				|

		52012PC0356

			Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésének Magyarország részére történő engedélyezéséről (csak a magyar nyelvű szöveg hiteles) /* COM/2012/0356 final - 2012/0173 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló,
2006. november 28-i 2006/112/EK irányelv[1]
(a továbbiakban: héairányelv) 395. cikke értelmében a Tanács a Bizottság
javaslata alapján, egyhangúlag eljárva bármelyik tagállamot felhatalmazhatja
arra, hogy az említett irányelvben foglaltaktól eltérő különös
intézkedéseket alkalmazzon a hozzáadottérték-adó (héa) beszedésének
egyszerűsítésére vagy az adócsalás és adókikerülés egyes típusainak
megakadályozására.
Magyarország a Bizottságnál 2012. február 3-án
iktatott levelében kérelmezte, hogy két évre kapjon engedélyt a héairányelv
193. cikkétől eltérő intézkedés bevezetésére annak érdekében, hogy a
búzát és a kétszerest, a rozst, az árpát, a zabot, a kukoricát, a tritikálét, a
szójababot, az olajrepce- vagy repcemagot és a napraforgómagot beszerző
adóalanyt tekintse a hozzáadottérték-adó megfizetésére kötelezett személynek
(az ún. fordított adózás).
A héairányelv 395. cikke (2) bekezdésének
megfelelően a Bizottság 2012. április 26-án kelt levelében
tájékoztatta a többi tagállamot Magyarország kérelméről. A Bizottság 2012.
május 2-án kelt levelében értesítette Magyarországot, hogy a kérelem
elbírálásához szükséges valamennyi információ a birtokában van.
Magyarország kifejtette, hogy az adócsalás számos
fajtájával szembesült, amelyek során az értékesítések kiszámlázását
követően az értékesítők eltűnnek anélkül, hogy adót fizetnének
az adóhatóságnak, miközben ügyfeleik érvényes számla birtokában adólevonásra
jogosultak. Nemzeti szinten és a Közösségen belüli kereskedelem viszonylatában
egyaránt adócsalási rendszereket fedeztek fel.
A Magyarország által nyújtott információk alapján
az összes levont vagy visszaigényelt héa megközelítőleg 20%-a a fent
említett mezőgazdasági termékek esetében csalást is magában foglal, és
2010. évi árakon számítva 13,5 milliárd HUF összegű becsült héaveszteséget
eredményezett az Államkincstárnak.
Erre válaszul Magyarország fordított adózási
eljárást kíván alkalmazni, ezzel kizárva a csalás lehetséges eseteit oly módon,
hogy a kivetett héa hiányában az esetlegesen „hiányzó” kereskedő nem tudná
megtartani a vásárlójától beérkezett héát. Az adóköteles személy – a
héalevonásra teljes mértékben jogosult adóalany lévén – ugyanazon az
adóbevalláson vallaná be és vonná le a héát. Ez azonnal megakadályozná a
további, jelentős mértékű bevételkiesést.
Ugyanakkor Magyarországnak megfelelő
ellenőrző intézkedéseket kell hoznia és be kell vezetnie a
beszámolási kötelezettséget a mezőgazdasági termékek értékesítésével
foglalkozó azon adóalanyok számára, akikre az eltérés vonatkozik, annak
érdekében, hogy biztosítsa az intézkedés megfelelő működését és
megelőzze az adócsalás más szintre (például a nyers termékek
feldolgozásának szakaszába), illetve más mezőgazdasági termékekre vagy
ágazatokra történő átvitelét. Ezen intézkedésekről tájékoztatni kell
a Bizottságot.
Az intézkedés továbbá módot adna arra, hogy
alkalmazásának kétéves ideje alatt Magyarország olyan, a héairányelvvel
összeegyeztethető, szokványos és végleges ellenőrzési intézkedéseket
vezessen be, amelyekkel a javasolt végrehajtási határozatban foglalt engedély
hatályvesztése után az ilyenfajta adócsalás megelőzhető,
illetőleg az ellen fel lehet lépni. Magyarország valójában elkötelezte
magát amellett, hogy nem újítja meg az intézkedést.
A jogbizonytalanság elkerülése érdekében az
eltérő intézkedés által célzott árukat a lehető legpontosabban meg
kell határozni és ezért a 2658/87/EGK tanácsi rendeletben rögzített Kombinált
Nómenklatúrát kell használni. Indokolt továbbá, hogy az intézkedés csak
feldolgozatlan, ilyen állapotban végső fogyasztásra elvben alkalmatlan
árukra vonatkozzék.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK
Konzultációra vagy külső szakértők
bevonására nem volt szükség.
A határozatjavaslat célja, hogy megszüntesse a
héacsalást Magyarország mezőgazdasági piacán, ami pozitív hatással járhat.
Az eltérés szűk alkalmazási köre és
időben korlátozott alkalmazása miatt e hatás mindenképpen korlátozott
lesz.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A határozat felhatalmazza Magyarországot arra,
hogy a mezőgazdasági termékek bizonyos értékesítéseinek esetében a
héafizetési kötelezettségnek az értékesítőről az adóköteles vásárlóra
történő átruházása tekintetében a héairányelvtől eltérő
intézkedést alkalmazzon.
E határozat alapja a héairányelv 395. cikke.
A javaslat az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe
tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.
A határozat engedélyt ad egy tagállam számára
annak saját kérelme alapján, kötelezettséget tehát nem keletkeztet.
Az időbeli hatályt és az alkalmazási kört
érintő szigorú korlátozásra tekintettel a különleges intézkedés a
kitűzött céllal arányosnak tűnik.
A héairányelv 395. cikke értelmében a héára
vonatkozó közös szabályoktól kizárólag abban az esetben lehet eltérni, ha arra
a Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag engedélyt ad. A tanácsi
határozat az egyetlen megfelelő eszköz, mivel címzettje egy adott tagállam
is lehet.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A javaslatnak nincs az Unió költségvetését
érintő vonzata.
5.           KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK
A javaslat megszüntetésre vonatkozó rendelkezést
tartalmaz.
2012/0173 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS HATÁROZATA
a közös hozzáadottértékadó-rendszerről
szóló 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől eltérő különös intézkedés
bevezetésének Magyarország részére történő engedélyezéséről
(csak a magyar nyelvű szöveg
hiteles)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a közös
hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK
tanácsi irányelvre[2]
és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       Magyarország a Bizottságnál
2012. február 3-án iktatott levelében kérelmezte, hogy két évre kapjon
engedélyt a 2006/112/EK irányelv 193. cikkében foglalt, a
hozzáadottérték-adónak (héa) az adóhatóságok számára történő megfizetésére
kötelezett személyekre vonatkozó rendelkezésektől eltérő intézkedés
bevezetésére. Magyarország levelében említi, hogy nem kíván az engedély
megújításáért folyamodni.
(2)       A 2006/12/EK irányelv 395.
cikke (2) bekezdése második albekezdésének megfelelően a Bizottság 2012.
április 26-án kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Magyarország
kérelméről. A Bizottság 2012. május 2-án kelt levelében értesítette
Magyarországot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükségesnek
ítélt valamennyi információnak.
(3)       A 2006/112/EK irányelv 193.
cikkének megfelelően az általános szabály az, hogy a héát az adóztatandó
termékértékesítést vagy szolgáltatást végző adóalany köteles megfizetni. A
Magyarország által kért eltérés célja, hogy egy bizonyos ideig azon adóalany
teljesítse ezt a fizetési kötelezettséget, akinek a gabonafélék és az olajos
magvak ágazatához tartozó bizonyos feldolgozatlan mezőgazdasági termékeket
értékesítettek.
(4)       Magyarország megállapította,
hogy ezen ágazatokon belül számos kereskedő részt vesz az adócsalás
különböző formáiban, mind a hazai, mind pedig az Unión belüli
kereskedelemben azáltal, hogy nem fizeti be az értékesítéseire kiszabott héát
az adóhatóságoknak. Vásárlóik – a héalevonásra teljes mértékben jogosult
adóalanyok lévén – továbbra is jogosultak héalevonásra.
(5)       A héafizetési
kötelezettségnek az értékesítőről az árubeszerző adóalanyra való
átterhelését olyan ideiglenes sürgősségi intézkedésnek szánják, amellyel
felszámolható az ilyenfajta adócsalás elkövetésének lehetősége. A szóban
forgó intézkedés két éven keresztüli alkalmazása elegendő időt hagy
Magyarországnak arra, hogy az ilyenfajta adócsalás megelőzése és az ellene
való fellépés érdekében végleges és a 2006/112/EK irányelvvel
összeegyeztethető intézkedéseket vezessen be.
(6)       Az adócsalásnak a termékek
feldolgozási szintjére, más termékekre és ágazatokra történő átvitelének
megelőzése érdekében Magyarországnak megfelelő ellenőrző
intézkedéseket és beszámolási kötelezettségeket kell bevezetnie, és
ezekről értesítenie kell a Bizottságot.
(7)       Annak érdekében, hogy az
eltérésről szóló intézkedés alkalmazása csak bizonyos mezőgazdasági
termékekre korlátozódjék, és hogy a jogbiztonság ne kerüljön veszélybe, az
említett intézkedés által érintett áruk megnevezéséhez célszerű a vám- és
a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987.
július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelettel[3]
rögzített Kombinált Nómenklatúrát alkalmazni.
(8)       Az intézkedés arányos a
célkitűzésekkel, mivel időben korlátozott, és alkalmazása nem
általános, hanem csak néhány olyan, gondosan meghatározott termékre vonatkozik,
amely eredeti állapotában végső fogyasztásra elvben alkalmatlan, és
amellyel kapcsolatban az adócsalás jelentős héabevétel-veszteséget
eredményezett.
(9)       Ez a különös intézkedés nem
módosítja a végső fogyasztás szakaszában Magyarország bevételét
képező teljes héaösszeget, és nem lesz kedvezőtlen hatással az
Uniónak a héából származó saját forrásaira,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2006/112/EK irányelv 193. cikkétől
eltérve Magyarország engedélyt kap arra, hogy a 2658/87/EGK rendelet szerinti
Kombinált Nómenklatúrában szereplő alábbi áruk esetében az azokat
beszerző adóalanyt tekintse a hozzáadottérték-adó megfizetésére kötelezett
személynek:
 KN-kód || Termék
 1001 || Búza és kétszeres
 1002 || Rozs
 1003 || Árpa
 1004 || Zab
 1005 || Kukorica
 1008 60 00 || Tritikálé
 1201 || Szójabab, törve is
 1205 || Olajrepce- vagy repcemag, törve is
 1206 00 || Napraforgómag, törve is
2. cikk
Az 1. cikk alkalmazásának feltétele, hogy
Magyarország megfelelő és hatékony ellenőrzési intézkedéseket,
valamint beszámolási kötelezettségeket vezessen be az e határozat által
érintett árukat értékesítő adóalanyokra vonatkozóan.
Magyarország értesíti a Bizottságot az
első bekezdésben említett intézkedések és kötelezettségek
bevezetéséről.
3. cikk
Ez a határozat a róla szóló értesítés napjától
számított két évig alkalmazandó.
4. cikk
Ennek a határozatnak Magyarország a címzettje.
Kelt Brüsszelben,
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 347., 2006.12.11., 1. o.
[2]               HL L 347., 2006.12.11., 1. o.
[3]               HL L 256., 1987.9.7., 1. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.7.18.
            COM(2016) 473 final
            2016/0228(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a 10. Európai Fejlesztési Alap projektjeiből visszavont pénzeszközöknek az Afrikai Békekeret feltöltése céljára történő kiosztásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az Afrikai Békekeretet (APF) először 2003-ban hozták létre a Cotonoui Megállapodás
                  1
                keretében, és kiadásait az Unió általános költségvetésén kívülről, az Európai Fejlesztési Alap (EFA) révén finanszírozza. Az Afrikai Békekeret az Afrika és az EU között a béke és a biztonság terén folytatott együttműködés végrehajtásának egyik kulcsfontosságú eszköze. Az Afrikai Békekeret 2014-2016 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi forrásai
                  2
                szűkösnek bizonyulnak. A felhasználás jelenlegi üteme mellett várhatóan már az időszak vége előtt kimerülnek. A 2017-2018-as időszakra vonatkozó forrásoknak szintén képesnek kell lenniük az Afrikai Unió részéről fellépő további szükségletek és igények kielégítésére, hogy kezelhetőek legyenek a folytatódó és kialakuló biztonsági válságok, valamint az előre nem látható körülmények. Biztosítani kell az Afrikai Békekeret finanszírozásának kiszámíthatóságát és fenntarthatóságát. Az Afrikai Békekeret pénzügyi szükségleteit 2018 végéig jelenleg 685 millió EUR-ra becsülik.

               A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) és a tanácsi Állandó Képviselők Bizottsága (Coreper) a Bizottság javaslatai alapján
                  3
                megvitatták az Afrikai Békekeret pénzügyi fenntarthatóságát, hogy biztosítsák a finanszírozást 2018-ig. Május 18-i ülésén a Coreper jóváhagyta az elnökség által előterjesztett kompromisszumos szöveget
                  4
                a 10. és a 11. EFA alapok forrásainak kombinált felhasználása céljából.

               E tanácsi határozatra irányuló javaslattervezet célja a Tanács felhatalmazásának megszerzése a 10. EFA visszavont pénzeszközeinek az Afrikai Békekeret forrásainak további 491,38 millió EUR összeggel történő feltöltésére való felhasználásához. Ebből az összegből 475 millió EUR az Afrikai Békekeret igényeinek 2018 végéig történő finanszírozásához járul hozzá, 16,38 millió EUR pedig a Bizottságnál felmerült támogatási kiadások fedezésére szolgál. E pénzeszközöknek az eredményességi tartalékból (réserve non-mobilisable) történő kiegészítésére további pénzeszközöket mobilizálnak az Afrikai Békekeret számára a 11. EFA tartalékaiból (100 millió EUR az AKCS-n belüli tartalékból, amely az Afrikai Unió kérelmének az AKCS–EU Nagykövetek Bizottsága általi előzetes jóváhagyásától függ, valamint 110 millió EUR a nemzeti indikatív programok/regionális indikatív programok (NIP/RIP) tartalékból).

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Az Afrikai Békekeret az egyik kulcsfontosságú eszköz az Afrika és az EU között a béke és a biztonság terén folytatott együttműködésnek a 2007-ben Lisszabonban elfogadott EU–Afrika közös stratégia keretében történő végrehajtásához. A 2014-ben megrendezett negyedik EU–Afrika csúcstalálkozón megerősítették, hogy a béke és a biztonság a közös stratégia végrehajtásával kapcsolatos öt prioritási terület egyike.

                  A közös biztonság- és védelempolitikáról szóló, 2015. május 18-i tanácsi következtetések továbbvitele céljából az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) és a Bizottság szolgálatai értékelnék a biztonságot és a fejlesztést szolgáló kapacitásépítést (CBSD) kezelő uniós eszközök potenciálját, ezen belül az Afrikai Békekeret – annak hiányosságaira irányuló – módosításának megvalósíthatóságát is. Eközben fontos, hogy az Afrikai Békekeret továbbra is megvalósítsa az EU béke- és biztonságpolitikai célkitűzéseit és hozzájáruljon azokhoz.

                  Ez a javaslat – az Afrikai Békekeret tevékenységeinek 2018-ig való folytatásának elősegítésével – végső soron a fenntartható fejlesztési célokat is szolgálja, különösen a 16. fenntartható fejlesztési célt, amelynek célja: „Békés és befogadó társadalmak ösztönzése a fenntartható fejlődés céljait követve, az igazságszolgáltatáshoz való általános jog biztosítása, valamint hatékony, elszámoltatható és inkluzív intézmények létrehozása valamennyi szinten”.

                  Az Afrikai Békekeretet rendes körülmények között az EFA AKCS-n belüli előirányzatából finanszírozzák. Az Afrikai Békekeretnek az eredményességi tartalékból (réserve non-mobilisable) kiosztott további pénzeszközökből finanszírozott tevékenységek továbbra is összhangban állnak az AKCS-n belüli együttműködésre vonatkozó stratégiában
                     5
                   előírt általános és konkrétan az Afrikai Békekeretre vonatkozó célkitűzésekkel.

                  A további pénzeszközöket a 11. EFA-ra vonatkozó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően kell felhasználni. E pénzeszközök programozása a Bizottság 2014-2016-os Afrikai Békekeret cselekvési programot módosító határozata
                     6
                  , valamint a Bizottságnak az elkövetkező 2017–2018-as cselekvési tervet elfogadó határozata révén történik. Mindkét esetben a Coreper jóváhagyására van szükség, a 11. EFA végrehajtásáról szóló rendelet
                     7
                   15. cikkében előírtak szerint.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Tárgytalan.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A 11. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás
                     8
                   1. cikkének (4) bekezdése.

                  Az EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 1. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a Tanács egyhangúlag fogadja el a határozatát.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Tárgytalan.
                     Az EFA-t a tagállamok képviselői közötti belső megállapodás hozza létre, és előrevetíti a visszavont pénzeszközök felhasználásának lehetőségét, amennyiben a Tanács erről megállapodik
                     9
                  .

               •Arányosság

                  A javaslat és különösen a javasolt összegek az EKSZ/a Bizottsági szolgálatai által készített átfogó elemzésen alapulnak (a 2016. május 10-i 8662/16. tanácsi dok. melléklete). A javaslat magában foglalja a PBB iránymutatását, például az egyes költségekre alkalmazott korlátozást (csapatok juttatásai) és így a múlttal ellentétben, nem kizárólag az EFA pénzeszközeiből fedezi az Afrikai Unió tevékenységeinek e területen felmerülő valamennyi finanszírozási igényét, különös tekintettel a béketámogató műveletekre. A javaslat azon a feltételezésen is alapul, hogy más támogatók is hozzá fognak járulni a pénzügyi erőfeszítésekhez; különösen azon, hogy az Afrikai Unió tagállamai fokozatosan teljesíteni fogják az Afrikai Unió csúcstalálkozóján a dél-afrikai Johannesburgban 2015 júniusában vállalt kötelezettségeiket, hogy 2020-ig a béketámogató műveletekben 25%-os hozzájárulást érjenek el, valamint hogy más donorok, beleértve az ENSZ-et, szintén hozzájárulást fognak tenni. Az uniós tagállamoknak szintén lehetőségük van további önkéntes hozzájárulásokat tenni. Végezetül, a javaslat eleget tesz a PBB kérésének, hogy az Afrikai Békekeretből származó támogatáson belül jobb egyensúlyt kell kialakítani a béketámogató műveletek és a kapacitásépítő tevékenységek között.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az EFA az Afrikai Békekeret finanszírozásának egyetlen uniós szintű forrása. A jogi korlátok miatt az Unió általános költségvetéséből finanszírozott meglévő uniós eszközöket nem lehet katonai vagy védelmi vonatkozású műveletekre felhasználni, vagy ezek segítségével katonai kedvezményezettek számára kifejezetten polgári feladatokon kívüli célokra támogatást nyújtani.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Tárgytalan.

               •Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  Tárgytalan.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •Alapvető jogok

                  Az Afrikai Békekeret támogatja az afrikai vezetésű béketámogató műveleteket, ahol az alapvető jogok veszélyeztetése felmerülhet. A 11. EFA végrehajtásáról szóló rendeletben szereplő emberi jogi rendelkezéseken felül az Afrikai Békekeret 2014-2016 közötti időszakra vonatkozó többéves cselekvési programja külön rendelkezéseket tartalmaz az „emberi jogokról, a nők és a gyermekek fegyveres konfliktusokban való védelméről és a nők szerepéről a konfliktusok megoldásában, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1325., 1820. és 1612. számú határozatainak alkalmazásáról szóló vonatkozó iránymutatások érvényesítésének” támogatására. Konkrét példa erre, hogy a békefenntartók emberi jogokkal kapcsolatos képzését az Afrikai Békekeret révén támogatják. Ezeket a rendelkezéseket továbbá átültetik az Afrikai Békekeretnek az Afrikai Unió Bizottságával megkötött szerződéses megállapodásaiba.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Nincsenek (az EFA-t az uniós költségvetésen kívül finanszírozzák).

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai megegyeznek a 11. EFA-ra alkalmazandó, valamint a vonatkozó többéves cselekvési programok esetében előírt szabályokkal. A további releváns intézkedéseket szintén belefoglalják az Európai Bizottság és az Afrikai Unió Bizottsága által 2016. április 15-én aláírt, az Afrikai Unió Bizottságát megerősítő intézkedésekről szóló emlékezetőjébe, amelyeket az Afrikai Unió Bizottságának tiszteletben kell tartania az EFA közvetett irányítású végrehajtása során.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A javaslat 1. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy 10. Európai Fejlesztési Alap projektjeiből visszavont pénzeszközöket legfeljebb 491 387 500 EUR összegig kiosztják az Afrikai Békekeret feltöltése céljára, hogy kielégítse az Afrikai Békekeret 2014-2016-as cselekvési terv fennálló pénzügyi igényeit, valamint a 2017-2018-as cselekvési terv becsült pénzügyi igényeit.

                  Az 1. cikk (2) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdés szerint legfeljebb 16 387 500 EUR összeget osztanak ki a Bizottság támogatási kiadásaira. Ezt a 11. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában szereplő 11. EFA irányítására vonatkozóan előírtakkal azonos arányt (3,45%) alkalmazva számítják ki.

                  Az 1. cikk (3) bekezdése előírja, hogy az 11. EFA-ra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni (végrehajtási rendelet és pénzügyi szabályzat
                     10
                  ).

                  A 2. cikk meghatározza a határozat hatálybalépésének időpontját.

               2016/0228 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a 10. Európai Fejlesztési Alap projektjeiből visszavont pénzeszközöknek az Afrikai Békekeret feltöltése céljára történő kiosztásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői közötti, az AKCS–EU partnerségi megállapodással összhangban a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó európai uniós támogatás finanszírozásáról, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodásra
                  11
                és különösen annak 1. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Bizottság az Afrikai Békekeretnek a 2014–2016 közötti Afrikai Unió Bizottságát támogató cselekvési programjáról szóló, 2014. július 15-i C(2014)4907 határozatának
                  12
                elfogadásával összesen 901 339 064,53 EUR összeget különített el a Békekeretre vonatkozó 2014–2016 közötti cselekvési program számára. Ebből az összegből 900 000 000 EUR az Európai Fejlesztési Alapból (EFA), és 1 339 064,53 EUR a Dán Királyság további önkéntes hozzájárulásából származik.

               (2)Az Európai Unió már most is jelentős pénzügyi támogatást nyújt az Afrikai Unió fellépéseihez az Afrikában folytatódó és kialakuló biztonsági válságok kezelése érdekében. Számos intézkedést hajtottak végre az Afrikai Békekeretnek nyújtott pénzügyi hozzájárulás fenntartható szintjének megőrzése érdekében. Mindazonáltal a jelenlegi és a jövőbeni helyzet magasabb pénzügyi hozzájárulást igényel az Uniótól, többek között az Afrikai Békekereten keresztül, hogy eleget tegyen az Afrikai Unió részéről felmerült igényeknek

               (3)Az Afrikai Békekeretnél felmerülő további igényeket a 2016-2018 közötti időszakra vonatkozóan 685 000 000 EUR összegre becsülik.

               (4)Helyénvaló a 10. EFA keretén belüli projektekből visszavont pénzeszközök felhasználása az Afrikai Békekeret 2016-ra vonatkozó kielégítetlen finanszírozási igényeinek kezelésére, az előre nem látható körülmények esetére, valamint az Afrikai Békekeret finanszírozása kiszámíthatóságának 2018 végéig történő biztosítása érdekében.

               (5)Az Afrikai Békekeret további forrásainak finanszírozniuk kell az Afrikai Békekeret tevékenységeit, beleértve az afrikai vezetésű béketámogató műveleteket, az Afrikai Béke- és Biztonsági Szervezet (APSA) működőképessé tételének támogatását, a gyors eredményeket hozó intézkedések (korai reagálási mechanizmus) támogatását, valamint a Bizottságnál felmerült támogatási kiadások fedezését.

               (6)Ezeket a pénzeszközöket az Afrikai Békekeret releváns többéves cselekvési programjaival
                  13
               , valamint a 11. EFA-ra vonatkozó szabályokkal és eljárásokkal összhangban kell felhasználni, az (EU) 2015/322 tanácsi rendeletben
                  14
                és az (EU) 2015/323 tanácsi rendeletben
                  15
                foglaltak szerint,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A 10. EFA keretén belüli projektekből visszavont alapokból 491 387 500 EUR összeg kerül kiosztásra az Afrikai Békekeret 2016-2018 közötti időszakra történő feltöltése céljából.

               Ebből az összegből legfeljebb 16 387 500 EUR összeget lehet kiosztani a Bizottságnál felmerült kiadások támogatására.

               Ezeket a forrásokat a 11. EFA-ra vonatkozó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően kell kezelni.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A Cotonouban 2000. június 23-án aláírt Partnerségi megállapodás egyrészről az Afrikai, Karibi és Csendes-óceáni Államok Csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között.

                     (2)
                  A Bizottság 2014. július 15-i C(2014) 4907 határozata.

                     (3)
                  A 2015.december 15-i 164/15 ACP dok.

                     (4)
                  A 2016. május 10-i 8662/16 dok.

                     (5)
                  A Bizottság 2015. november 13-i C(2015) 7766 határozata az Európai Unió és az AKCS-államok közötti AKCS-n belüli együttműködésről szóló, 2014-2020 közötti időszakra vonatkozó stratégiai dokumentum és indikatív program elfogadásáról

                     (6)
                  A Bizottság 2014. július 15-i C(2014) 4907 határozata

                     (7)
                  A Bizottság 2015. március 2-i (EU) 2015/322 rendelete (HL L 58., 2015.3.3., 1. o.)

                     (8)
                  Belső megállapodás az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az AKCS–EU partnerségi megállapodással összhangban a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó európai uniós támogatás finanszírozásáról, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról (HL L 210., 2013.8.6., 1. o.).

                     (9)
                  Az EFA-ra vonatkozó belső megállapodás 1. cikkének (4) bekezdése, valamint a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2015. március 2-i (EU) 2015/323 tanácsi rendelet 61. cikke (HL L 58., 2015.3.3., 17.o.)

                     (10)
                  A Tanács 2015. március 2-i (EU) 2015/322 rendelete a 11. Európai Fejlesztési Alap végrehajtásáról (HL L 58., 2015.3.3., 1. o.), valamint a Tanács 2015. március 2-i (EU) 2015/323 rendelete a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról (HL L 58., 2015.3.3., 17. o.)

                     (11)
                  HL L 210., 2013.8.6., 1. o.

                     (12)
                  A C(2015) 1254, C(2015) 4995 és C(2015) 8627 bizottsági határozattal módosított C(2014)4907 bizottsági határozat.

                     (13)
                  A Bizottság 2014. július 15-i C(2014) 4907 határozata.

                     (14)
                  A Tanács 2015. március 2-i (EU) 2015/322 rendelete a 11. Európai Fejlesztési Alap végrehajtásáról (HL L 58., 2015.3.3., 1. o.).

                     (15)
                  A Tanács 2015. március 2-i (EU) 2015/323 rendelete a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról (HL L 58., 2015.3.3., 17. o.).


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0012

Javaslat: a Tanács határozata a Bt cry1Ab gént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica (Zea mays L. MON 810 vonal) magyarországi használatának és értékesítésének a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti ideiglenes tilalmáról  /* COM/2009/0012 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2009.1.21.COM(2009) 12 véglegesJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa Bt cry1Ab gént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica (Zea mays L. MON 810 vonal) magyarországi használatának és értékesítésének a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti ideiglenes tilalmáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1. A géntechnológiával módosított kukorica ( Zea mays L. MON 810 vonal) forgalomba hozatala tekintetében az 1998. április 22-i 98/294/EK bizottsági határozat – a 90/220/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően – kimondja, hogy jóvá kell hagyni a termék forgalomba hozatalát.2. 1998. augusztus 3-án a francia hatóságok jóváhagyták a szóban forgó termék forgalomba hozatalát. A 90/220/EGK irányelv 13. cikkének (5) bekezdése értelmében a termék így az egész Közösségben használható.3. A 2001/18/EGK irányelv 23. cikkének (1) bekezdésével összhangban a magyar hatóságok 2005. január 20-án tájékoztatták a Bizottságot arról a döntésükről, hogy ideiglenesen megtiltják a szóban forgó genetikailag módosított kukoricafajta használatát és értékesítését, és ismertették döntésük indokait.4. 2005. június 8-án az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EÉH) úgy nyilatkozott, hogy a Magyarország által benyújtott információ nem képez olyan új tudományos eredményt, amely alapján a Zea Mays L. MON 810 vonalú kukorica kapcsán készült környezeti kockázatelemzés eredményeit kétségbe lehetne vonni, és amely alapján a termék magyarországi használatának és értékesítésének tilalma indokolt volna.5. A Bizottság tudomásul vette a Környezetvédelmi Tanács 2005. június 24-i nyilatkozatát, amelyben a Tanács, ellenállását kifejezve egy olyan javaslattal szemben, amely ugyanazon géntechnológiával módosított szervezettel kapcsolatos védintézkedések hatályon kívül helyezésére kért volna fel egy másik tagállamot, leszögezte, hogy még mindig nagyfokú a bizonytalanság a MON 810 géntechnológiával módosított kukorica piacára vonatkozó nemzeti védintézkedésekkel kapcsolatban és felkérte a Bizottságot a kérdéses, géntechnológiával módosított szervezetekkel kapcsolatos további adatok gyűjtésére, valamint annak további vizsgálatára, hogy a forgalomba hozatal felfüggesztésére irányulóan hozott intézkedések indokoltak-e, és hogy az ilyen szervezetek a 90/220/EGK irányelv szerinti engedélyezése jelenleg is megfelel-e a 2001/18/EK irányelvben meghatározott biztonsági követelményeknek.6. Ezért a Bizottság 2005 novemberében konzultációt folytatott az EÉH-val, hogy van-e olyan tudományos ismeret, amely arra engedne következtetni, hogy a védintézkedések tárgyát képező, géntechnológiával módosított szervezeteknek – köztük a Zea Mays L. MON 810 vonalú kukoricának – az engedély feltételei szerinti további forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolhatna az emberi egészségre vagy a környezetre, és felkérte az EÉH-t, hogy vegyen figyelembe a géntechnológiával módosított szervezetek biztonságosságának korábbi értékelései óta felmerült bármely újabb tudományos fejleményt.7. Mielőtt a Magyarország által bejelentett védintézkedések kapcsán intézkedés történt volna, célszerűnek tűnt megvárni az EÉH újabb véleményét a Zea Mays L. MON 810 vonallal kapcsolatban, ugyanis az újabb állásfoglalás kihatással lehet a korábbi, 2005. júniusi véleményre.8. Az EÉH 2006. március 29-i (2006. április 11-én közzétett) véleményében arra a következtetésre jutott, hogy semmi sem utal arra, hogy a Zea Mays L. MON 810 vonalú kukoricának az engedély feltételei szerinti további forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolhatna az emberi egészségre, az állatok egészségére vagy a környezetre.9. Ilyen körülmények között a 2001/18/EK irányelv 23. cikkének megfelelően a Bizottság köteles határozatot hozni az irányelv 30. cikkének (2) bekezdése szerinti – az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkének megfelelően és a 8. cikk figyelembevételével lefolytatandó – eljárással összhangban.10. Mivel az EÉH úgy ítélte meg, hogy a termék nem jelent veszélyt az emberi egészségre vagy a környezetre nézve, a Bizottság határozat-tervezetet készített, amelyben felkéri Magyarországot a Zea Mays L. MON 810 vonallal kapcsolatos intézkedései hatályon kívül helyezésére.11. Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban a meghozandó intézkedések tervezetét véleménynyilvánítás céljából a 2001/18/EK irányelv 30. cikke értelmében felállított bizottság elé terjesztették.12. A bizottság, amelynek véleményét 2006. szeptember 18-án kérték ki, nem nyilvánított véleményt; ezért az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottságnak a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot kellett benyújtania a Tanácshoz, és erről tájékoztatta az Európai Parlamentet.13. 2007. február 20-i ülésén a Környezetvédelmi Tanács minősített többséggel elvetette a javaslatot.14. Határozatában a Tanács utalt a 2001/18/EK irányelvben előírt környezetvédelmi kockázatelemzésre, és rámutatott, hogy „szükséges az Európai Unióban található mezőgazdasági struktúrák és regionális ökológiai jellegzetességek eltéréseinek módszeresebb számbavétele a környezeti kockázatelemzés során.”15. Magyarország 2007. november 30-án intézkedése alátámasztása céljából további információkat nyújtott be a Bizottsághoz a Zea mays L . MON 810 vonalú kukorica termesztésével kapcsolatban.16. Ennek megfelelően 2008. április 18-án felkérték az ÉÉH-t annak vizsgálatára, hogy a Magyarország által benyújtott információk oly módon befolyásolják-e a környezetvédelmi kockázatértékelés eredményeit, hogy elégséges indokot szolgáltatnak annak megállapítására, hogy az említett kukoricának a vonatkozó engedélyben foglalt felhasználási módjai környezet kockázatot jelentenek.17. 2008. július 2-i (2008. július 11-én közzétett) véleményében az ÉÉH megerősítette korábbi következtetéseit a Zea Mays L. MON 810 vonalú kukorica biztonságára vonatkozóan, és kijelentette, hogy nem azonosított olyan új, tudományosan megalapozott adatokat vagy tudományos információkat, amelyek módosítanák a termékkel kapcsolatban elvégzett korábbi kockázatértékeléseket. Az ÉÉH ezenkívül arra a következtetésre jutott, hogy a Magyarország által benyújtott adatok nem tartalmaztak tudományos bizonyítékot arra nézve, hogy Magyarország környezete oly módon térne el az EU egyéb régióitól, amely megfelelően indokolná az EU más régióiban végzett kockázatértékeléstől eltérő értékelések elkészítését.18. Ilyen körülmények között Magyarországnak indokolt hatályon kívül helyeznie a Zea mays L. MON 810 vonal használatának és értékesítésének tilalmáról szóló védintézkedését. Ezért a 2007. februári tanácsi határozatot követve, és az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikke (6) bekezdésének 2. pontjával összhangban a Bizottság ismételten benyújtotta a meghozandó intézkedésekről szóló javaslatát, és tájékoztatta az Európai Parlamentet.Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa Bt cry1Ab gént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica ( Zea mays L. MON 810 vonal) magyarországi használatának és értékesítésének a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti ideiglenes tilalmáról(Csak a magyar nyelvű szöveg hiteles)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv[1] hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére,az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal folytatott konzultációt követően,mivel:(1) A 90/220/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően a genetikailag módosított kukorica ( Zea mays L. MON 810 vonal) forgalomba hozataláról szóló, 1998. április 22-i 98/294/EK bizottsági határozat[2] kimondta, hogy jóvá kell hagyni a termék forgalomba hozatalát.(2) 1998. augusztus 3-án az illetékes francia hatóságok jóváhagyták a forgalomba hozatalt.(3) Magyarország 2005. január 20-án arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a 2001/18/EK irányelv 23. cikke (1) bekezdésének első albekezdése értelmében ideiglenesen megtiltotta a Zea Mays L. MON 810 vonal használatát és értékesítését, és megindokolta ezt a döntését.(4) A Magyarország által benyújtott tájékoztatásról a Bizottság kikérte az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[3] létrehozott Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság véleményét.(5) A magyar beadványban szereplő bizonyítékok vizsgálatát követően 2005. június 8-án az EÉH úgy nyilatkozott, hogy a jelenleg rendelkezésre álló tudományos bizonyítékok nem támasztják alá Magyarország érveit, valamint hogy a Magyarország által benyújtott információ nem képez olyan új tudományos eredményt, amely alapján a Zea Mays L. MON 810 vonalú kukorica tekintetében a 90/220/EGK irányelvben megállapított környezeti kockázatelemzés eredményeit kétségbe lehetne vonni, és amely alapján a termék magyarországi használatának és értékesítésének tilalma indokolt volna.(6) A Bizottság tudomásul vette a Környezetvédelmi Tanács 2005. június 24-i nyilatkozatát, amelyben a Tanács, ellenállását kifejezve egy olyan javaslattal szemben, amely ugyanazon géntechnológiával módosított szervezettel kapcsolatos védintézkedések hatályon kívül helyezésére kért volna fel egy másik tagállamot, leszögezte, hogy még mindig nagyfokú a bizonytalanság a MON 810 géntechnológiával módosított kukorica piacára vonatkozó nemzeti védintézkedésekkel kapcsolatban és felkérte a Bizottságot a kérdéses, géntechnológiával módosított szervezetekkel kapcsolatos további adatok gyűjtésére, valamint annak további vizsgálatára, hogy a forgalomba hozatal felfüggesztésére irányulóan hozott intézkedések indokoltak-e, és hogy az ilyen szervezetek a 90/220/EGK irányelv szerinti engedélyezése jelenleg is megfelel-e a 2001/18/EK irányelvben meghatározott biztonsági követelményeknek.(7) Ezért a Bizottság 2005 novemberében konzultációt folytatott az EÉH-val, hogy van-e olyan tudományos ismeret, amely arra engedne következtetni, hogy a Zea Mays L. MON 810 vonalú kukoricának az engedély feltételei szerinti további forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolhatna az emberi egészségre vagy a környezetre, és külön felkérte az EÉH-t, hogy vegyen figyelembe a géntechnológiával módosított szervezetek biztonságosságának korábbi értékelései óta felmerült bármely újabb tudományos fejleményt.(8) 2006. március 29-i véleményében az EÉH több, MON 810 kukoricát tartalmazó hibrid vizsgálata alapján úgy ítélte, hogy semmi sem utal arra, hogy az engedélyben szereplő feltételek mellett a Zea Mays L. MON 810 vonal további forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolhatna az emberi egészségre, az állatok egészségére vagy a környezetre.(9) Tehát alaptalannak bizonyult az a feltételezés, hogy a termék kockázatot jelentene az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre.(10) Magyarországnak ezért hatályon kívül kellett helyeznie a Zea Mays L. MON 810 vonallal kapcsolatos védintézkedéseket.(11) A 2001/18/EK irányelv 30. cikke (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban 2006. szeptember 18-án kikérték az irányelv 30. cikke értelmében létrehozott bizottság véleményét a bizottsági határozat-tervezetben megállapított intézkedésekről, de a bizottság nem nyilvánított véleményt.(12) Ezért a Bizottság az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban a meghozandó intézkedésekről szóló javaslatot nyújtott be a Tanácshoz, és erről tájékoztatta az Európai Parlamentet.(13) 2007. február 20-i ülésén a Környezetvédelmi Tanács minősített többséggel elvetette a javaslatot.(14) Határozatában a Tanács utalt a 2001/18/EK irányelvben előírt környezetvédelmi kockázatelemzésre, és rámutatott, hogy „szükséges az Európai Unióban található mezőgazdasági struktúrák és regionális ökológiai jellegzetességek eltéréseinek módszeresebb számbavétele a környezeti kockázatelemzés során.”(15) Magyarország 2007. november 30-án védintézkedése alátámasztása céljából további információkat nyújtott be a Bizottságnak a Zea mays L . line MON 810 termesztésével kapcsolatban.(16) Ennek megfelelően 2008. április 18-án felkérték az ÉÉH-t annak vizsgálatára, hogy a Magyarország által benyújtott információk oly módon befolyásolják-e a környezetvédelmi kockázatértékelés eredményeit, hogy elégséges indokot szolgáltatnak annak megállapítására, hogy az említett kukoricának a vonatkozó engedélyben foglalt felhasználási módjai környezet kockázatot jelentenek.(17) 2008. július 2-i (2008. július 11-én közzétett) véleményében az ÉÉH megerősítette korábbi következtetéseit a Zea Mays L. MON 810 vonalú kukorica biztonságára vonatkozóan, és kijelentette, hogy nem azonosított olyan új, tudományosan megalapozott adatokat vagy tudományos információkat, amelyek módosítanák a termékkel kapcsolatban elvégzett korábbi kockázatértékeléseket. Az ÉÉH ezenkívül arra a következtetésre jutott, hogy a Magyarország által benyújtott adatok nem tartalmaztak tudományos bizonyítékot arra nézve, hogy Magyarország környezete oly módon térne el az EU egyéb régióitól, amely megfelelően indokolná az EU más régióiban végzett kockázatértékeléstől eltérő értékelések elkészítését.(18) Ilyen körülmények között Magyarországnak indokolt hatályon kívül helyeznie a Zea mays L. MON 810 vonal használatának és értékesítésének tilalmáról szóló védintézkedését.(19) A 2007. februári tanácsi határozatot követően, és az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikke (6) bekezdésének 2. pontjával összhangban a Bizottság ismételten benyújtotta a meghozandó intézkedésekről szóló javaslatát, és tájékoztatta az Európai Parlamentet.(20) Az 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikke (6) bekezdésének 1. pontja előírja, hogy a Tanács a 2001/18/EK irányelv 30. cikkének (2) bekezdésében megállapított három hónapos időszakon belül minősített többséggel határozhat a javaslatról.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 98/294/EK határozat alapján forgalomba hozható, a Bt cry1Ab gént tartalmazó Zea Mays L. MON 810 vonalú, géntechnológiával módosított kukoricatermék használatát és értékesítését tiltó, a Magyar Köztársaság által hozott intézkedések a 2001/18/EK irányelv értelmében nem indokoltak.2. cikkA Magyar Köztársaság legkésőbb az értesítést követő 20 napon belül köteles hatályon kívül helyezni a Zea Mays L. MON 810 vonalú, géntechnológiával módosított kukoricatermék használatát és értékesítését az ország területén tiltó intézkedéseket az e határozatnak való megfelelés érdekében.3. cikkE határozat címzettje a Magyar Köztársaság.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 106., 2001.4.17., 1. o.[2] HL L 131., 1998.5.5., 32. o.[3] HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A legutóbb az 575/2006/EK rendelettel (HL L 100., 2006.4.8., 3. o.) módosított rendelet.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0198

Javaslat a Tanács határozata az Európai Atomenergia-közösség részére a Közös Kutatóközpont által végrehajtandó kiegészítő kutatási program elfogadásáról  /* COM/2009/0198 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 22.4.2009COM(2009) 198 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Atomenergia-közösség részére a Közös Kutatóközpont által végrehajtandó kiegészítő kutatási program elfogadásárólINDOK OLÁS1. A JAVASLAT HÁTTERE2004. február 19-én a Tanács elfogadta az Atomenergia-közösség részére a Közös Kutatóközpont által végrehajtandó hároméves kiegészítő kutatási programot (2004–2006) a petteni (Hollandia) nagy neutronáramú reaktor (HFR) üzemeltetésével kapcsolatosan. 2007. november 26-án a Tanács elfogadta a kiegészítő program egy évvel történő (2007) meghosszabbítását. Következésképpen a program 2007. december 31-én lejárt. A HFR üzemeltetése 2008-ban kiegészítő program nélkül folytatódott, miközben erőfeszítések történtek annak érdekében, hogy az üzemeltetését és hasznosítását független és tartósabb jogi alapokra helyezzék. Mivel ezen erőfeszítések nem jártak sikerrel, további pénzügyi támogatások biztosítása vált szükségessé egy új kiegészítő kutatási program keretein belül.Így e javaslat a HFR üzemeltetésére vonatkozó új, hároméves programra (2009-2011) irányul.A petteni nagy neutronáramú reaktort (HFR) a Bizottság használja az Euratom és Hollandia között 1961. július 25-én létrejött megállapodással összhangban. E megállapodás szerint a Bizottság a Közösség nevében vállalta, hogy felépíti a szükséges létesítményeket, és további felszereléseket is biztosít a létesítmények (ideértve a HFR-t is) „optimális kihasználása” érdekében. E megállapodást 99 éves időszakra írták alá. A megállapodás végrehajtása érdekében a két fél 1962. október 31-én 99 évre szóló tartós dologbérleti szerződést kötött.A HFR fontos szerepet játszik az Európai Unióban a biztonságos nukleáris technológiák, a termonukleáris fúzióval kapcsolatos anyagkutatás, az alapkutatás, valamint az orvosi alkalmazások szempontjából:-  Annak ellenére, hogy a nukleáris maghasadás területén csökkennek a K+F források, a HFR nagyon aktív maradt a meglévő és a jövőbeni reaktorok biztonságának kérdésében. A HFR az alábbi programokhoz járul hozzá: a reaktorok elöregedése és élettartamának befolyásolása, a nukleáris üzemanyag-biztonság javítása, a nukleáris hulladékok transzmutációja a végleges hulladékártalmatlanítás feltételeinek javítása érdekében, üzemanyag-biztonsági tanulmányok új (IV.) generációs atomreaktorok számára.-  Az alapkutatás neutronsugarakat használ az anyagszerkezet vizsgálatához. E tevékenység folyamatosan fejlődik, és hozzájárul a lebomlási mechanizmusok megértéséhez és mérsékléséhez a meglévő atomerőművek biztonsága érdekében. A vizsgált módszerek neutronsugarakat és a neutronok tulajdonságait felhasználó roncsolásmentes értékelési technikák. A tevékenységek koordinálása, az eredmények terjesztése és a harmonizáció segítése európai hálózaton keresztül valósul meg.-  A reaktort az Európában évente felállított 10 millió orvosi diagnózis több mint 60%-ához szükséges radioizotópok kereskedelmi előállítására is használják. Teljesítménye fontos eszközzé teszi a reaktort az e területen tevékenykedő európai gyógyszerészeti vállalatok számára. Ezenkívül, mivel a reaktor Európában van, termelése gyorsan eljuttatható az európai orvosi központokba. Ez lényeges szempont a legújabban használt rövid élettartamú izotópok esetében.-  A HFR képzési lehetőséget is jelent a nemzeti vagy európai programok keretében kutatási tevékenységet végző doktoráló és doktori címmel már rendelkező ösztöndíjasok számára.2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLATA nukleáris területen végzett kutatási tevékenységükre való tekintettel megkeresett tagállamok közül három tagállam (Hollandia, Franciaország és Belgium) megállapodott, hogy hozzájárulnak a HFR finanszírozásához.3. A JAVASLAT JOGI ELEMEIA javaslat az Euratom-Szerződés 7. cikkén alapul.4. KÖLTSÉVETÉSI VONZATOKEzen új kiegészítő program pénzügyi kimutatásában három résztvevő tagállam – nevezetesen Hollandia, Franciaország és Belgium – hozzájárulása szerepel. E három tagállam hozzájárulásai megközelítőleg 35 millió EUR-t tesznek ki. Ez az összeg tartalmazza a reaktor leállításához nyújtott pénzügyi forrásokat is. A jelenlegi kiegészítő program keretében fizetett hozzájárulások egy részét a HFR 2008. évi üzemeltetése során felmerült költségek (beleértve a leszereléshez szükséges pénzügyi forrásokat is) fedezésére fogják fordítani, amely időszakban nem állt rendelkezésre kiegészítő program, vagy egyéb mechanizmus a támogatás biztosításához.A Bizottság megerősíti a Tanács 1996. június 27-i üléséről készült jegyzőkönyvben rögzített nyilatkozatát, amelyben kijelentette, hogy „a HFR megfelelő finanszírozással hozzájárulhat a közösségi programok végrehajtásához, függetlenül attól, hogy erre a keretprogrammal összefüggésben kerül-e sor vagy sem. E részvételre versenyfeltételek mellett, vagy a KKK-intézeteknek tevékenységeik végrehajtásához nyújtott besugárzási szolgáltatások útján kerül majd sor”. Ez azt jelenti, hogy a Bizottság nem fog hozzájárulni az intézményi költségvetéséből származó pénzeszközökkel a HFR működési költségeihez (beleértve a reaktor karbantartási és javítási költségeit is).5. KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓKNem alkalmazandó.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Atomenergia-közösség részére a Közös Kutatóközpont által végrehajtandó kiegészítő kutatási program elfogadásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 7. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,a tudományos és műszaki bizottsággal folytatott konzultációt[1] követőenMivel:(1) Az Európai Kutatási Térség keretében a petteni nagy neutronáramú reaktor (a továbbiakban: HFR) fontos eszköz volt a Közösség kezében – és egy ideig még az is marad–, amellyel hozzájárulhat az anyagtudományhoz és anyagvizsgálatokhoz, a nukleáris gyógyászathoz, valamint a nukleáris energia területén végzett biztonsági kutatáshoz.(2) A HFR üzemeltetését egy sor kiegészítő kutatási program segítette, amelyek közül az utolsó, az Európai Atomenergia-közösség részére a Közös Kutatóközpont által végrehajtandó kiegészítő kutatási program egyéves meghosszabbításáról szóló, 2007. november 26-i 2007/773/Euratom tanácsi határozat[2] 2007. december 31-én lejárt.(3) A HFR 2008-ban kiegészítő kutatási program nélkül üzemelt tovább, miközben erőfeszítések történtek annak érdekében, hogy az üzemeltetését és hasznosítását független és tartósabb jogi alapokra helyezzék. Mivel ezen erőfeszítések nem jártak sikerrel, további pénzügyi támogatások biztosítása vált szükségessé egy új kiegészítő kutatási program keretein belül.(4) Jelenlegi működési engedélyével a HFR legalább 2015-ig folytathatja működését.(5) Mivel a meglévő atomerőművek biztonságának javítása, az egészség – beleértve az orvosi izotópok kifejlesztését az orvosi kutatás kérdéseinek megválaszolása érdekében–, a magfúzió, az alapkutatás és képzés, valamint a hulladékgazdálkodás – ideértve az új generációs reaktorrendszerekben használt nukleáris fűtőanyagok biztonságos viselkedése tanulmányozásának lehetőségét – területén végzett közösségi kutatásokhoz folyamatosan szükség van a HFR által képviselt pótolhatatlan infrastruktúrára, üzemeltetését 2011-ig tartó kiegészítő kutatási program keretében kell folytatni.(6) A HFR üzemben tartásához fűződő különleges érdeküknél fogva – ilyen értelmű nyilatkozatuknak megfelelően – Hollandiának, Franciaországnak és Belgiumnak kell finanszíroznia a programot az Európai Közösségek általános költségvetésébe fizetett, célhoz kötött bevételnek minősülő pénzügyi hozzájárulásaikkal.(7) Az e kiegészítő program keretében befolyó hozzájárulásokból kell fedezni a 2008-ban felmerült költségeket is,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA Tanács 2009. január 1-jén kezdődő hároméves időszakra elfogadja a petteni nagy neutronáramú reaktor (HFR) üzemeltetésével kapcsolatos kiegészítő kutatási programot (a továbbiakban: a program), amelynek célkitűzéseit az I. melléklet tartalmazza.2. cikkA program végrehajtásához szükséges pénzügyi hozzájárulások becsült összege 34,992 millió EUR. Ezen összeg lebontása a II. mellékletben szerepel. E hozzájárulásokat az 1605/2002/EK tanácsi rendelet[3] 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban célhoz kötött bevételeknek kell tekinteni.3. cikk1. A program igazgatásáért a Bizottság felel. E célból a Közös Kutatóközpont szolgálatait veszi igénybe.2. A Közös Kutatóközpont igazgatótanácsát folyamatosan tájékoztatják a program végrehajtásáról4. cikkA Bizottság minden évben szeptember 15-e előtt jelentést nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz e határozat végrehajtásáról5. cikkEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.Ezt a határozatot 2009. január 1-jétől kell alkalmazni.6. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz ElnökI. M ELLÉKLETTUDOMÁNYOS ÉS MŰSZAKI CÉLKITŰZÉSEKA program fő céljai a következők:1. A nagy neutronáramú reaktor (HFR) biztonságos és megbízható üzemelésének biztosítása annak érdekében, hogy kísérleti célokra garantálják a neutronáramhoz való hozzáférést.2. A HFR hatékony használatának lehetővé tétele kutató intézetek számára számos területen: a meglévő atomreaktorok biztonságának javítása, egészség, beleértve az orvosi izotópok kifejlesztését az orvosi kutatás kérdéseinek megválaszolása érdekében, magfúzió, alapkutatás és képzés, hulladékgazdálkodás, beleértve az új generációs reaktorrendszerekben használt nukleáris fűtőanyagok biztonságos viselkedése tanulmányozásának lehetőségét.___________________________________________________________________________II. MELLÉKLETA HOZZÁJÁRULÁSOK MEGOSZLÁSAA programhoz való hozzájárulások Hollandiából, Franciaországból és Belgiumból származnak.E hozzájárulások megoszlása a következő:Hollandia: 32,892 millió EUR;Franciaország: 0,9 millió EURBelgium: 1,2 millió EURÖsszesen: 34,992 millió EUR.Az említett hozzájárulások az Európai Közösségek általános költségvetésének bevételét képezik, és a programhoz kell besorolni. A kiegészítő program keretében befolyó hozzájárulásokból a HFR 2008-ban felmerülő üzemeltetési költségei is fedezhetők.PÉNZÜGYI KIMUTATÁS1. A JAVASLAT CÍME:Az Európai Atomenergia-közösség részére a Közös Kutatóközpont által végrehajtandó kiegészítő kutatási program2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERETÉrintett szakpolitikai terület(ek) és kapcsolódó tevékenység(ek):Politikai terület: 10. cím – Közvetlen kutatásTevékenység: 10 04 . Korábbi keretprogramok és egyéb tevékenységek befejezése3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtás i tételek [korábban: BA-tételek]), beleértve a következő megnevezéseket:10 04 04. A nagy neutronfluxusú reaktor (HFR) üzemeltetése10 04 04 02. jogcím [4] — Kiegészítő HFR-program (2009 – 2011)6 2 2 1. jogcím — A HFR üzemeltetéséből származó és kiegészítő előirányzatok megnyitását lehetővé tévő bevételek — Célhoz kötött bevétel3.2. A fellépés és a pénzügyi hatás időtartama:2009.január 1-től 2011.december 31-ig (A jelenlegi kiegészítő program keretében befolyó hozzájárulásokból a HFD 2008-ban felmerülő költségei is fedezhetők.)3.3. Költségvetési jellemzők:Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Csatlakozni kívánó országok hozzájárulásai | A pénzügyi keret fejezete |Nem kötelező | Nem diff [5] | IGEN | NEM | NEM | 1a. sz. |4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE4.1. Pénzügyi források4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintésemillió EUR (3 tizedesjegyig)Kiadás típusa | Szakasz száma | 2009 | 2010 | 2011 | Összesen |Működési kiadások [6] |Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |Kifizetési előirányzatok | b | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások [7] |Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | c | p.m. | p.m. | p.m. |TELJES REFERENCIAÖSSZEG |Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | p.m. | p.m. | p.m. |Kifizetési előirányzatok | b+c | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások [8] |Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5. | d | p.m. | p.m. | p.m. |A referenciaösszegbe bele nem tartozó, a személyi és kapcsolódó költségek kivételével (NDE) | 8.2.6. | e | p.m. | p.m. | p.m. |A fellépés indikatív összköltsége |TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | p.m. | p.m. | p.m. |TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |A társfinanszírozás részletezésemillió EUR (3 tizedesjegyig)Társfinanszírozó szerv | 2009 | 2010 | 2011 | Összesen |Hollandia | f | 16,446 | 8,223 | 8,223 | 32,892 |Franciaország | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,900 |Belgium | g | 0,600 | 0,300 | 0,300 | 1,200 |TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással együtt | a+c+d+e+f | 17,346 | 8,823 | 8,823 | 34,992 |* A 2008-as kiadásokat a 2009-es hozzájárulásokból fedezik. A hozzájárulások célhoz kötött bevételek.Ezt az összeget az érintett tagállamok számították ki a kereskedelmi bevételek várható szintjének figyelembevételével annak érdekében, hogy a reaktor 2008-2011 közötti időszakra becsült költségeit kiegyenlítsék. A Bizottság semmilyen körülmények között sem fedez semmiféle üzemeltetési hiányt, beleértve a lehetséges karbantartási és javítási költségeket is.4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőségx A javaslat összeegyeztethető a meglévő pénzügyi programozással.( A javaslat miatt a pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[9] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi keret módosítására).4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás( A javaslatnak nincs hatása a bevételre.x A javaslatnak van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:A kiegészítő programot a három tagállam: Hollandia, Franciaország és Belgium finanszírozza.millió EUR (egy tizedesjegyig)A fellépést megelőzően [n-1. év] | A fellépés után |A személyi állomány teljes létszáma | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzésekA HFR fontos szerepet játszik az Európai Unióban a biztonságos nukleáris technológiák támogatásában és a következő kutatási területeken: az atomerőművek elöregedése és élettartamának meghosszabbítása, a hosszú felezési idejű aktinidáknak a biztonságosabb hulladéktárolás érdekében történő transzmutációja, az üzemanyag-biztonság javítása, új (IV.) generációs atomreaktorok számára üzemanyag-biztonsági tanulmányok készítése. Továbbá az alapkutatás neutronsugarakat használ az anyagszerkezet vizsgálatához. E tevékenység folyamatosan fejlődik, és hozzájárul a lebomlási mechanizmusok megértéséhez és mérsékléséhez a meglévő atomerőművek biztonsága érdekében. A termonukleáris fúzió területén számos projekt zajlik szerkezeti és szaporítóanyagok tesztelésére jövőbeni fúziós reaktorokhoz.5.2. A közösségi részvételből adódó többletérték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiájaA HFR tulajdonosa a Bizottság. E kiegészítő programra a további üzemben tartásához van szükség, figyelembe véve, hogy a tervezett közös vállalkozás felállítása nem volt lehetséges, mivel a lehetséges partnerek nem támogatták e jogi formát. Megjegyzendő, hogy tudományos felhasználásán kívül a reaktor nagyon fontos az egészségügyi ágazat számára is (orvosi radioizotópok előállítása).5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, valamint a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretébenA HFR-rel kapcsolatos kiegészítő programok fő céljai a következők:1. A petteni HFR biztonságos és megbízható üzemelése; e tevékenység a létesítmény maximális üzemelési időszakig történő normál használatát, valamint neutronáram kísérleti célokra történő szállítását foglalja magában;2. A reaktor ésszerű használatának kialakítása számos tudományterületen; a HFR használatát igénylő főbb kutatási és fejlesztési témaköröket a következő példák illusztrálják: a meglévő és új generációs atomreaktorok biztonságának javítása, egészség, beleértve az orvosi izotópok kifejlesztését az orvosi kutatás kérdéseinek megválaszolása érdekében, anyagkutatás fúziós reaktorok számára, alapkutatás és képzés, hulladékgazdálkodás, beleértve az új generációs reaktorok számára üzemanyag-biztonsági tanulmányok készítésének lehetőségét.5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)x Centralizált irányítás( közvetlenül a Bizottság által( közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:( végrehajtó ügynökségek( a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek( tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek( Megosztott vagy decentralizált irányítás( a tagállamokkal( harmadik országokkal( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)Megjegyzések:6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS6.1. Felügyeleti rendszerA Bizottság feladata a kiegészítő program irányítására és következésképpen a jelentéstétel, amely utóbbi a következőkre terjed ki: (i) a reaktorüzemeltetés műszaki állapota (ii) a reaktor tudományos célokra történő használata, (iii) a reaktor költségvetési helyzete a tagállamoktól származó pénzügyi bevételek, valamint (iv) a teljesített kifizetések vonatkozásában.A program a KKK (Közös Kutatóközpont) tevékenységalapú irányításra (ABM) épülő tervezési ciklusában valamint az éves irányítási tervben is szerepel. Következésképpen az említett célkitűzések teljesülése szerepel a KKK éves tevékenységi jelentésében.Ezen felül a KKK (Energiaügyi Intézete) éves jelentést készít, amely a kiegészítő program irányításáról szól és a következő témákra tér ki:-  a HFR működési adatait tartalmazó műszaki jelentés;-  a fő tudományos eredmények összefoglaló leírása;-  a javítási és karbantartási tevékenységek állása;-  a költségvetés aktuális állása tekintettel a tagállamoktól származó bevételekre valamint a kiegészítő program költségvetésének kihasználására (beleértve a leszereléshez szükséges pénzügyi forrásokat, a menedzsmentköltségeket, az üzemeltetőnek teljesített kifizetéseket stb.).-  A jelentés címzettjei az Európai Parlament, a Tanács és a KKK igazgatótanácsa.6.2. Értékelés6.2.1. Előzetes értékelésAz előző kiegészítő program megújításáról van szó. Ezen új kiegészítő program előkészítése a résztvevő tagállamok által végzett belső értékelés tárgyát képezte.6.2.2. Az időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)A jelentések tartalma a fent leírtak szerint javításra kerül, a tanácsi rendeletben említett kötelezettségekkel összhangban.6.2.3. A későbbi értékelések feltételei és gyakoriságaA kiegészítő program befejezésekor a résztvevő tagállamok belső értékelést végeznek.7. Csalás elleni intézkedésekA Közös Kutatóközpont tisztviselői végzik a fent említett jelentések könyvvizsgálati és belső ellenőrzési feladatait, amelyek kiterjednek a műszaki és a költségvetési szempontokra egyaránt. Valamennyi vizsgálat és belső ellenőrzés adataihoz biztosítják a hozzáférést a Számvevőszék számára.A hasadóanyagok mozgásának ellenőrzése az Euratom és a NAÜ keretében történik.8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségeiKötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év |Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak [11] (XX 01 01.) | A*/AD |B*, C*/AST |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[12] |A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[13] |ÖSSZESEN |8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírásaA Közös Kutatóközpont egyetlen feladata a kiegészítő program irányítása. A Közös Kutatóközpont e munkatársait (1 AD és 1 AST) munkadíját teljes egészében a kiegészítő program fedezi.8.2.3. A Személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredetex A felváltandó vagy meghosszabbítandó program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek( Az n. évre vonatkozó éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek( Az érintett szolgálat állományán belül átcsoportosítandó álláshelyek (belső átcsoportosítás)( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem előirányozott álláshelyek8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások) (Nem alkalmazandó.)millió EUR (3 tizedesjegyig)Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és később | ÖSSZESEN |Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |- belső |- külső |Technikai és igazgatási segítségnyújtás összesen |8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségekmillió EUR (3 tizedesjegyig)A személyi állomány típusa | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és később |Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) |A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségek összesen |Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak |1 AD és 1 AST besorolású munkatárs fizetését a közvetlenül a kiegészítő programból elkülönített bevétel fedezi. |Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány |p.m. |8.2.6. A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások millió EUR (3 tizedesjegyig) |n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és később | ÖSSZESEN |XX 01 02 11 01. – Kiküldetések |XX 01 02 11 02. – Ülések és konferenciák |XX 01 02 11 03. – Bizottságok[15] |XX 01 02 11 04. – Tanulmányok és konzultációk |XX 01 02 11 05. - Információs rendszerek |2 Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) |3 Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségeken kívüli igazgatási kiadások összesen |Számítás – A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások |p.m. |[1] 2009. április 1-jei vélemény.[2] HL L 312., 2007.11.30., 29. o.[3] A Tanács 1605/2002/EK, Euratom rendelete (2002. június 25.) az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről, HL L 248., 2002.9.16., 1. o.[4] Új költségvetési tételt kell létrehozni.[5] Nem differenciált előirányzatok, a továbbiakban: NDE.[6] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.[7] A(z) xx. cím xx 01 04. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.[8] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoportokon kívüli kiadások.[9] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.[10] Az 5.3 szakaszban leírtak szerint.[11] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[12] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[13] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.[14] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó ügynökség(ek)re vonatkozó pénzügyi kimutatásra.[15] Nevezze meg a bizottság típusát és azt a csoportot, amelyhez a bizottság tartozik.