
2011/0184 (APP)
Javaslat
A TANÁCS RENDELETE
az Európai Unió saját forrásainak rendszerére
vonatkozó végrehajtási intézkedésekről
AZ EURÓPAI UNIÓ
TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló
szerződésre és különösen annak 311. cikke negyedik bekezdésére, összefüggésben
az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a.
cikkével,
tekintettel az Európai Unió saját forrásainak
rendszeréről szóló …-i … tanácsi határozatra[5] és különösen annak 9. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Parlament egyetértésére[6],
tekintettel a Számvevőszék véleményére[7],
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[8],
különleges jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
A saját források valamennyi típusára alkalmazandó
általános rendelkezések, valamint a bevételek ellenőrzésére és felügyeletére,
köztük a kiegészítő jelentéstételi követelményekre vonatkozó rendelkezések
esetében különösen fontos a parlamenti felügyelet.
(2)
Annak érdekében, hogy az Unió rendelkezésére
bocsátott pénzforrások összege változatlan maradjon, helyénvaló az Unió saját
forrásaira vonatkozóan a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) százalékában
kifejezett, a határozat 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kifizetési
előirányzati felső korlát, valamint a határozat 3. cikkének (2) bekezdésében
meghatározott kötelezettségvállalási előirányzati felső korlát kiigazítása
abban az esetben, ha úgy módosítanák az Európai Unióban alkalmazandó nemzeti és
regionális számlák 2010. évi európai rendszeréről szóló […]-i …/EU rendeletet[9], hogy
ennek következtében jelentősen változna a GNI szintje.
(3)
Az Unió sajátforrás-rendszerének átláthatóságát a
költségvetési hatóság megfelelő tájékoztatásával biztosítani kell. Ebből következően a tagállamoknak meg kell
őrizniük, és adott esetben a Bizottság számára továbbítaniuk kell az ahhoz
szükséges dokumentumokat és információt, hogy a Bizottság gyakorolhassa az Unió
saját forrásai tekintetében ráruházott hatáskört.
(4)
Azok az eljárások, amelyek alkalmazásával a saját
források beszedéséért felelős tagállamok vagy gazdasági szereplők jelentést
tesznek a Bizottságnak, lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy – különösen
csalás, illetve szabálytalanság gyanúja esetén – ellenőrizze a saját források
beszedésére irányuló intézkedéseket.
(5)
A költségvetési egyensúly biztosítása érdekében a
költségvetési év során a tényleges összkiadással szemben mutatott bevételi
többletet át kell vinni a következő költségvetési évre.
Meg kell tehát határozni az átviendő egyenleget.
(6)
A saját források beszedéséért felelős tagállamoknak
és gazdasági szereplőknek ellenőrzéseket és vizsgálatokat kell végezniük az
Unió saját forrásainak megállapítására, rendelkezésre bocsátására és
kifizetésére vonatkozóan. A saját forrásokra
vonatkozó pénzügyi szabályok alkalmazásának megkönnyítése érdekében biztosítani
kell a saját források beszedéséért felelős tagállamok és gazdasági szereplők,
valamint a Bizottság közötti együttműködést.
(7)
A következetesség és egyértelműség kedvéért
rendelkezéseket kell hozni a Bizottság által az Unió saját forrásaival
kapcsolatos ellenőrzések végzésével megbízottak jogkörére és kötelezettségeire
vonatkozóan, figyelembe véve mindegyik saját forrás sajátosságait. Meg kell határozni a megbízottak munkavégzésének
körülményeit, különösen pedig azokat a szakmai titoktartásra és a személyes
adatok védelmére vonatkozó szabályokat, amelyeket az Unió valamennyi
tisztviselőjének, más alkalmazottjának és kirendelt nemzeti szakértőjének be
kell tartania. Meg kell állapítani a kirendelt
nemzeti szakértők státuszát, valamint meg kell teremteni annak a lehetőségét,
hogy az érintett tagállam kifogással éljen azzal szemben, hogy más tagállam
tisztviselője is részt vegyen az ellenőrzésen.
(8)
A koherencia érdekében az Európai Közösségek saját
forrásainak rendszeréről szóló 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi
határozat[10],
valamint a Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 94/728/EK, Euratom
határozat végrehajtásáról szóló 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet[11] néhány
rendelkezését bele kell foglalni ebbe a rendeletbe. Ezek
a rendelkezések a következőket érintik: a referencia-GNI és jelentős
változásai, a […/…] határozat 2. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett
saját forrás lehívási mértéke, az egyenleg kiszámítása és költségvetési
elszámolása, a saját források ellenőrzése és felügyelete, a kiegészítő
jelentéstételi követelmények, valamint a saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó
bizottság (ACOR).
(9)
A rendelet végrehajtása egységes feltételei
megteremtése érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási
hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok
szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 2011. február 16-i 182/2011/EU
európai parlamenti és tanácsi rendelettel[12] összhangban kell gyakorolni.
(10)
A jelentéstételre vonatkozó jogszabályok technikai
jellegére való tekintettel tanácsadó bizottsági eljárásban kell elfogadni a
tradicionális saját forrásokra való jogosultságot érintő csalásról és
szabálytalanságról való jelentéstételre vonatkozó részletes szabályokról és a
saját forrásokkal kapcsolatos becslések megvizsgálására irányuló
intézkedésekről szóló végrehajtási jogszabályokat.
(11)
Hatályon kívül kell helyezni a Közösségek saját
forrásainak ellenőrzését és vizsgálatát a Bizottság felhatalmazásával ellátó
megbízottak jogkörének és kötelezettségeinek meghatározásáról szóló 1999. május
10-i 1026/1999/EK, Euratom tanácsi határozatot[13].
(12)
A következetesség érdekében e rendelet a …
határozat hatálybalépésének napjától kezdve alkalmazandó,
ELFOGADTA EZT A
RENDELETET:
I. fejezet
A saját források meghatározása
1. cikk
Alkalmazandó kulcsok
1. A … határozat 2. cikke (1) bekezdésének b)
pontjában említett saját forrásra vonatkozó adókulcsok[14] a
következők:
(a)
a kötvény-, részvény- és egyéb
értékpapír-tranzakciók után …%;
(b)
az egyéb tranzakciók után …%;
2. A … határozat 2. cikke (1) bekezdésének c)
pontjában említett saját forrásra vonatkozó adókulcs 1,0 %.
3. A … határozat 2. cikke (1) bekezdésének d)
pontjában említett egységes kulcsot a költségvetési eljárás keretében
határozzák meg a becsült aggregált tagállami bruttó nemzeti jövedelem (GNI)
százalékában, oly módon, hogy az összeg teljes mértékben fedezze a költségvetés
azon részét, amelyet nem a … határozat 2. cikke (1) bekezdésének a)–c)
pontjában említett bevételből, nem a kiegészítő kutatási és
technológiafejlesztési programokhoz való hozzájárulásból és nem egyéb
bevételből finanszíroznak.
Ezt a kulcsot a költségvetésben a szükséges
számú tizedesjeggyel ellátott adat fejezi ki annak érdekében, hogy a GNI-alapú
forrást teljes mértékben megosszák a tagállamok között.
2. cikk
A referencia-GNI és jelentős változásai
1. A
… határozat 2. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett GNI a Bizottság
által a … rendeletet alkalmazva megállapított, piaci árakon számított éves
GNI-értéket jelenti.
2. Amennyiben
a … rendelet módosítása jelentős változáshoz vezet a GNI értékében, a Bizottság
a … határozat alkalmazásában tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot
a változtatás alkalmazásának napjáról.
3. Amennyiben
a … rendelet módosítása jelentős változáshoz vezet a GNI értékében, a Bizottság
az alábbi formula alapján újraszámítja a kifizetési és kötelezettségvállalási
előirányzatoknak a … határozat 3. cikkének (1) és (2) bekezdésében
meghatározott felső korlátját:
 1,23%(1,29%)* || GNIt-2 + GNIt-1 + GNIt ESA jelenlegi
 GNIt-2 + GNIt-1 + GNIt ESA módosított
A formulában a „t” az utolsó olyan teljes évet
jelöli, amelyre vonatkozóan rendelkezésre állnak az 1287/2003/EK, Euratom tanácsi
rendeletben[15]
meghatározott adatok.
3. cikk
Az egyenleg kiszámítása és költségvetési
elszámolása
1. A
… határozat 7. cikkének alkalmazásában egy adott költségvetési év egyenlege a
következővel egyenlő: a költségvetési év vonatkozásában beszedett bevételek és
a költségvetési év előirányzataira teljesített kifizetések különbözete plusz a
... rendelet (a továbbiakban: a költségvetési rendelet)[16] 9.
cikkének értelmében a költségvetési évre áthozott előirányzatok.
A különbözetet vagy növelik vagy pedig csökkentik
a visszavont kötelezettségvállalási előirányzatok előző költségvetési évekről
áthozott nettó összegével. A költségvetési rendelet 5. cikkének (1)
bekezdésétől eltérve a különbözet a következőkkel is nő vagy csökken:
a) az előző költségvetési évről a költségvetési
rendelet 9. cikkének (1) és (4) bekezdése értelmében áthozott nem differenciált
előirányzatokat az euróárfolyam változása miatt meghaladó kifizetések;
b) a költségvetési év során realizált
árfolyamnyereség, illetve -veszteség egyenlege.
2. A
Bizottság az adott időpontban rendelkezésre álló adatok alapján minden
költségvetési év októberének végéig becslést készít a teljes év folyamán
beszedendő saját forrásokról. Az eredeti
becsléshez képest észlelhető minden különbség okot adhat a következő évre
készített költségvetési tervezethez módosító indítvány, illetve az adott évre
költségvetés-módosítás benyújtásához.
II. fejezet
Az ellenőrzésre és a felügyeletre vonatkozó
rendelkezések,
valamint a kiegészítő
jelentéstételi követelmények
4. cikk
A jogosultságokat érintő csalás és
szabálytalanság bejelentése
1. Az
egyes negyedévek végét követő két hónapban a tagállamok megküldik a
Bizottságnak a … határozat 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett
saját forrás vonatkozásában a 10 000 EUR-t meghaladó összegű jogosultságok
esetében feltárt csalások és szabálytalanságok ismertető jellegű jegyzékét.
Az első albekezdésben meghatározott időszakon
belül mindegyik tagállam tájékoztatja a Bizottságot azon csalási és
szabálytalansági ügyek állásáról, amelyeket már bejelentett a Bizottságnak, és
amelyek esetében még nem számolt be a jogosultság beszedéséről, törléséről vagy
elmaradásáról.
2. A
tagállamok hathavonta megküldik a Bizottságnak a … határozat 2. cikke (1)
bekezdésének c) pontjában említett saját forrás vonatkozásában a 10 000
EUR-t meghaladó összegű jogosultságok esetében az előző hat hónapban feltárt
csalások és szabálytalanságok ismertető jellegű jegyzékét.
3. A
… határozat 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett saját forrás
beszedéséért felelős gazdasági szereplők a 10 000 EUR-t meghaladó
jogosultságokat érintő bármely csalást vagy szabálytalanságot egy hónapon belül
bejelentik a Bizottság felé azt követően, hogy az a tudomásukra jutott.
4. A
Bizottság az e cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említett ismertetés
részleteire vonatkozó végrehajtási aktusokat, valamint a sajátforrás-becslések
vizsgálatára vonatkozó rendelkezéseket fogad el. A
végrehajtási aktusok elfogadására a 9. cikk (2) bekezdésében ismertetett
tanácsadó bizottsági eljárás révén kerül sor.
5. Az
e cikk (1), (2) és (3) bekezdésében említett bejelentésekről összefoglaló
készül, amely bekerül a Szerződés 325. cikkének (5) bekezdésében említett
bizottsági jelentésbe.
5. cikk
Ellenőrzés és felügyelet
1. A
saját források beszedéséért felelős tagállamok vagy gazdasági szereplők minden
szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy a ... határozat 2.
cikkének (1) bekezdésében meghatározott jogosultság szerinti összegeket a
Bizottság rendelkezésére bocsássák, illetve befizessék neki.
2. A
tagállamok elvégzik a … határozat 2. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontjában
említett saját források megállapítására és rendelkezésre bocsátására vonatkozó
ellenőrzéseket és vizsgálatokat.
A saját források beszedéséért felelős
gazdasági szereplők elvégzik a … határozat 2. cikke (1) bekezdésének b)
pontjában említett saját források beszedésére és a Bizottságnak való befizetés
folyamatára vonatkozó ellenőrzéseket és vizsgálatokat.
3. A
saját források beszedéséért felelős tagállamok és gazdasági szereplők a
Bizottság kérésére további ellenőrzéseket végeznek. A Bizottság kérése
ismerteti a további ellenőrzés szükségességének indokait. A tagállamok és a
gazdasági szereplők a Bizottság kérésére a Bizottságot bevonják az általuk
végzett ellenőrzésekbe. A Bizottság ehelyett
bekérhet bizonyos dokumentumokat.
4. A
saját források beszedéséért felelős gazdasági szereplők a Bizottság
rendelkezésére bocsátják a rendelkezésükre álló olyan belső és külső
ellenőrzési, illetve tanácsadói jelentéseket, amelyek elemzik a saját források
beszedésére és azok Bizottságnak való befizetésére használt rendszereket.
5. A
Bizottság is végezhet helyszíni ellenőrzést. Amennyiben
e rendelet alkalmazása megköveteli, a Bizottság ilyen ellenőrzésre
felhatalmazott megbízottai hozzáférést kapnak a saját források megállapítását,
rendelkezésre bocsátását és befizetését igazoló dokumentumokhoz és minden egyéb
vonatkozó dokumentumhoz.
6. A saját
források beszedéséért felelős tagállamoknak és gazdasági szereplőknek
segíteniük kell az (5) bekezdésben említett ellenőrzéseket.
7. Amennyiben
a Bizottság is részt vesz az ellenőrzésben, a Bizottság az (5) bekezdésben
meghatározott hozzáférést élvez az ellenőrzés tárgyát képező igazoló és egyéb
kapcsolódó dokumentumokhoz.
8. Amennyiben
az ellenőrzés GNI-alapú saját forrásra vonatkozik, a Bizottság hozzáférést kap
az 1287/2003/EK, Euratom rendelet 3. cikkében említett statisztikai eljárási és
alapstatisztikai dokumentumokhoz.
9. A
(2) bekezdésben említett ellenőrzések nem érintik a következőket:
a) a tagállamok révén nemzeti törvényi,
rendeleti, illetve közigazgatási rendelkezéseikkel összhangban végzett
ellenőrzések;
b) a Szerződés 287. és 319. cikkében foglalt
intézkedések;
c) a Szerződés 322. cikke (1) bekezdésének b)
pontja szerinti ellenőrzések.
10. A
Bizottság az érintett tagállammal közösen minden évben megvizsgálja az
összesített adatokat, hogy vannak-e bennük számítási hibák, különösen az 1287/2003/EK,
Euratom rendelet révén létrehozott GNI-bizottság által bejelentett esetekben. Ennek során egyedi esetekben – ha másképp
lehetetlen a megfelelő értékelés – a Bizottság a számításokat és a statisztikai
alapokat is ellenőrizheti, kivéve az egyes vállalkozásokkal vagy személyekkel
kapcsolatos adatokat. A Bizottság tiszteletben
tartja a statisztikák bizalmasságára vonatkozó nemzeti szabályokat.
6. cikk
A tagállamok jelentései az általuk végzett
ellenőrzésekről
A tagállamok évente részletes jelentést
nyújtanak be a Bizottságnak a saját források megfelelő beszedésére vonatkozóan
végzett ellenőrzéseikről és azok eredményéről, az összesített adatokról,
valamint a […/…] határozatot végrehajtó rendeletek alkalmazása során felmerült
fontos problémákkal kapcsolatos elvi kérdésekről, különösen pedig a vitás
pontokról. A jelentéseket az érintett
költségvetési évet követő év március 1-jéig megküldik a Bizottságnak. E jelentések alapján a Bizottság összefoglaló
jelentést készít, amelyet valamennyi tagállammal ismertet.
A Bizottság az (1) bekezdésben említett éves
tagállami jelentések formáját meghatározó végrehajtási aktusokat fogad el. A végrehajtási aktusok elfogadására a 9. cikk (2)
bekezdésében ismertetett tanácsadó bizottsági eljárás révén kerül sor.
A Bizottság háromévente jelentést tesz az
Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az 5. cikkben említett ellenőrzésekről.
7. cikk
A Bizottság megbízottainak jogköre és
kötelezettségei
1. A
Bizottság az 5. cikkben említett ellenőrzések céljára kinevezi valamelyik
tisztviselőjét vagy egyéb alkalmazottját (a továbbiakban: megbízott).
A Bizottság minden egyes ellenőrzés esetében
megbízólevelet ad megbízottainak, amely tartalmazza azok személyazonosságát és
hivatalos minőségét.
A tagállamok által a Bizottsághoz kirendelt
nemzeti szakértők részt vehetnek az ellenőrzésekben.
Az érintett saját források beszedéséért
felelős tagállam vagy gazdasági szereplő kifejezett és előzetes egyetértésével
a Bizottság megfigyelőként más tagállam tisztviselőinek segítségét is igénybe
veheti. A Bizottság biztosítja, hogy ezek a
tisztviselők eleget tesznek a (3) bekezdésben foglaltaknak.
2. A helyszíni
és a közös ellenőrzések során a megbízottak az érintett tagállam tisztviselőire
vonatkozó szabályoknak megfelelően járnak el. A
(3) bekezdésben foglaltak értelmében szakmai titoktartás kötelezi őket.
A megbízott szükség esetén kapcsolatba léphet az
adóssal, kizárólag az 5. cikkben említett ellenőrzéssel kapcsolatban és azon
tagállam illetékes hatóságain keresztül, amelyben a saját források beszedésére
vonatkozó eljárásokat vizsgálják.
3. Az
(1) és (2) bekezdés értelmében bármilyen formában közölt vagy szerzett
információ szakmai titoktartás hatálya alá tartozik, és az információ
begyűjtésének színhelyéül szolgáló tagállam nemzeti jogszabályai, illetve az
uniós intézmények vonatkozó rendelkezései alapján a hasonló információkat
megillető védelemben részesül.
Az ilyen információ csak a vizsgált szervezet
és az uniós vagy tagállami intézmények azon alkalmazottaival közölhető,
amelyeket munkakörüknél fogva értesíteni kell; az ilyen információ kizárólag a
saját források beszedéséért felelős azon tagállam vagy gazdasági szereplő
előzetes hozzájárulásával használható fel az e rendeletben meghatározottól eltérő
célokra, amely kiadta azt.
Az első és második albekezdés az Unió
tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira, valamint a kirendelt nemzeti
szakértőkre alkalmazandó.
4. A
Bizottság biztosítja, hogy a hatáskörében eljáró megbízottak és más személyek
betartják a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[17] és a 45/2001/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet[18] rendelkezéseit, valamint a személyes adatok
védelmére vonatkozó egyéb uniós és nemzeti szabályokat.
8.
cikk
Az
ellenőrzések előkészítése és lefolytatása
1. A
Bizottság kellően indokolt közleményben megfelelő időben értesíti az
ellenőrzésről a saját források beszedéséért felelős azon tagállamot vagy gazdasági
szereplőt, amelynek beszedési eljárásait vizsgálni fogják. Amennyiben az ellenőrzés a saját források
beszedéséért felelős gazdasági szereplőt érint, az ellenőrzésről az ellenőrzés
helyszínéül szolgáló tagállamot is értesíteni kell. Az
ellenőrzésen az érintett tagállam megbízottai is részt vehetnek.
2. Az
5. cikk (3) bekezdése szerinti, a Bizottság részvételével zajló ellenőrzés
során a munkaszervezésért és az érintett részlegekkel való kapcsolattartásért a
saját források beszedéséért felelős tagállam vagy gazdasági szereplő által
kijelölt részleg felel.
3. Az
5. cikk (5) bekezdésében említett helyszíni ellenőrzéseket a megbízottak
végzik. A munkaszervezés, valamint az
ellenőrzésben érintett részleggel – adott esetben az adóssal – való
kapcsolattartás céljából a megbízottak a helyszíni ellenőrzés előtt felveszik a
kapcsolatot a saját források beszedéséért felelős tagállam kijelölt
tisztviselőivel vagy a gazdasági szereplővel. Ilyen
ellenőrzés esetén a megbízólevélhez mellékelik az ellenőrzés céljának és
tárgyának ismertetését.
4. Az
5. cikk (8) bekezdésében említett, a GNI-alapú saját forrásokra vonatkozó
ellenőrzéseket a megbízottak végzik. A
munkaszervezés érdekében a megbízottak felveszik a kapcsolatot az érintett
tagállam illetékes hatóságaival.
5. Az
érintett tagállam vagy gazdasági szereplő biztosítja, hogy a saját források
megállapításáért, beszedéséért és rendelkezésre bocsátásáért felelős részleg
vagy ügynökség, valamint az ezekre irányuló ellenőrzéssel megbízott hatóság
megadja a megbízottaknak a feladataik ellátásához szükséges segítséget.
Az 5. cikk (5) bekezdésében említett helyszíni
ellenőrzés alkalmazásában az érintett tagállam vagy gazdasági szereplő
megfelelő időben tájékoztatja a Bizottságot az ellenőrzésben való részvétellel
és a megbízottaknak feladataik ellátásához történő segítségnyújtással megbízott
személyekről és hivatalos minőségükről.
6. Az
elvégzett helyszíni, illetve a Bizottság részvételével zajló ellenőrzés
eredményét a megfelelő csatornák révén három hónapon belül közlik az érintett
tagállammal vagy gazdasági szereplővel. A
jelentés címzettje a jelentés kézhezvételét követő három hónapon belül
benyújtja észrevételeit. A Bizottság azonban
kellő indokolással ellátva kérheti, hogy a jelentés címzettje egyes pontokkal
kapcsolatban a jelentés kézhezvételét követő egy hónapon belül nyújtsa be
észrevételeit. Az érintett tagállam vagy
gazdasági szereplő közlemény útján megtagadhatja a válaszadást; a közleményben
részleteznie kell a Bizottság kérésének teljesítését akadályozó körülményeket.
Ezt követően a tagállam helyszíni, illetve a
Bizottság részvételével zajló ellenőrzéseinek eredményét és az észrevételeket
ismertetik a többi tagállammal.
Amennyiben a helyszíni vagy a Bizottság
részvételével zajló ellenőrzés nyomán szükségessé válik a saját forrásokkal
kapcsolatban a Bizottságnak megküldött bevallásban vagy kimutatásban szereplő
adatok módosítása vagy helyesbítése és a helyesbítésekhez új bevallásra vagy
kimutatásra van szükség, akkor az új bevallásban vagy kimutatásban tett jegyzetek
révén azonosítják a szükséges változtatásokat.
III. fejezet
Tanácsadó bizottság és záró rendelkezések
9. cikk
A saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó
bizottság (ACOR) eljárása
1. A Bizottságot a
saját forrásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság (ACOR) segíti. A bizottság a 182/2011/EU
rendelet értelmében vett bizottság.
2. Az e bekezdésre
történő hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 4. cikke alkalmazandó.
10. cikk
Záró rendelkezések
Az 1026/1999/EK, Euratom rendelet hatályát
veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre, a …
határozattal hatályon kívül helyezett 2007/436/EK, Euratom határozat
rendelkezéseire és a … tanácsi rendelettel[19] hatályon kívül helyezett 1150/2000/EK,
Euratom rendeletre való, az e rendelet mellékletében található megfelelési táblázatban
feltüntetett hivatkozások az e rendeletre való hivatkozásként és a megfelelési
táblázattal összhangban értelmezendők.
11. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
2014. január 1-jétől kezdve alkalmazandó.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező és
közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, […]-án/én
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
MELLÉKLET
Megfelelési
táblázat
 2007/436/EK, Euratom határozat || 1026/1999/EK, Euratom rendelet || 1150/2000/EK, Euratom rendelet || A jelen rendelet
   ||   ||   || 1. cikk (1) bekezdés
   ||   ||   || 1. cikk (2) bekezdés
   ||   || 5. cikk || 1. cikk (3) bekezdés
 2. cikk (7) bekezdés első albekezdés ||   ||   || 2. cikk (1) bekezdés
 2. cikk (7) bekezdés második albekezdés ||   ||   || 2. cikk (2) bekezdés
 3. cikk (3) bekezdés ||   ||   || 2. cikk (3) bekezdés
   ||   || 15. cikk || 3. cikk (1) bekezdés
   ||   || 16. cikk || 3. cikk (2) bekezdés
   ||   || 6. cikk (5) bekezdés || 4. cikk
   ||   || 17. cikk (1) bekezdés || 5. cikk (1) bekezdés
   ||   || 18. cikk (1) bekezdés || 5. cikk (2) bekezdés a) pont
   ||   || 18. cikk (2) bekezdés || 5. cikk (3) bekezdés
   ||   ||   || 5. cikk (4) bekezdés
   ||   || 18. cikk (3) bekezdés || 5. cikk (5) bekezdés
   ||   || 18. cikk (2) bekezdés || 5. cikk (6) bekezdés
   ||   || 18. cikk (2) és (3) bekezdés || 5. cikk (7) bekezdés
   ||   ||   || 5. cikk (8) bekezdés
   ||   || 18. cikk (4) bekezdés || 5. cikk (9) bekezdés
   ||   || 19. cikk || 5. cikk (10) bekezdés
   ||   || 17. cikk (5) bekezdés és 18. cikk (5) bekezdés || 6. cikk
   || 1. cikk ||   || 7. cikk (1) bekezdés
   || 3. cikk (1) bekezdés ||   || 7. cikk (2) bekezdés
   || 5. cikk ||   || 7. cikk (3) és (4) bekezdés
   || 2. cikk (1) és (2) bekezdés ||   || 8. cikk (1) bekezdés
   || 3. cikk (2) bekezdés ||   || 8. cikk (2), (3) és (4) bekezdés
   || 4. cikk ||   || 8. cikk (5) bekezdés
   || 6. cikk || 18. cikk (2) bekezdés || 8. cikk (6) bekezdés
   ||   || 20. és 21. cikk || 9. cikk
   ||   ||   || 10. cikk
   ||   ||   || 11. cikk
[1]               HL L […],
[…], […] o.
[2]               HL L 163.,
2007.6.23., 17. o.
[3]               HL L 130.,
2000.5.31., 1. o., a 2004. november 16-i 2028/2004/EK, Euratom tanácsi
rendelettel (HL L 352., 2004.11.27., 1. o.) és a 2009. január 26-i 105/2009/EK,
Euratom tanácsi rendelettel (HL L 36., 2009.2.5., 1. o.) módosított formában.
[4]               HL L 126.,
1999.5.20., 1. o.
[5]               HL L […],
[…], […] o.
[6]               HL C […],
[…], […] o.
[7]               HL C […],
[…], […] o.
[8]               HL C […],
[…], […] o.
[9]               HL L […],
[…], […] o., a […] által módosított formában.
[10]             HL L 163.,
2007.6.23., 17. o.
[11]             HL L 130.,
2000.5.31., 1. o.
[12]             HL L 55., 2011.2.28.,
13. o.
[13]             HL L 126.,
1999.5.20., 1. o.
[14]             Amennyiben
a … határozat 2. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett jogalkotási aktus
különböző kulcsot ír elő a szabályozott piacokon belül, illetve azokon kívül lebonyolított
tranzakciók esetében, akkor ez alapján módosítják a saját forrásokra
alkalmazandó adókulcsokat.
[15]             HL L 181.,
2003.7.19., 1. o.
[16]             HL L […],
[…], […] o.
[17]             HL L 281.,
1995.11.23., 31. o.
[18]             HL L 8., 2001.1.12.,
1. o.
[19]             HL L […],
[…], […] o.