Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0233

Javaslat: a Tanács rendelete a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1212/2005/EK rendelet módosításáról  /* COM/2009/0233 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 15.5.2009COM(2009) 233 véglegesJavaslat:A TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1212/2005/EK rendelet módosításárólINDOKOLÁS1) A JAVASLAT HÁTTERE |110 | A javaslat okai és céljai Ez a javaslat a legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazására vonatkozik a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalával összefüggő eljárásban. |120 | Háttér-információk A javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben, az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálat eredményeként jött létre. |139 | Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A legutóbb a 2009. április 6-i 282/2009/EK tanácsi rendelettel módosított, a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1212/2005/EK tanácsi rendelet. |141 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. |2) KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekeltekkel |219 | Az eljárásban érintett érdekelt feleknek a vizsgálat során már lehetőségük volt arra, hogy az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban fellépjenek érdekeik védelmében. |Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |229 | Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |230 | Hatásvizsgálat Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, tartalmazza viszont a megvizsgálandó körülmények részletes felsorolását. |3) A JAVASLAT JOGI ELEMEI |305 | A javaslat összefoglalása Az 1212/2005/EK rendelettel a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó, nem temperálható („nem kovácsolható”) öntöttvasból készült egyes öntvények behozatalára. A Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése értelmében 2008. március 20-án időközi felülvizsgálatot indított. A felülvizsgálat a termékkör vizsgálatára korlátozódott. A vizsgálat megállapította, hogy az eredeti vizsgálat lemezgrafitos öntöttvasból, valamint gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre vonatkozott. Megerősítést nyert, hogy a lemezgrafitos és gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények közötti kismértékű különbségek ellenére azok egyetlen terméknek tekinthetők. Emellett az is megállapítást nyert, hogy a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények technikai szempontból nem minősíthetők nem temperálhatónak, mivel a vas nyomóerő kifejtésével alakítható. A Bizottság ezért azt javasolja a Tanácsnak, hogy fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, amely az 1212/2005/EK rendeletet az említett rendelet hatálya alá tartozó termékkör egyértelművé tétele, valamint az esetleges téves értelmezések elkerülése érdekében módosítja. A rendeletet legkésőbb 2009. június 20-ig ki kell hirdetni az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában. |310 | Jogalap A legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet). |329 | A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: |331 | Az alaprendelet, amely meghatározza az intézkedés formáját, nem hagy teret nemzeti döntéshozatalnak. |332 | Nem kell feltüntetni, hogy a Közösségre, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, gazdasági szereplőkre és a polgárokra eső pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, illetve hogy milyen arányban áll a javaslat célkitűzésével. |A jogi aktus típusának megválasztása |341 | Javasolt aktus: rendelet. |342 | Más eszközök az alábbi ok miatt nem lennének megfelelőek: A fent említett alaprendelet nem rendelkezik más választási lehetőségről. |4) KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |409 | A javaslatnak nincs hatása a Közösség költségvetésére. |Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1212/2005/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikkére,tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott bizottsági javaslatra, mivel:A. MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK1.  Az 1212/2005/EK rendelettel[2] (a továbbiakban: a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes öntvények behozatalára. Az egyedi vámtételek mértéke 0 % és 37,9 % között mozog, a maradékvám szintje pedig 47,8 %-on lett meghatározva. A 2006/109/EK bizottsági határozat[3], valamint a 268/2006/EK tanácsi rendelet[4] elfogadta több vállalat, valamint a gépek és elektronikai termékek behozatalával és kivitelével foglalkozó kínai kereskedelmi kamara (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronics Products, a továbbiakban: CCCME) részéről tett közös kötelezettségvállalási ajánlatát. Tekintettel számos új exportáló gyártótól érkezett kérelemre, a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet időről időre (legutóbb 2009 áprilisában[5]) módosult.B. A FELÜLVIZSGÁLAT ÉS ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSA2.  A Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján 2007. november 8-án időközi felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtottak be. A kérelmet az Eurofonte (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be kilenc európai gyártó nevében. A kérelmező állítása szerint nem egyértelmű a végleges intézkedéseket tartalmazó rendeletben meghatározott intézkedések hatálya. A kérelmező azt állítja, hogy a termékkör pontosítására van szükség a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények tekintetében, és különösen annak egyértelmű meghatározása szükséges, hogy az öntvények e típusai az érintett termék meghatározása alá tartoznak-e.3.  Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel[6] (a továbbiakban: értesítés felülvizsgálat megindításáról) az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján vizsgálatot indított. A vizsgálat hatálya azon termék meghatározására irányult, amelyre a hatályban lévő intézkedések vonatkoznak.4.  A Bizottság a felülvizsgálat megindításáról értesítette az ismert közösségi gyártókat, importőröket és felhasználókat, az exportáló ország képviselőit, valamint az ismert kínai exportőröket. A Bizottság információt kért valamennyi fent említett féltől, illetve azoktól, akik a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. A Bizottság ezenkívül lehetőséget biztosított az érdekelt feleknek arra, hogy írásban észrevételeket tegyenek, illetve meghallgatást kérjenek.5.  Tizenöt közösségi gyártó, kilenc, a közösségi exportáló gyártókkal kapcsolatban nem álló közösségi importőr, egy közösségi felhasználó és tizenhét kínai exportáló gyártó nyújtotta be a kitöltött kérdőívet.6.  Kérésre a következő hat érdekelt félnek biztosítottak meghallgatás: a kérelmező, egy közösségi gyártó és négy importőr.C. AZ ÉRINTETT TERMÉK7.  Az érintett terméket a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet 1. cikkében meghatározottakkal összhangban a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 7325 10 50, 7325 10 92 és ex 7325 10 99 KN-kód (Taric kód: 7325 10 99 10) alá besorolt, nem temperálható öntöttvasból készült, földben vagy föld alatt elhelyezkedő rendszerek lefedésére és/vagy megközelítésének biztosítására használt, géppel vagy nem géppel előállított, bevonattal ellátott, festett vagy más anyaggal készült öntvények – a tűzcsapokat kivéve –, valamint ezek részei alkotják.8.  Ugyanazon rendeletnek a termékmeghatározásról szóló része – elsősorban a (18) preambulumbekezdés – megemlíti, hogy az öntvények lemezgrafitos vagy gömbgrafitos öntöttvasból készülnek, és a (20)–(21) preambulumbekezdésben ismertetett bizonyos különbségek ellenére a (22) és (29) preambulumbekezdés megállapítja, hogy az öntvények minden típusa ugyanazon alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, alapvetően ugyanazokra a célokra használatos, és ugyanazon termék különböző típusainak tekinthető.9.  Számos fél állította, hogy a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet 1. cikkében az intézkedések hatálya alá tartozó termék leírására használt fogalom („nem kovácsolható öntöttvasból készült öntvények”) nem vonatkozik a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre. Egyes felek egy másik KN-alszám alapján (KN-kód: 7307 19 10) a temperöntvény csőszerelvényekre hivatkoztak, melyek esetében a Kombinált Nómenklatúra erre vonatkozó magyarázó megjegyzése megállapítja, hogy a gömbgrafitos vasöntvény temperálható. Ezért egyes érdekelt felek azt állították, hogy a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények nem tartoznak a rendelet hatálya alá, akkor sem, ha a rendelet leíró részében az szerepel, hogy az öntvények különböző típusai ugyanazon termék különböző típusainak is tekinthetők.D. A VIZSGÁLAT MEGÁLLAPÍTÁSAI1. Előzetes megjegyzések10.  Több érdekelt fél állította, hogy a termékkör felülvizsgálata nem megfelelő a kérdés vizsgálatához, és a Bizottságnak vagy új dömpingellenes vizsgálatot kellene indítania az alaprendelet 5. cikke alapján, vagy pedig az intézkedések kijátszásával foglalkozó vizsgálatra lenne szükség, az alaprendelet 13. cikke alapján.11.  Mivel a vizsgálat elsődleges célja az eredeti vizsgálat hatályának felülvizsgálata és szükség szerint a rendelkező rész ennek megfelelő kiigazítása, az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján a termékkör felülvizsgálata ebben az esetben megfelelő eljárásnak tekinthető. Az alaprendelet 5. cikke alapján új vizsgálat indítása, illetve az alaprendelet 13. cikke alapján az intézkedések kijátszásával foglalkozó vizsgálat más körülményekre alkalmazható. Az előbbi többek között olyan vizsgálat indítására használható fel, amely az eredeti vizsgálatban nem szereplő termékre irányul (például különböző termékmeghatározás alkalmazása révén, vagy annak következtében, hogy a termék olyan országból származik, amelyre nem vonatkoznak az intézkedések). Az utóbbi abban az esetben szolgálhat a vizsgálat alapjául, ha az intézkedés hatálya alá tartozó termék esetében az intézkedések kijátszására kerül sor. Az intézkedéseknek ez a két típusa következésképpen nem alkalmazható a jelenlegi körülmények között.12.  E felülvizsgálat megindítása tehát szavatolja a dömpingellenes intézkedések megfelelő alkalmazását.2. Az eredeti vizsgálat elemzése13.  Első lépésként az eredeti vizsgálat elemzésére került sor annak megállapítása céljából, hogy a vizsgálat teljes mértékben kiterjedt-e nem csupán a lemezgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre, hanem a gömbgrafitos öntöttvasból készültekre is.14.  Először is meg kell jegyezni, hogy az eredeti vizsgálat megindításáról szóló értesítésben[7] a termék leírásában a következő szerepel: „a Kínai Népköztársaságból származó, rendszerint a 7325 10 50, 7325 10 92 és ex 7325 10 99 KN-kód alá besorolt, nem temperálható öntöttvasból készült, földben vagy föld alatt elhelyezkedő rendszerek lefedésére és/vagy megközelítésének biztosítására használt (…) egyes cikkek”.15.  A „rendszerint (…) besorolt” kifejezésből egyértelmű, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben említett KN-kódok – szokásos módon – csak tájékoztatásul szolgálnak. Ezért az érdekelt felek feltételezhették volna, hogy nem csupán az említett KN-kódok alá sorolt termékek képezik a vizsgálat tárgyát. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő, a termékkörre vonatkozó információkat további adatok egészítették ki, amelyek az eredeti panasz nem titkos változatában – amely az eljárásban érintett valamennyi fél számára hozzáférhető volt, és amelyet a panaszban szereplő valamennyi exportáló gyártó, importőr és felhasználó számára elküldtek – voltak feltüntetve.16.  A panasz nem titkos változatában az érintett termék meghatározása megegyezik az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő meghatározással. Az általános leírás további magyarázata a panasz 3.2.–3.7. pontjában szerepel. Az említett pontokban szereplő információk alapján a panasz a lemezgrafitos és a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre egyaránt kiterjedt. Például a 3.5. pont megemlíti, hogy „a termék nem temperálható öntöttvasból készül, ami lehet lemezgrafitos vagy gömbgrafitos öntöttvas”. Emellett a lemezgrafitos vagy gömbgrafitos öntöttvasból készülő öntvények előállítási folyamatát a panasz nem titkos változatának 3.4. pontja ismerteti.17.  Ezen kívül semmi sem utalt arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés korlátozottabb termékkörre terjedni ki, mint a panasz.18.  Az eredeti vizsgálat során továbbá a dömpingre és a kárra vonatkozó, begyűjtött adatok mind a lemezgrafitos, mind a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre vonatkoznak. A kérdőívekben, amelyeket megkaptak a Bizottság által ismert érdekelt felek, továbbá azok az érdekelt felek, akik jelentkeztek a Bizottságnál és kérdőívet igényeltek, azon terméktípusok leírásában, amelyeket termék besorolás céljából (termékkód) jelenteni kellett, szintén szerepelt mindkét típus. Ezért valamennyi együttműködő fél számára, aki kérdőívet kapott, egyértelmű volt, hogy a vizsgálat mind a lemezgrafitos, mind a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre kiterjed. Emellett az a tény, hogy a termékbesorolásban mindkét típus jelen volt, biztosította, hogy valamennyi, a dömpingre, kárra, ok-okozati összefüggésekre és közösségi érdekre vonatkozó, az eredeti vizsgálatban szereplő megállapítás a lemezgrafitos és a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre egyaránt vonatkozzék.19.  Ráadásul az érdekelt feleknek küldött, a végleges intézkedéseket nyilvánosságra hozó szöveg, valamint a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet több alkalommal is megemlítette, hogy az öntvények készülhetnek mind lemezgrafitos, mind gömbgrafitos öntöttvasból – lásd a (18), (20) és (21) preambulumbekezdést. A két öntvénytípus közötti különbséget megvizsgálták és megmagyarázták (lásd az említett preambulumbekezdéseket). Végezetül a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet következtetése szerint, amint azt a (22) preambulumbekezdés is kimondja, a vizsgálat során feltárult, hogy a lemezgrafitos és gömbgrafitos öntöttvas közötti különbségek ellenére az öntvények minden típusa ugyanazon alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, alapvetően ugyanazokra a célokra használatos, és ugyanazon termék különböző típusainak tekinthető.20.  Az előbbiek alapján levonható az a következtetés, hogy az eredeti vizsgálat vonatkozik mind a lemezgrafitos, mind a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre. Még ha azt is tételezzük fel, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben ez nem volt egyértelmű, az érdekelt feleknek számos alkalommal nyílt lehetőségük megbizonyosodni arról, hogy a vizsgálat a lemezgrafitos és gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre egyaránt kiterjed, mivel ez szerepelt a panasz nem titkos változatában, a kérdőívekben, és az érdekelt feleket a vizsgálat végleges megállapításokat nyilvánosságra hozó szakaszában tájékoztatták is erről.21.  A felülvizsgálat végleges megállapításainak nyilvánosságra hozatalát követően az egyik érdekelt fél azt állította, hogy az eredeti vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a termékkört egyértelműen jelezni kellett volna. Mivel ez az értesítés csak a nem temperálható öntöttvasakat említette, egy vállalat, amely temperálható öntöttvasból készült öntvényeket importál, ezt úgy értelmezte, hogy a vizsgálat nem terjed ki termékeire, ezért nem is szükséges elolvasnia a panasz nem titkos változatát.22.  Az eredeti vizsgálat megindításáról szóló értesítés szövege alapján nem állítható, hogy a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények explicit vagy implicit módon kimaradtak az érintett termék fogalmának meghatározásából. Kiinduló pontként meg kell jegyezni, hogy az eredeti vizsgálat megindításáról szóló értesítés első bekezdése szerint „a Bizottsághoz panasz érkezett, amely azt állította, hogy a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatala dömpingelt formában történik, és ezáltal jelentős kárt okoz a közösségi gazdasági ágazatnak”. Másodsorban pedig a második szakasz („A termék”) megemlíti, hogy az eljárás a nem temperálható öntöttvasból készült, földben vagy föld alatt elhelyezkedő rendszerek lefedésére és/vagy megközelítésének biztosítására használt öntvényekre terjed ki, azt azonban nem teszi egyértelművé, hogy mit ért a „nem temperálható” kifejezés alatt. Ezzel összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben említett KN-kódok „csak tájékoztató jellegűek”, ezért nem állítható, hogy korlátoznák azt, hogy az eredeti vizsgálat mely termékekre vonatkozik. Ennek alapján már az eljárás megindításáról szóló értesítés is tartalmaz olyan elemeket, amelyek jelzik a gömbgrafitos öntöttvasból készült, földben vagy föld alatt elhelyezkedő rendszerek lefedésére és/vagy megközelítésének biztosítására használt öntvények importőrei vagy exportáló gyártói számára, hogy a vizsgálat kiterjedhet a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre is. A fentiekre tekintettel ezt az érvet elutasították.23.  Még feltételezve is, hogy nem így történt, a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés már egyértelműen fogalmazott ezen a téren. A szöveg a 3. szakaszban (a felülvizsgálat indokai) megjegyezte, hogy jóllehet a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet leíró része kiterjedt a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre is, szükséges lehet, hogy a rendelet rendelkező részének hatályát ebben a tekintetben egyértelművé tegyék. Az értesítés kifejezetten felkért minden érintett szereplőt, hogy ismertesse véleményét, és szolgáltasson azt alátámasztó bizonyítékot. Az érintett importőr azonban nem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy egy vagy több beszállítója számára, amelyek termékeire vámot vetettek ki, nem volt egyértelmű, hogy az eredeti vizsgálat vonatkozott a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre is. Ebben az összefüggésben azt is meg kell jegyezni, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés 9. szakasza hangsúlyozta, hogy minden olyan fél, aki új felülvizsgálatot kíván kérelmezni, megteheti azt az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján. Egyetlen olyan exportőr sem állította azonban, amelynek termékeire vámot vetettek ki, hogy az eredeti vizsgálat során nem volt számára egyértelmű, hogy a vizsgálat a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre is vonatkozott, és hogy emiatt új felülvizsgálat megindítására lenne szükség, amely a termékeire (többek között a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre) kivetett vám ismételt kiszámítására irányulna.24.  A fentiekre tekintettel az érdekelt fél érveit elutasították.3. A gömbgrafitos öntöttvasból és a lemezgrafitos öntöttvasból készült öntvények összehasonlítása25.  Annak egyértelművé tétele érdekében, hogy a lemezgrafitos öntöttvasból és a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények tekintetében a végleges intézkedéseket tartalmazó rendeletben tett megállapítások valóban helytállók-e, a Bizottság megvizsgálta, hogy megfelel-e a valóságnak az az állítás, hogy a gömbgrafitos öntöttvasból és a lemezgrafitos öntöttvasból készült öntvények ugyanazon alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, alapvetően ugyanazokra a célokra használatosak, és ugyanazon termék különböző típusainak tekinthetők, amint az a végleges intézkedéseket tartalmazó rendeletben szerepel.a) Fizikai, kémiai, műszaki tulajdonságok és felcserélhetőség26.  A fizikai tulajdonságokat tekintve az öntvény végső formáját a termék célja és az összeszerelési jellemzők is befolyásolják, de a terméknek minden esetben alkalmazkodnia kell az érvényes szabványokhoz, melyeket többek között az EN 1561, EN 1563, EN 124 és EN 1433 szabványokban határoztak meg.27.  Az öntvények kémiai jellemzői tekintetében mind a lemezgrafitos, mind a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények vas és szén ötvözetei. Jóllehet a nyersanyag szerkezetében, valamint az előállítási folyamat során hozzáadott anyagokban (pl. magnézium) csekély mértékű eltérések tapasztalhatók, a végtermékek között ebben a tekintetben nincs jelentős különbség.28.  Meg kell jegyezni, hogy a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények előállítása során alkalmazott magnézium hatására az öntöttvas mikroszerkezete megváltozik, és a lemezes/réteges forma helyett (amely a lemezgrafitos öntöttvasra jellemző) gömbös lesz. A gömbgrafitos öntöttvas hétköznapi elnevezése angolul „ductile iron” (képlékeny, formázható öntvény), ám pontosabb kifejezés rá a „spheroidal graphite cast iron” (gömbgrafitos vasöntvény).29.  A műszaki jellemzők tekintetében a vizsgálat során bebizonyosodott, hogy a gömbgrafitos öntöttvas a lemezgrafitos öntöttvassal szemben olyan műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, amelyek nyomással szembeni magasabb törési ellenállást, valamint nyomóerő kifejtésekor jóval nagyobb mértékű törés nélküli alakítást tesznek lehetővé; a gömbgrafitos öntöttvas tehát képlékeny, míg a lemezgrafitos nyomóerő hatására eltörik, vagyis rideg. A vizsgálat során azt is feltárták, hogy e különbség ellenére a gömbgrafitos és a lemezgrafitos öntöttvas más alapvető mechanikai/műszaki tulajdonságok terén (formálhatóság, ellenálló képesség, hajlíthatóság) összehasonlítható.30.  Emellett a lemezgrafitos és gömbgrafitos öntöttvas közötti, fent említett különbségek csak az öntvény kialakítására vannak hatással (vagyis hogy szükséges-e zárszerkezet), nem pedig arra, hogy az öntvény megfelel-e céljának, vagyis annak, hogy földben vagy föld alatt elhelyezkedő rendszerek lefedésére és/vagy megközelítésének biztosítására szolgáljon.31.  A fenti célokat szolgáló öntöttvas termékeknek az EN 124 (víznyelő- és aknalefedések) és az EN 1433 (jármű- és gyalogosforgalmú területek vízelvezetői) szabványok követelményeinek kell megfelelniük. Mindkét szabvány meghatározza, hogy az öntöttvas anyagoknak (vagyis a lemezgrafitos vagy gömbgrafitos öntöttvasnak) meg kell felelniük az EN 1561 vagy EN 1563 szabványban előírt követelményeknek. Ezért a lemezgrafitos és a gömbgrafitos öntöttvas egyaránt megfelel a szabványok követelményeinek, következésképpen egymással felcserélhető terméknek tekinthető.b) Végfelhasználás32.  A fogyasztók számára az öntvények két típusa ugyanazok termék, melyet aknafedélként, a közlekedés jelentette terheléssel szembeni ellenállást biztosító anyagként használnak, illetve amely biztonságos és könnyű megközelítést biztosít a földben lévő hálózatok számára vagy felszíni víz összegyűjtésére (vízelvezető aknarács). Mindkét típus tartós, hosszú távú megoldást kínál.c) Következtetés33.  Ennek következtében megállapítható, hogy a két terméktípus közötti csekély mértékű különbség ellenére helyénvaló azokat egyetlen terméknek tekinteni, mivel mindkettő ugyanazon alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, alapvetően ugyanazokra a célokra használatos és egymással felcserélhető. Ez megerősíti az eredeti vizsgálat megállapításait, valamint a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet (18) és (20)–(22) preambulumbekezdésében foglalt megállapításokat.34.  A végleges nyilvánosságra hozatalt követően számos érdekelt fél vitatta ezeket a megállapításokat, hangsúlyozva, hogy már az eredeti vizsgálat is tévesen állította, hogy a lemezgrafitos és gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények jellemzői megegyeznek, és a vizsgálat céljából a két típus egyetlen terméknek tekinthető. E felek állítása szerint számos tényezővel bizonyítható, hogy a két öntvénytípus nem hasonlítható össze, és nem is tekinthető egyetlen terméknek. A felek hangsúlyozták i. az előállítási folyamat eltéréseit, amelyek ii. teljes mértékben eltérő fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokat eredményeznek, iii. az eltérő költségszerkezetet, valamint iv. az eltérő fogyasztói magatartást. Az állítás alátámasztására a Bizottságnak több szakértői véleményt, valamint szakmai folyóiratokban közzétett publikációkat nyújtottak be. A szakértői vélemények elsősorban a gömbgrafitos és lemezgrafitos öntöttvas közötti, a grafitszerkezetben lévő különbségeket emelték ki, valamint a műszaki különbségeket, vagyis azt a tényt, hogy nyomóerő hatására a gömbgrafitos öntöttvas alakítható, míg a lemezgrafitos öntöttvas eltörik.35.  Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy ez a vizsgálat megerősítette: valóban léteznek különbségek a két terméktípus (a gömbgrafitos öntöttvasból, illetve a lemezgrafitos öntöttvasból készült öntvények) között. A gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvény előállítási folyamata során magnéziumot adnak az anyaghoz; ennek hatására a lemezes/réteges grafitszerkezet gömbös lesz, és más műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, ilyen például a nyomóerő hatására történő, bizonyos mértékű alakíthatóság. Emellett a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvény rendszerint különleges kialakítást igényel a járófelülethez való rögzítés céljából. Emlékeztetni kell azonban arra, hogy a Bizottság következetes gyakorlata annak ellenőrzése, hogy a termékek vagy terméktípusok ugyanazon alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek-e, és alapvetően ugyanazokra a célokra használatosak-e, annak megállapítása céljából, hogy a dömpingellenes vizsgálat céljából egyetlen terméknek tekinthetők-e. Ez azt jelenti, hogy a terméktípusok nem feltétlenül egyeznek meg minden tudományos (vagy egyéb) szempontból, de bizonyos különbségek elfogadhatók, feltéve hogy az említett alapvető tulajdonságok megegyeznek. Emellett emlékeztetni kell arra, hogy az eljárás nem az érintett anyag (vagyis az öntvények) behozatala ellen irányul, hanem azon az öntvényekére, illetve részeikére, amelyek földben vagy föld alatt elhelyezkedő rendszerek, lefedésére és/vagy megközelítésének biztosítására szolgálnak . A vizsgálat megerősítette, hogy a gömbgrafit öntöttvasból készült öntvények és a lemezgrafit öntöttvasból készült öntvények alapvető tulajdonságai megegyeznek (lásd fentebb a (24)–(30) preambulumbekezdésekben szereplő érveket). Ezért azokat az állításokat, amelyek szerint gömbgrafit öntöttvasból készült öntvények és a lemezgrafit öntöttvasból készült öntvények alapvető tulajdonságai különböznek, el kell utasítani.4. Vízelvezető aknarácsok36.  Ezen vizsgálat keretében két vállalat állította, hogy az EN 1433 szabvány által szabályozott vízelvezető rendszereket ki kell vonni az intézkedések hatálya alól. Állításuk alátámasztására az érdekelt felek rámutattak arra, hogy a végleges intézkedéseket tartalmazó rendeletben csak egy másik szabvány (EN 124) szerepel, amely csatornafedelekre és víznyelőrácsokra vonatkozik, és az eredeti vizsgálat egyértelműen csatornafedelekre összpontosított.37.  A panaszos állítása szerint a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés, amely az időközi felülvizsgálat indokait tartalmazta, nem említette a vízelvezető aknarácsok kérdését, ezért az állításokat ebben a tekintetben figyelmen kívül kell hagyni. Ezt az állítást azonban el kell utasítani, mivel a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés azt is meghatározta, hogy egyértelművé kell tenni a termékkört. Az a tény, hogy különleges hangsúlyt kapott az a kérdés, vajon a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre vonatkoznak-e az intézkedések, nem zárja ki azt, hogy a termékkört érintő más kérdés ne lenne vizsgálható.38.  A Bizottság először megvizsgálta, hogy az eredeti vizsgálat vonatkozott-e vízelvezető aknarácsokra.39.  A (14) preambulumbekezdésben meghatározottakkal összhangban az eredeti vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a figyelembe vett termék leírása a következő: „nem temperálható öntöttvasból készült, földben vagy föld alatt elhelyezkedő rendszerek lefedésére és/vagy megközelítésének biztosítására használt egyes cikkek, valamint ezek részei (…)”. Mivel a vízelvezető aknarácsok földben vagy föld alatt elhelyezkedő rendszerek lefedésére használt cikkek, valamint ezek részei, az eljárás megindításáról szóló értesítés az értelmezés szerint vonatkozik a vízelvezető aknarácsokra mint öntvénytípusokra is.40.  Emellett az eredeti panasz nem titkos változata kifejezetten kimondta, hogy az érintett terméket rendszerint felhasználási célja (csatornafedél, víznyelőrács vagy vízelvezető aknarács , aknafedlap) szerint nevezik meg (lásd a 3.2. pontot). A 3.5. pont (hatékony felszíni vízelvezetés) és 3.6. pont további említést tesz a vízelvezető aknarácsról az érintett termék termékkörének részeként.41.  Emellett a vízelvezető aknarácsok szerepelnek a terméktípusok leírásában is, amelyekről a kérdőívben jelentést kellett tenni (termékkód), és a kérdőívet megkapó valamennyi együttműködő félnek jelentenie kellett a vízelvezető aknarácsokra vonatkozó értékesítési adatait is. Tehát a dömpingre, kárra, ok-okozati viszonyra és közösségi érdekre vonatkozó, az eredeti vizsgálatban tett megállapítások vonatkoztak a vízelvezető aknarácsokra is.42.  A végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet, amelyről az érdekelt feleket tájékoztatták, elsősorban a (15)–(17) preambulumbekezdésben megemlíti, hogy az öntvények általában egy földbe ágyazott keretből és az azt lezáró fedélből vagy rácsból állnak, amely egy szintben helyezkedik el a járófelülettel. A (17) preambulumbekezdésben az szerepel, hogy a fedelek és rácsok bármely formában kaphatók, többek között háromszög, kör, négyzet vagy téglalap alakúak lehetnek. Hasonlóképpen a (19) preambulumbekezdés azt tartalmazza, hogy az öntvények különböző megjelenési formái (mint például csatornafedelek, víznyelőrácsok és aknafedlapok) kellően hasonlóak egymáshoz, így az eljárás szempontjából egyetlen terméket alkotnak. A végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet tehát azt jelzi, hogy a vízelvezető aknarácsok az öntvények lehetséges megjelenési formái közé tartoznak.43.  Levonható az a következtetés, hogy a vízelvezető aknarácsok beletartoztak az eredeti vizsgálat termékkörébe, ami a fentiek alapján megállapítható lett volna.44.  A végleges nyilvánosságra hozatalt követően az egyik érdekelt fél azt állította, hogy sem az eljárás megindításáról szóló értesítésben, sem pedig a végleges intézkedéseket tartalmazó rendeletben nem egyértelmű, hogy a vízelvezető aknarácsok a vizsgálat hatálya alá tartoznak-e. Ez a fél azt állította, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítés nem egyértelmű a vízelvezető aknarácsok tekintetében, pedig a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet (16) preambulumbekezdése egyértelműen kimondja, hogy „az öntvénynek lehetővé kell tennie a föld alatti üreg biztonságos és egyszerű megközelítését , akár az oda történő belépésről, akár vizuális ellenőrzésről van szó”. Mivel az egyenes vonalú vízelvezető rendszerek nem teszik lehetővé föld alatti üregek megközelítését személyek számára, hanem vízelvezetésre szolgálnak, egyértelműnek tűnt, hogy a csatornafedelekre nem terjed ki a hatály.45.  Nem cáfolható, hogy a csatornafedelek/egyenes vonalú vízelvezető rendszerek, amelyek rendszerint elvezető csatornából és az annak tetején elhelyezkedő rácsból állnak, elsősorban a felszíni víz elvezetését szolgálják. Ugyanakkor lehetővé teszik a föld alatti üreg (ebben az esetben az elvezető csatorna) biztonságos és egyszerű megközelítését is. Ha például az elvezető csatornát levelek vagy más tárgyak elzárnák, a fedél leemelését követően bárki leereszkedhet a csatornába, hogy eltávolítsa az akadályt. Még ha azt tételezzük is fel, hogy a vízelvezető csatorna nem tekinthető a föld alatti üreg részének, mivel az öntvény egészének kell hozzáférést biztosítania ahhoz, az az állítás helytálló lehet, hogy a vízelvezető aknarács olyan egyenes vonalú, föld alatti üreget fed le, amelyet víz elvezetésére ástak meg. Hangsúlyozni kell, hogy a kérdéses preambulumbekezdésben szereplő mondat szerint a hozzáférés vizuális ellenőrzés céljára is szolgálhat, ami vízelvezető aknarács esetén minden kétséget kizáróan megvalósul. Emellett az említett fél által idézett mondatot kontextusban, vagyis a (15) preambulumbekezdéssel, valamint a (16) preambulumbekezdés kezdetével együtt kell értelmezni. A fentiekben említetteknek megfelelően a preambulumbekezdések kimondják, hogy „az öntvények általában egy földbe ágyazott keretből és az azt lezáró fedélből vagy rácsból állnak, amely egy szintben helyezkedik el a gyalogosok és/vagy járművek által használt járófelülettel, és amely közvetlenül ki van téve a gyalogos- és/vagy járműforgalom által kifejtett terhelésnek és behatásoknak. (…) Az öntvények a föld alatti üreg lefedésére szolgálnak, és el kell viselniük a gyalogos- és/vagy járműforgalom által kifejtett terhelést. A fedélnek vagy rácsnak a zajszennyezés, a személyi sérülés és a járművek károsodásának az elkerülése érdekében mindig stabilan a keretben kell maradnia”. A vizsgálat rámutatott, hogy a vízelvezető aknarácsok általában egy földbe ágyazott vízelvezető csatornából és az azt lezáró rácsból állnak, amely egy szintben helyezkedik el a gyalogosok és/vagy járművek által használt járófelülettel, és amely közvetlenül ki van téve a gyalogos- és/vagy járműforgalom által kifejtett terhelésnek és behatásoknak. Emellett a vízelvezető aknarács használható föld alatti üreg megközelítésére, illetve az abba való bejutásra is, és el kell viselnie a gyalogos- és/vagy járműforgalom által kifejtett terhelést. Ezért el kellett utasítani azt az érvet, hogy a vízelvezető aknarácsokra nem terjed ki az intézkedések hatálya.46.  Második lépésként annak meghatározása érdekében, hogy a vízelvezető aknarácsokra vonatkozó megállapítások valóban helytállóak-e, a Bizottság megvizsgálta, hogy a vízelvezető aknarácsok ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek-e, mint az öntvények más típusai, és ezért – más öntvénytípusokkal együtt – valóban ugyanazon termék különböző típusainak tekinthetők-e.47.  A vizsgálat megerősítette, hogy a vízelvezető aknarácsok lemezgrafitos vagy gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények, melyek általában egy földbe ágyazott vízelvezető csatornából és az azt lezáró rácsból állnak, amely egy szintben helyezkedik el a felszínnel. A keret közvetlenül az üreg tetején helyezkedik el. A vízelvezető aknarácsok biztosítják az üreg eltakarását és a vizuális ellenőrzés lehetővé tételét.48.  Igaz ugyan, hogy a vízelvezető aknarácsok fő célja a felesleges víz elvezetése a felszínről, lehetővé téve, hogy az utat/kifutópályát gépjárművek, illetve repülőgépek biztonságosan használhassák, ugyanakkor a vízelvezető aknarácsok – a fentiekben megállapítottakkal összhangban – föld alatti üreg letakarására is szolgálnak, továbbá el kell viselniük a járműforgalom által kifejtett terhelést. Emellett az öntvények egyéb típusai (például víznyelő rácsok) feladata szintén a felesleges víz elvezetése.49.  Azzal kapcsolatban, hogy a végleges intézkedéseket tartalmazó rendeletben nem szerepel az EN 1433 szabvány, meg kell jegyezni, hogy a (26) és (27) preambulumbekezdés az EN 124 szabványra hivatkozik a hasonló termékkel kapcsolatos részben, összefüggésben az érdekelt felek arra vonatkozó állításával, hogy a Kínában előállított és értékesített öntvények, valamint a Közösségben előállított és értékesített öntvények nem tekinthetők hasonlónak. Ez ugyanakkor nem jelenti azt, hogy az EN 1433 szabvány hatálya alá tartozó termékekre nem vonatkoznak az intézkedések. Az a tény, hogy a rendeletben hivatkozás szerepel (vagy nem szerepel) egy adott szabványra, kizárólag a tájékoztatást szolgálja, és nem jelenti azt, hogy más szabvány nem alkalmazható. Emellett az eredeti vizsgálat idején (2003 áprilisa – 2004 márciusa) az EN 1433 új szabvány volt, amelyet 2003 augusztusától kellett alkalmazni, és 2004 augusztusáig vele párhuzamosan a nemzeti szabványok is érvényesek maradtak. Ezért az eredeti vizsgálat adatgyűjtési szakaszában ez a szabvány még nem volt teljes mértékben működőképes, és az ugyanazon termékre vonatkozó más szabványokkal párhuzamosan volt alkalmazható.50.  Ezért megerősíthető, hogy az öntvényeknek ez a megjelenési formája ugyanazon alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, mint a csatornafedelek, víznyelőrácsok és aknafedlapok.51.  A fentiek alapján egyértelmű, hogy az EN 1433 szabvány hatálya alá tartozó termékek is beletartoznak a termékkörbe, és továbbra is az intézkedések hatálya alá tartoznak, mivel fő rendeltetési céljaik közötti különbségek nem tekinthetők elég jelentősnek az öntvények e megjelenési formájának kizárásához.5. A végleges intézkedéseket tartalmazó rendeletben található rendelkező rész módosításának szükségessége – végső megjegyzések52.  A fenti elemzés alapján a Bizottság végezetül helyénvalónak tartotta megvizsgálni, hogy a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet 1. cikkének szövegezése, valamint az említett rendelet (18)–(29) preambulumbekezdései összhangban vannak-e az eredeti vizsgálattal, valamint a fenti megállapításokkal. A Bizottság tehát megvizsgálta, hogy valóban szükséges-e a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet rendelkező részét módosítani, és nem lenne-e helytálló azt állítani, hogy az 1. cikk jelenlegi változata már most is vonatkozik a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre. Ebben a tekintetben az érdekelt felektől érkezett észrevételeket, amelyek a végleges intézkedéseket tartalmazó rendeletnek a terméket leíró szakaszára vonatkoztak, megfelelő módon figyelembe vették.53.  Emlékeztetni kell arra, hogy a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet 1. cikkének (1) bekezdése szerint az intézkedések a „nem kovácsolható”, vagyis nem temperálható öntöttvasból készült öntvényekre vonatkoznak. Arra is emlékeztetni kell, hogy a vizsgálat során bebizonyosodott a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények képlékenysége (lásd a (30) preambulumbekezdést).54.  Ezért a kérdés az, hogy technikai szempontból a gömbgrafitos öntöttvas tekinthető-e képlékenysége ellenére minden esetben „nem temperálható” öntvénynek. Műszakilag a „temperálhatóság” arra utal, hogy az anyag képes-e nyomóerő hatására meghajolni; ezt rendszerint azzal jellemzik, hogy az anyagból lehetséges-e kovácsolással vagy hengerléssel vékony lemezt kialakítani. Ebben az összefüggésben a közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy a „nem temperálható” öntöttvasból készült öntvények fogalma a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet 1. cikkében vonatkozhat minden olyan öntvényre, amely nem temperálható öntöttvasból készült, és így ebbe a fogalomba mind a lemezgrafitos, mind a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények beletartoznak. Az állítás szerint tehát ilyen értelmezéssel akár azzal is lehetett volna érvelni, hogy a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények – a temperöntvényekkel szemben – nem temperálhatók, ezért a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet 1. cikkének hatálya alá tartoznak annak hatályba lépése óta.55.  Meg kell azonban jegyezni, hogy a képlékenység és a temperálhatóság nem mindig függ össze egymással: az arany például formálható és temperálható, míg az ólom csak temperálható. Sőt a felülvizsgálat folyamán a Bizottság olyan bizonyítékot is kapott, amely alátámasztja, hogy a gömbgrafitos öntöttvas nem csupán húzófeszültség, hanem nyomóerő hatására is alakítható. Ezért műszaki szempontból nehéz azt állítani, hogy a gömbgrafitos öntöttvasat minden körülmény között nem temperálhatónak kell tekinteni (mely esetben előfordulhatna, hogy nincs szükség a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet rendelkező részének módosítására).56.  Ugyanakkor az a tény nem változik, hogy az eredeti vizsgálat kiterjedt a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre is. Annak érdekében, hogy az értelmezés teljesen egyértelmű legyen, a végleges intézkedéseket tartalmazó rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. Különösen azt kell egyértelművé tenni, hogy a termékkör kiterjed mind a nem temperálható öntöttvasból készült öntvényekre, mind pedig a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre. Emellett a szöveget egy további KN-kóddal (ex 7325 99 10) kell kiegészíteni, amely alá a más, vasból vagy acélból készült, temperálható áru van sorolva. Ez annak biztosítása érdekében szükséges, hogy a dömpingellenes vám, amely az eredeti vizsgálat megállapításai szerint a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvények (többek között) ezen típusaira is vonatkozik, ezentúl ezekre a termékekre is kivethető legyen.6. Visszamenőleges hatály57.  A felülvizsgálatról szóló értesítésben a feleket kifejezetten felkérték arra, hogy ismertessék véleményüket a következtetések esetleges visszamenőleges hatásáról. A visszamenőlegesség kérdésével több fél is foglalkozott a meghallgatások során, illetve az észrevételek benyújtása alkalmával. A közösségi gazdasági ágazat kivételével valamennyi fél ellenezte a felülvizsgálat eredményeinek visszamenőleges hatályú alkalmazását.58.  Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy a jelenlegi vizsgálat kimutatta, hogy a végleges intézkedéseket tartalmazó rendelet rendelkező részét módosítani kell a termékkör egyértelművé tétele érdekében, valamint a szövegnek egy további KN-kóddal történő kiegészítése céljából. Emellett az elmúlt időszakban egyes szereplők üzleti magatartása láthatólag azon a feltevésen alapult, hogy a dömpingellenes vám a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre nem terjed ki. Ezen szereplők gazdasági tevékenységére súlyos hatást gyakorolna, ha az ilyen öntvények Közösségbe irányuló kivitelére visszamenőleges hatállyal dömpingellenes vámot vetnének ki. Ezeket a tényezőket figyelembe véve megfelelőbbnek tűnik, ha a termékkör egyértelművé tétele kizárólag az elkövetkezőkben vonatkozna ezekre a termékekre.E. KÖVETKEZTETÉS59.  A fenti megállapítások alapján helyénvaló módosítani az 1212/2005/EK rendeletet annak egyértelművé tétele érdekében, hogy mely termékekre terjed ki az említett rendelet hatálya, továbbá annak hangsúlyozása céljából, hogy a termékkör kiterjed mind a nem temperálható öntöttvasból készült öntvényekre, mind pedig a gömbgrafitos öntöttvasból készült öntvényekre. Emellett a rendeletet egy további KN-kóddal (ex 7325 99 10) kell kiegészíteni.60.  A megállapításokról és a javaslatról tájékoztatták az érdekelt feleket, akik ezzel kapcsolatos észrevételeit adott esetben figyelembe vették,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1212/2005/EK rendelet 1. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:„1. Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a tűzcsapok kivételével a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 7325 10 50, 7325 10 92, ex 7325 10 99 KN-kód (Taric kód: 7325 10 99 10), valamint ex 7325 99 10 KN-kód (Taric kód: 7325 99 10 10) alá besorolt, nem temperálható öntöttvasból, valamint gömbgrafitos öntöttvasból készült, földben vagy föld alatt elhelyezkedő rendszerek lefedésére és/vagy megközelítésére használt öntvényeknek (géppel előállítva, bevonattal ellátva, festve vagy más anyaggal illesztve is), valamint ezek részeinek behozatalára”.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o.[2] HL L 199., 2005.7.29., 1. o.[3] HL L 47., 2006.2.17., 59. o.[4] HL L 47., 2006.2.17., 3. o.[5] HL L 94., 2009.4.8., 1. o.[6] HL L 74., 2008.3.20., 66. o.[7] HL C 104., 2004.4.30., 62. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.11.24.
            COM(2015) 579 final
            2015/0264(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS RENDELETE
            a bizonyos fekete-tengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeknek a 2016. évre történő meghatározásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               A javaslat okai és céljai

               A közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet célja annak biztosítása, hogy a vízi élővilág kiaknázása fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi feltételekkel történjen. E tekintetben fontos eszköz a halászati lehetőségeknek a teljes kifogható mennyiségek, kvóták és halászatierőkifejtés-korlátok formájában történő éves meghatározása.

               E javaslat célja, hogy a kereskedelmi szempontból legfontosabb fekete-tengeri halállományok tekintetében a 2016. évre meghatározza a tagállamok halászati lehetőségeit.

               Háttér-információk

               A Bulgária és Románia által kiaknázott fekete-tengeri állományokra nem uniós országok is halásznak, például Törökország, Ukrajna, Grúzia és az Orosz Föderáció. Az EU és a nem uniós országok azonban nem határoznak meg regionális szinten teljes kifogható mennyiségeket. Az Európai Unió 2008 óta minden évben önállóan határozta meg a nagy rombuszhal és a spratt állományaira vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket annak biztosítására, hogy alkalmazzák a közös halászati politika (KHP) szabályait.

               Nemzetközi szinten a Bizottság egyik prioritása az utóbbi években a nagy rombuszhal állományára vonatkozóan a Fekete-tenger egészére kiterjedő nemzetközi helyreállítási program létrehozása volt tekintettel arra, hogy a nagy rombuszhal fekete-tengeri fogásainak összmennyiségében az uniós tagállamok fogásai csupán 6%-ot tesznek ki. E tekintetben előrelépés történt a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) legutóbbi éves ülésén, ahol a résztvevők elfogadták a nagy rombuszhal Fekete-tengeren folytatott jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatának megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedésekre vonatkozó uniós javaslatot
                  1
               .

               A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) és a GFCM által kibocsátott tudományos értékelés a tüskéscápa fekete-tengeri állományát 2014-ben nem fenntartható módon halászott állománynak minősítette, amely az összeomlás szélén áll. A tüskéscápa hosszú életű, későn érő, kevéssé termékeny faj, ami annyit jelent, hogy kimerítés esetén az állomány nem képes gyorsan regenerálódni. Amióta rögzítik a bejelentett kirakodások adatait, a tüskéscápának a Fekete-tenger térségének egészében kirakodott mennyiségei folyamatosan és drámai mennyiségben csökkentek az 1989-ben feljegyzett több mint 6 000 tonnáról a 2013-ban rögzített 80 tonnára. A tüskéscápa-állomány helyreállítására irányuló első lépés a tüskéscápa fekete-tengeri állományára vonatkozó gazdálkodási intézkedésekről szóló GFCM-ajánlás
                  2
                elfogadása volt. Tekintettel a szóban forgó állomány aggasztó, összeomlásközeli helyzetére, a vonatkozó halászati lehetőségek fogási korlátok formájában kerülnek előterjesztésre.

               A javaslat hátterét a „Konzultáció a közös halászati politika keretében 2016-ban rendelkezésre álló halászati lehetőségekről” című bizottsági közlemény (COM(2015) 239 final) ismerteti.

               A javaslatban szereplő halászati lehetőségek „p.m.” (pro memoria) formában vannak feltüntetve. Ez annak tudható be, hogy a javaslat elfogadásának tervezett időpontjában a fekete-tengeri állományok esetében nem fog rendelkezésre állni szakvélemény. A 2016. évi fekete-tengeri halászati lehetőségekről a HTMGB a 2015. szeptember 28. és október 2. között tartandó ülésszakán fog tudományos szakvéleményt kibocsátani. A javaslatot naprakésszé kell tenni, amint a vonatkozó szakvélemény és információ rendelkezésre áll.

               Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen

               A halászati lehetőségeket és azok tagállamok közötti kiosztásának módját évente kell meghatározni. A legutóbbi erre vonatkozó rendelet a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2015. évre történő meghatározásáról szóló, 2015. január 19-i (EU) 2015/106 tanácsi rendelet
                  3
               .

               Az éves halászati lehetőségek mellett a javaslat hatálya alá tartozó, a fekete-tengeri halászatra vonatkozó következő intézkedéseket kell még megemlíteni:

               –A nagy rombuszhal fekete-tengeri halászatának vonatkozásában a minimális állományvédelmi méreteket és a minimális hálószembőséget a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló 850/98/EK tanácsi rendelet és a közvetlen emberi fogyasztáson kívüli ipari célokra felhasznált hering kirakodásának feltételeiről szóló 1434/98/EK rendelet módosításáról szóló, 2013. március 13-i 227/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  4
                határozza meg.

               –A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) 37. ülésén (Split, 2013. május) elfogadott GFCM/37/2013/2 ajánlás a nagy rombuszhal tekintetében használt, tengerfenéken rögzített kopoltyúhálókra vonatkozó minimumkövetelményekről és a Fekete-tenger cetféléinek védelméről.

               –A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) 39. ülésén (Milánó, 2015. május) elfogadott GFCM/39/2015/3 ajánlás a nagy rombuszhal Fekete-tengeren folytatott jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatának megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések megállapításáról.

               –A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) 39. ülésén (Milánó, 2015. május) elfogadott GFCM/39/2015/4 ajánlás a tüskéscápa fekete-tengeri állományára vonatkozó gazdálkodási intézkedések megállapításáról.

               Összhang az EU egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel

               A javasolt intézkedések a közös halászati politika célkitűzéseivel és szabályaival összhangban kerültek kidolgozásra, és összeegyeztethetők a fenntartható fejlődést célzó uniós politikával.

               2.AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

               A konzultációba bevont főbb szervezetek/szakértők

               A konzultációba bevont tudományos szervezet a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB).

               Az Európai Unió a HTMGB-től minden évben tudományos szakvéleményt kér a fontos halállományok állapotáról. A HTMGB a Bizottságtól kapott megbízásnak megfelelően bocsátja ki szakvéleményeit. A 2015 októberében kibocsátandó szakvélemény kiterjed minden olyan fekete-tengeri állományra, amelyek vonatkozásában teljes kifogható mennyiség került előterjesztésre.

               Az Unió végső célja olyan populációméret elérése és fenntartása az állományoknál, amely mellett biztosítható a maximális fenntartható hozam (MFH). Ez a cél kifejezetten belekerült az 1380/2013/EU rendeletbe (a KHP új alaprendelete), amely 2. cikkének (2) bekezdésében kimondja, hogy ezt a célkitűzést „… – amennyiben lehetséges – 2015-ig el kell érni, és legkésőbb 2020-ig fokozatosan az összes halállomány esetében meg kell valósítani.” Ez jól tükrözi azt a kötelezettségvállalást, amelyet az Unió a fenntartható fejlődésről szóló, 2002. évi johannesburgi csúcstalálkozó következtetései és a kapcsolódó végrehajtási terv vonatkozásában tett.

               Konzultáció az érdekelt felekkel

               Az érdekelt felekkel való konzultációra „A 2016. évi halászati lehetőségekre vonatkozó konzultációról” című bizottsági közlemény révén került sor. A javaslat tudományos alapját a HTMGB szolgáltatja. Minden HTMGB-jelentés hozzáférhető a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság (DG MARE) weboldalán.

               Hatásvizsgálat

               A tudományos szakvéleményeknek megfelelően a javasolt intézkedések változást idéznek elő a Fekete-tengeren az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségekben.

               A javaslat nem csupán a rövid távú megfontolásokat tükrözi, hanem egyúttal egy hosszabb távú szemlélet részét is képezi, amely révén a halászat mértéke fokozatosan a hosszú távon fenntartható szintekhez igazodik.

               A javaslatban alkalmazott szemlélet ezért közép- és hosszú távon kisebb halászati erőkifejtést, hosszú távon azonban stabil vagy növekvő kvótákat eredményezhet. A szemlélet hosszú távú következményei várhatóan a következők lesznek: a halászati erőkifejtés kiigazítása nyomán kisebb hatás éri a környezetet, a kirakodások mennyisége pedig változatlan marad vagy növekszik. A halászati tevékenységek fenntarthatósága hosszú távon fokozódni fog.

               3.A JAVASLAT JOGI ELEMEI

               A javaslat összefoglalása

               Annak érdekében, hogy megvalósuljon a közös halászati politikának a halászati erőforrások biológiai, gazdasági és társadalmi szempontból is fenntartható szintű kiaknázására irányuló célkitűzése, a javaslat megállapítja a Fekete-tengeren folytatott uniós halászati tevékenységekre alkalmazandó fogási korlátokat.

               Jogalap

               E javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (3) bekezdése.

               Az Európai Uniónak a vízi élővilág fenntartható kiaknázására vonatkozó kötelezettségei az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkében meghatározott kötelezettségekből fakadnak.

               A szubszidiaritás elve

               A javaslat az EUMSZ 3. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerint az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.

               Az arányosság elve

               A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő ok miatt:

               a közös halászati politika közös politika. Az EUMSZ 43. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Tanács feladata, hogy intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan.

               A javasolt tanácsi rendelet elosztja a halászati lehetőségeket a tagállamok között. Az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (6) és (7) bekezdése, valamint 17. cikke értelmében a tagállamok saját belátásuk szerint szabadon dönthetnek e lehetőségeknek a lobogójuk alatt közlekedő hajók közötti elosztásáról. Ennélfogva a tagállamoknak elegendő mozgástér áll rendelkezésükre az odaítélt halászati lehetőségek kiaknázásának céljára általuk kiválasztott társadalmi-gazdasági modellre vonatkozó döntések meghozatalában.

               A javaslatnak a tagállamokra nézve nincsenek új pénzügyi vonzatai. Ezt a rendeletet a Tanács fogadja el minden évben, végrehajtásának állami és magánszektorbeli módozatai pedig már adottak.

               A jogi aktus típusának megválasztása

               Javasolt aktus: rendelet.

               Ez a javaslat a halászati gazdálkodásra vonatkozik az EUMSZ 43. cikkének (3) bekezdése alapján és az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének megfelelően.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre.

               5.OPCIONÁLIS ELEMEK

               Egyszerűsítés

               Ez a javaslat továbbra is biztosítja az uniós vagy nemzeti hatóságok közigazgatási eljárásainak egyszerűsítését, mivel az (EU) 2015/106 tanácsi rendelet
                  5
                előírásaihoz hasonló előírásokat tartalmaz.

               Felülvizsgálatra/módosításra/hatályvesztésre vonatkozó rendelkezés

               A javaslat egy 2016-ra vonatkozó éves rendeletre irányul, ennélfogva nem tartalmaz felülvizsgálati záradékot.

               Részletes magyarázat

               A javaslat 2016-ra meghatározza a Fekete-tengeren halászatot folytató tagállamok számára a bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó halászati lehetőségeket.

               A bizonyos halászati tevékenységek keretében kifogott állományokra vonatkozó kirakodási kötelezettség 2015. január 1-je óta alkalmazandó. A Fekete-tenger vonatkozásában ezek a halászati tevékenységek a kisméretű nyílt vízi fajok, nevezetesen a spratt halászatát érintik, amely egyike az e rendelet keretében teljes kifogható mennyiségek és kvóták hatálya alá tartozó állományoknak.

               A kirakodási kötelezettség bevezetésével a javasolt halászati lehetőségeknek – az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (2) bekezdésével összhangban – tükrözniük kell a kirakodott és a kifogott mennyiség közötti eltéréseket. Ezt úgy kell megvalósítani, hogy a halászati lehetőségek meghatározásakor az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében említett halászati tevékenységek által érintett halállományok vonatkozásában kapott tudományos szakvéleményeket kell alapul venni. A halászati lehetőségeket ezenkívül az említett rendelet 16. cikke (1) bekezdésének (a viszonylagos stabilitás elve) és 16. cikke (4) bekezdésének (a közös halászati politika céljai és a többéves tervekben előírt szabályok) megfelelően kell megállapítani. A javaslatban szereplő számadatok tükrözik a tudományos szakvéleményben foglaltakat, valamint a teljes kifogható mennyiségek és kvóták meghatározásának keretét, amelyet a „Konzultáció a 2016. évi halászati lehetőségekről” című bizottsági közlemény körvonalaz.

               Mivel a Bizottság a halászati erőforrásoknak az uniós szakpolitikával és a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal összhangban történő fenntartható hasznosítását stabil halászati lehetőségek fenntartása mellett kívánja biztosítani, a teljes kifogható mennyiségek évenkénti ingadozását az adott állomány állapotától függően a lehető legkisebb szintre korlátozza.

               A tagállamok számára kiosztott teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat a javasolt rendelet melléklete tünteti fel.

               A 847/96/EK tanácsi rendelet
                  6
                2. cikkével összhangban javasolt, hogy a 3. és 4. cikk ne legyen alkalmazandó az e rendelet hatálya alá tartozó állományokra. Ugyanakkor az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdésével összhangban a kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó állományokra alkalmazandó az egymást követő évek közötti rugalmasság elve.

               2015/0264 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS RENDELETE

               a bizonyos fekete-tengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeknek a 2016. évre történő meghatározásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Szerződés 43. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján intézkedéseket fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan.

               (2)Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  7
                előírja, hogy az állományvédelmi intézkedéseket a rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvélemények, többek között – amennyiben releváns – a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottságtól (HTMGB) kapott szakvélemények figyelembevételével kell elfogadni.

               (3)A Tanács feladata, hogy intézkedéseket fogadjon el halászati tevékenységenként vagy tevékenységcsoportonként a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségek meghatározására és elosztására vonatkozóan, beleértve – adott esetben – az azokkal funkcionálisan összefüggő feltételeket is. Az 1380/2013/EU rendelet 16. cikke (1) és (4) bekezdésének megfelelően a halászati lehetőségeket úgy kell kiosztani a tagállamok között, hogy minden tagállam számára biztosított legyen a halászati tevékenységek viszonylagos stabilitása valamennyi állomány, illetve halászat tekintetében, valamint tiszteletben kell tartani a közös halászati politikának az említett rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében meghatározott célkitűzéseit.

               (4)A teljes kifogható mennyiségeket a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, valamint a biológiai és társadalmi-gazdasági szempontok figyelembevételével kell megállapítani, biztosítva eközben az egyes halászati ágazatokkal szembeni méltányos bánásmódot, továbbá figyelemmel az érdekelt felekkel folytatott konzultációk során megfogalmazott véleményekre.

               (5)A spratthalászat tekintetében az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (1) bekezdésében említett kirakodási kötelezettség 2015. január 1-jétől alkalmazandó. Az említett rendelet 16. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy amikor egy adott halállomány tekintetében kirakodási kötelezettség kerül bevezetésre, a halászati lehetőségeket annak figyelembevételével kell meghatározni, hogy a halászati lehetőségek már nem a kirakodásokat, hanem a fogásokat tükrözik.

               (6)2015. évi éves ülésén a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság elfogadta a GFCM/39/2015/4 ajánlást, amely gazdálkodási intézkedéseket állapított meg a tüskéscápa fekete-tengeri állományára vonatkozóan. Tekintettel az állomány aggasztó helyzetére, amely már az összeomlás szélén állhat, valamint a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság által elfogadott állománygazdálkodási intézkedések teljes körű hatálybalépéséig e rendeletben halászati lehetőségeket kell megállapítani a tüskéscápa állományára vonatkozóan.

               (7)Az e rendeletben meghatározott halászati lehetőségek igénybevétele az 1224/2009/EK tanácsi rendelet
                  8
                és különösen az említett rendeletnek a fogások nyilvántartásáról, valamint a halászati lehetőségek kimerülésére vonatkozó adatok bejelentéséről szóló 33. és 34. cikkének hatálya alá tartozik. Ezért meg kell határozni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó állományok kirakodott mennyiségeire vonatkozóan a tagállamok milyen kódokat használjanak a Bizottság részére történő adatközlés során.

               (8)A 847/96/EK tanácsi rendelet
                  9
                2. cikkének megfelelően a teljes kifogható mennyiségek rögzítésekor a Tanácsnak döntenie kell arról, hogy mely állományok esetében nem alkalmazandó a 3. és a 4. cikk, figyelembe véve különösen az állományok biológiai állapotát.

                (9)A halászati tevékenységek végzésének folyamatossága és az uniós halászok megélhetésének biztosítása érdekében fontos, hogy a Fekete-tengeren 2016. január 1-jén megkezdődhessenek az érintett halászati tevékenységek. A sürgősségre tekintettel e rendeletnek a kihirdetését követően azonnal hatályba kell lépnie,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

               I. FEJEZET
                  Tárgy, hatály és fogalommeghatározások

               1. cikk
               Tárgy

               Ez a rendelet az alábbi fajok fekete-tengeri állományai tekintetében meghatározza a 2016. évre vonatkozó halászati lehetőségeket:

               a)nagy rombuszhal (Psetta maxima);

               b)spratt (Sprattus sprattus);

               c)tüskéscápa (Squalus acanthias).

               2. cikk
               Hatály

               Ez a rendelet a Fekete-tengeren tevékenységet folytató uniós hajókra vonatkozik.

               3. cikk
               Fogalommeghatározások

               E rendelet alkalmazásában:

               a)„GFCM”: a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság;

               b)„Fekete-tenger”: az 1343/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  10
                I. mellékletében meghatározott 29-es jelű földrajzi alterület;

               c)„halászhajó”: a tengerek biológiai erőforrásainak kereskedelmi célú kiaknázására szolgáló felszereléssel rendelkező vízi járművek;

               d)„uniós halászhajó”: olyan halászhajó, amely tagállami lobogó alatt hajózik, és nyilvántartásba vételére az Unióban került sor;

               e)
                     „állomány”: valamely adott állománygazdálkodási területen előforduló tengeri biológiai erőforrás;

               f)„teljes kifogható mennyiség” (TAC):

               i.az 1380/2013/EU rendelet 15. cikke szerinti kirakodási kötelezettség hatálya alá tartozó halászati tevékenységekben az egyes állományokból évente halászható mennyiség;

               ii. minden más halászatban az egyes állományokból évente kirakodható mennyiség;

               g)„kvóta”: a teljes kifogható mennyiségnek az Unió, valamely tagállam vagy egy harmadik ország részére kiosztott hányada.

               II. FEJEZET
                  Halászati lehetőségek

               4. cikk
               A teljes kifogható mennyiségek és elosztásuk

               Az uniós halászhajókra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket, az ilyen teljes kifogható mennyiségek tagállamok közötti elosztását és – adott esetben – az azokhoz funkcionálisan kapcsolódó feltételeket a melléklet határozza meg.

               5. cikk
               Az elosztásra vonatkozó különös rendelkezések

               A halászati lehetőségeknek az e rendeletben meghatározott, tagállamok közötti elosztása nem érinti a következőket:

               a)az 1380/2013/EU rendelet 16. cikkének (8) bekezdése alapján végrehajtott cserék;

               b)az 1224/2009/EK rendelet 37. cikke alapján végrehajtott levonások és újraelosztások;

               c)az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdése szerint engedélyezett további kirakodások;

               d)az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (9) bekezdése alapján átvitt mennyiségek;

               e)az 1224/2009/EK rendelet 105. és 107. cikke alapján végrehajtott levonások.

               6. cikk
               A kirakodási kötelezettség hatálya alá nem tartozó fogásokra és járulékos fogásokra vonatkozó feltételek

               A nagy rombuszhal fogásait és járulékos fogásait csak akkor lehet a fedélzeten tárolni, illetve kirakodni, ha azokat kvótával rendelkező tagállam lobogója alatt közlekedő uniós halászhajók ejtették, és az érintett kvóta még nincs kimerítve.

               III. FEJEZET
                  Záró rendelkezések

               7. cikk
               Adatküldés

               Amikor a tagállamok az 1224/2009/EK rendelet 33. és 34. cikke alapján a Bizottságnak megküldik a kifogott állományok kirakodott mennyiségeire vonatkozó adatokat, az e rendelet mellékletében meghatározott állománykódokat használják.

               8. cikk
               Hatálybalépés

               Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

               Ezt a rendeletet 2016. január 1-jétől kell alkalmazni.

               Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) 39. ülésén (Milánó, 2015. május) elfogadott GFCM/39/2015/3 ajánlás a nagy rombuszhal Fekete-tengeren folytatott jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatának megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések megállapításáról.

                     (2)
                  A Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) 39. ülésén (Milánó, 2015. május) elfogadott GFCM/39/2015/4 ajánlás a tüskéscápa fekete-tengeri állományára vonatkozó gazdálkodási intézkedések megállapításáról.

                     (3)
                  HL L 19., 2015.1.19., 1. o.

                     (4)
                  HL L 78., 2013.3.20., 1. o.

                     (5)
                  A Tanács 2015. december 19-i (EU) 2015/106 rendelete a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2015. évre történő meghatározásáról.

                     (6)
                  A Tanács 1996. május 6-i 847/96/EK rendelete a teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről (HL L 115., 1996.5.9., 3. o.).

                     (7)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1380/2013/EU rendelete a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

                     (8)
                  A Tanács 2009. november 20-i 1224/2009/EK rendelete a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

                     (9)
                  A Tanács 1996. május 6-i 847/96/EK rendelete a teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről (HL L 115., 1996.5.9., 3. o.).

                     (10)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. december 13-i 1343/2011/EU rendelete a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) létrehozásáról szóló megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről és a földközi-tengeri halászati erőforrások fenntartható kiaknázásával kapcsolatos irányítási intézkedésekről szóló 1967/2006/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 347., 2011.12.30., 44. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.11.24.
            COM(2015) 579 final
            MELLÉKLET
            a bizonyos fekete-tengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeknek a 2016. évre történő meghatározásáról

               MELLÉKLET

               A TELJES KIFOGHATÓ MENNYISÉGEK HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TERÜLETEKEN TARTÓZKODÓ UNIÓS HALÁSZHAJÓKRA VONATKOZÓ TELJES KIFOGHATÓ MENNYISÉGEK FAJOK ÉS TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN

               Az alábbi táblázatok állományonként meghatározzák a teljes kifogható mennyiségeket és a kvótákat (eltérő rendelkezés hiányában élőtömegtonnában), valamint a funkcionálisan kapcsolódó feltételeket.

               A halállományokra a fajok latin nevének betűrendjében történik utalás. A következő táblázat e rendelet alkalmazásában a fajok latin nevének és közönséges nevének megfeleléseit tartalmazza:

                        Tudományos név

                        Hárombetűs kód

                        Közönséges név

                        Psetta maxima

                        TUR

                        Nagy rombuszhal

                        Sprattus sprattus

                        SPR

                        Spratt

                        Squalus acanthias

                        DGS

                        Tüskéscápa

                        Faj:

                        Nagy rombuszhal

                        Övezet:

                        Fekete-tengeri uniós vizek

                        Psetta maxima

                        TUR/F37.4.2.C.

                        Bulgária

                         0

                        (*)

                        Analitikai TAC

                        A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

                        A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

                        Románia

                         0

                        (*)

                        Unió

                         0

                        (*)

                        TAC

                        Nem releváns

                        _________

                         2016. április 15. és június 15. között tilos a halászati tevékenység, ideértve az átrakást, a fedélzetre vételt, a kirakodást és az első értékesítést.

                        Faj:

                        Spratt

                        Övezet:

                        Fekete-tengeri uniós vizek

                        Sprattus sprattus

                        SPR/F37.4.2.C

                        Bulgária

                        8 032,5

                        Analitikai TAC

                        A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

                        A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

                        Románia

                        3 442,5

                        Unió

                        11 475

                        TAC

                        Nem releváns

                        Faj:

                        Tüskéscápa

                        Övezet:

                        Fekete-tengeri uniós vizek

                        Squalus acanthias

                        DGS/F37.4.2.C.

                        Bulgária

                        0

                        Analitikai TAC

                        A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

                        A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

                        Románia

                         0

                        Unió

                         0

                        TAC

                        Nem releváns