Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0508(02)

Javaslat az Európai parlament és a Tanács határozata a személyek külső határokon történő, Svájc és Liechtenstein által a területükön történő átutazás céljából kiadott egyes tartózkodási engedélyeknek a tagállamok által történő egyoldalú elismerésén alapuló ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről szóló 896/2006/EK határozat módosításáról  /* COM/2007/0508 végleges - COD 2007/0186 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 11.9.2007COM(2007) 508 végleges2007/0185 (COD)2007/0186 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa személyek külső határokon történő, egyes dokumentumoknak Bulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia által a területükön történő átutazás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló, ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetésérőlJavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa személyek külső határokon történő, Svájc és Liechtenstein által a területükön történő átutazás céljából kiadott egyes tartózkodási engedélyeknek a tagállamok által történő egyoldalú elismerésén alapuló ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről szóló 896/2006/EK határozat módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1. BEVEZETÉS2006. június 14-én az Európai Parlament és a Tanács két határozatot fogadott el az 539/2001/EK tanácsi rendelet[1] alapján vízumkötelezettség alá tartozó harmadik országbeli állampolgároknak az Unió külső határain történő ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről:-  a 895/2006/EK határozatot[2] a személyek külső határokon történő, egyes dokumentumoknak a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia által a területükön történő átutazás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló, ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről, és-  a 896/2006/EK határozatot[3] a személyek külső határokon történő, Svájc és Liechtenstein által a területükön történő átutazás céljából kiadott egyes tartózkodási engedélyeknek a tagállamok által történő egyoldalú elismerésén alapuló ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről.Ez volt az első alkalom, hogy a vízumokra vonatkozó közösségi vívmányokat a vízumok és tartózkodási engedélyek egyoldalú elismerésére vonatkozó alapvető közös szabályokkal egészítették ki.A 895/2006/EK határozat tekintetbe veszi az Európai Unióhoz 2004-ben csatlakozott tagállamok különleges szükségleteit a vízumpolitika területén, így különösen a vízumkötelezettségeket a schengeni térségbe történő teljes beilleszkedésükig terjedő átmeneti időszakban. A határozat orvosolja a jelentős adminisztratív többletterhet, amelyről ezen országok konzuli hivatalai beszámoltak, amelyeknek nemzeti átutazó vízumot kellett kiállítaniuk olyan személyek részére, akik nem jelentenek semmilyen kockázatot a tagállamoknak.A 895/2006/EK határozat, anélkül, hogy a 2003. évi csatlakozási okmányban felsoroltakhoz képest új kötelezettségeket állapítana meg, a közös szabályokon alapuló választható rendszert hoz létre, amely lehetővé teszi ezen tagállamoknak, hogy egyszerűsítsék az olyan harmadik országbeli állampolgárok külső határaikon történő ellenőrzését, akik a schengeni vívmányokat teljes mértékben végrehajtó tagállamok által kiadott egyes okmányokkal, illetve a schengeni vívmányokat még nem teljes mértékben végrehajtó tagállamok által kiadott hasonló okmányokkal rendelkeznek. Ezek a közös szabályok az átmeneti időszak végéig alkalmazandóak, azaz e tagállamok teljes körű részvételének időpontjáig a belső határok nélküli térségben, amely időponttól az ilyen okmányok kölcsönös elismerése kötelezővé válik.Az egyoldalú elismerés ezen rendszere az átutazás céljára korlátozódik, amelynek tartama nem haladhatja meg az öt napot. Ez a korlátozás szükségesnek bizonyult az esetleges félreértések és a vízumokra vonatkozó, a vízumkérelem feldolgozásáért felelős államot meghatározó jelenlegi schengeni szabályok téves alkalmazásának elkerülése érdekében (ez vagy az az állam, amelynek területén a látogatás fő úti célja található, vagy az első belépés állama).Ugyanezt a megközelítést követte a 896/2006/EK határozat, amely tekintetbe veszi a nehézségeket, amelyekkel a tagállamok közigazgatási szervei szembesülnek, amikor a Svájcban vagy Liechtensteinban jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok részére kell vízumot kiállítaniuk. Tekintettel a jelentős szezonális migrációra (a nyári szabadságok időszakában), egyes, földrajzi elhelyezkedésük miatt e mozgások által különösen érintett tagállamok Svájcban és Liechtensteinben működő konzuli hivatalai az említett időszakban jelentős adminisztratív munkateherrel szembesültek a szükséges vízumok megfelelő időben történő kiadásának szükségessége miatt.A 896/2006/EK határozat közös szabályokat vezetett be a Svájc és Liechtenstein által kiadott egyes tartózkodási engedélyek tagállamok által átutazási vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésére vonatkozóan. Az új szabályok kötelezőek a belső határok nélküli közös térségben teljes mértékben résztvevő tagállamok számára, és választhatók az Európai Unióhoz 2004-ben csatlakozott tagállamok számára. Ez a megkülönböztetés szükségesnek bizonyult annak érdekében, hogy elkerülhető legyen az új tagállamok részére további kötelezettségek megállapítása a schengeni térségbe történő teljes beilleszkedésükig terjedő átmeneti időszakban.A 895/2006/EK határozat 5. cikkében és a 896/2006/EK határozat 4. cikkében[4] meghatározottaknak megfelelően a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia értesítette a Bizottságot a közös rendszer végrehajtására vonatkozó döntéséről mindkét határozat tekintetében. A 895/2006/EK határozat tekintetében ezek az országok továbbá a mellékletben felsorolt, a schengeni vívmányok összességét még nem teljes mértékben végrehajtó más tagállamok által kiadott okmányok egyoldalú elismerése mellett is döntöttek.A Bizottság a bejelentett értesítést közzétette a Hivatalos Lapban[5]. A közös szabályok végrehajtásának kezdő időpontja eltérően alakult az egyes tagállamokban. A határozatok szövegében foglalt külön rendelkezések hiányában egyes tagállamok (Szlovénia és Ciprus) a közös szabályok azonnali végrehajtását választották, míg más tagállamok adminisztratív okokból későbbi időpontra tették a végrehajtás kezdetét. 2006. december 1-jétől a közös szabályok alkalmazandók a Cseh Köztársaságban, Cipruson, Lettországban, Magyarországon, Máltán, Lengyelországban, Szlovéniában és Szlovákiában.A közös szabályok hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében a tagállamok (a vonatkozó tanácsi munkacsoport keretében) a 895/2006/EK határozattal összefüggő egyes tárgyköröket illetően kérdéseket vetettek fel, és a Bizottság szolgálataitól tanácsot és értelmezést kértek egyes rendelkezések alkalmazási körét illetően.E kérdésekre adott válaszában a Bizottság szolgálatai emlékeztettek a közös szabályok bevezetésének céljára, hangsúlyozva ezek alkalmazási körének az átutazás céljára történő korlátozását. Ezen közös rendszer az érintett tagállamok schengeni térségbe történő teljes beilleszkedéséig tartó átmeneti időszakban (az első határozat), illetve a schengeni vívmányok Svájc és Liechtenstein általi teljes végrehajtásáig (a második határozat) alkalmazandó.A Bizottság szolgálatai hangsúlyozták, hogy a közös szabályok bevezetése a személyek egyes csoportjai átutazásának megkönnyítését, és a tagállamok számára kockázatot nem jelentő vízumkérelmekkel összefüggésben a konzuli hivatalokra nehezedő indokolatlan adminisztratív munkateher megszüntetését szolgálta.Ezen új szabályok bevezetésének nincs hatása a vízumokra és a külső határokra vonatkozó közösségi „vívmányok” egyéb rendelkezéseinek tagállamok általi végrehajtására; ezek alkalmazandók maradnak. E közös szabályok különösen nem érintik a közösségi vívmányokban a korlátozott területi érvényességű vízumokkal, repülőtéri átutazó vízumokkal és a személyek külső határokon történő ellenőrzésével összefüggő rendelkezéseket.Ez utóbbi pont tekintetében a Bizottság kiemelte, hogy a személyek külső határokon történő ellenőrzését az 562/2006/EK rendelet[6] 5–13. és 18–19. cikkével összhangban kell lefolytatni. A határőrségnek a külső határokon történő ellenőrzéseket a közös szabályokkal bevezetett egyszerűsítést figyelembe véve, a 895/2006/EK határozat rendelkezéseivel való visszaélést elkerülve kell folytatnia. Az ellenőrzéseknek tehát kiegyensúlyozottnak és az elérni kívánt céllal arányosnak kell lenniük. A határőröknek minden egyes esetben fel kell mérniük, hogy a harmadik országbeli állampolgár lehet-e az egyszerűsített szabályok kedvezményezettje, illetve hogy megfelel-e a 895/2006/EK határozatban foglalt beutazási feltételeknek és tiszteletben tartja-e az átutazásra vonatkozóan ott meghatározott időtartamot. A határőrök által elvégzendő értékelés eredményétől függően az átutazás megengedett időtartamának túllépése esetén megtagadható az érintett személy belépésének engedélyezése. Más, az adott eset szempontjából megfelelőbb adminisztratív intézkedés (pl. bírság) is alkalmazható lehet.E két határozattal összefüggésben szerzett sikeres tapasztalatok alapján az EU-nak ki kellene terjesztenie az egyszerűsített rendszert Bulgáriára és Romániára, amely államok 2007. január 1-jén csatlakoztak az Európai Unióhoz és amelyekre a jelenlegi közös szabályok még nem terjednek ki. A két határozat alapjául szolgáló, a fentiekben említett indokok ugyanolyan mértékben érvényesek Bulgáriára és Romániára is.E két tagállam esetében a 2004-es bővítéshez hasonlóan, a vízumokra vonatkozó vívmányokkal összefüggő kérdésekben az ún. „schengeni kétlépcsős végrehajtási eljárás” került alkalmazásra (a Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány (a továbbiakban: a 2005. évi csatlakozási okmány) 4. cikke). Ez azt jelenti, hogy Bulgáriának és Romániának a csatlakozás időpontjától (2007. január 1.) alkalmazniuk kell az 539/2001/EK rendelet rendelkezéseit, és ennek következtében vízumkötelezettség alá kell vetniük az I. mellékletben felsorolt harmadik országbeli állampolgárokat, ugyanakkor folytatniuk kell nemzeti vízumaik kiadását a schengeni térségbe történő teljes beilleszkedésük engedélyezésével egyidejűleg a Tanács által meghatározandó időpontig. Mivel az átutazásra és rövid távú tartózkodásra vonatkozó schengeni kölcsönös elismerési szabályok nem alkalmazandók Bulgáriára és Romániára csatlakozásuk időpontjától, e tagállamok 2007. január 1-jétől kötelesek az 539/2001/EK rendelet alapján vízumköteles harmadik országbeli állampolgárok részére a területükön való belépésre és átutazásra nemzeti vízumokat kiállítani, még ha az érintett személy schengeni vízummal vagy tartózkodási engedéllyel, vagy schengeni állam által kiállított hosszú távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízummal rendelkezik is. Ugyanez alkalmazandó az Unióhoz 2004-ben csatlakozott, a schengeni vívmányokat még nem teljes mértékben végrehajtó tagállamok által kiállított hasonló okmányokra.A fentieken kívül a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia, amelyek 2006. december 1-je óta végrehajtották a 895/2006/EK határozat szerinti közös rendszert, és még nem illeszkedtek be teljes mértékben a schengeni térségbe, nem rendelkeztek a Bulgária és Románia által a területükön történ átutazás céljából kiállított tartózkodási engedélyek és vízumok egyoldalú elismerésének lehetőségével.A jelenlegi szabályok nem teszik lehetővé Bulgária és Románia részére, hogy elismerjék a Svájc és Liechtenstein által kiállított tartózkodási engedélyeket.2. KÉT JAVASLATA bolgár és román konzulátusra nehezedő adminisztratív munkateher enyhítését szolgáló külön rendelkezések hiányában, valamint a többi tagállam Bulgária és Románia Európai Unióhoz történő csatlakozását követően felmerült különleges igényeire válaszul a Bizottság szükségesnek tartja a 895/2006/EK határozattal és a 896/2006/EK határozattal megállapított közös szabályok felülvizsgálatát.E célból a Bizottság az alábbiakat vette figyelembe:-  Bulgária és Románia különleges igényeit a vízumpolitika területén, a tagállamok új problémáit a legutóbbi bővítést követően, valamint az Európai Unióhoz 2004-ben és 2007-ben csatlakozott tagállamok schengeni térségbe történő teljes beilleszkedéséig terjedő átmeneti időszakban, illetve-  a szigorú ellenőrzéseket és átvilágításokat, amelyeknek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot vagy tartózkodási engedélyt kiállító tagállamok az érintett harmadik országbeli állampolgárokat alávetették, valamint az alacsony kockázatot, amelyet az e csoportba tartozó személyek jelentenek a többi tagállamnak.Következésképpen a Bizottság két jogszabályt javasol:2.1. Parlamenti és tanácsi határozat a személyek külső határokon történő, egyes dokumentumoknak Bulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia által a területükön történő átutazás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló, ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről.A javasolt határozat az Európai Közösséget létrehozó szerződés 62. cikkének (2) bekezdésén alapul, és Bulgária és Románia, valamint a 895/2006/EK határozat végrehajtása mellett döntő tagállamok a címzettjei.A 895/2006/EK határozat szövegében az Európai Unió legutóbbi bővítését követően a bizonyos típusú okmányokkal rendelkező személyek külső határokon történő ellenőrzése egyszerűsített rendszerének kiterjesztését lehetővé tevő rendelkezések hiányában szükségesnek bizonyult a közös szabályok felülvizsgálata a Bulgária és Románia 2007. január 1-jei csatlakozása következtében létrejött különleges igények kezelése érdekében.Az egyoldalú elismerés rendszerének közösségi jogi eszközzel történő kiterjesztése nem jelentene új kötelezettségeket a tagállamok számára a 2003. évi csatlakozási okmányban és a 2005. évi csatlakozási okmányban felsoroltakhoz képest. Így nem jelentene eltérést e két csatlakozási szerződéstől.A javasolt rendszer végrehajtása választható lesz: az érintett tagállamoknak lehetőségük lesz az új jogi eszköz végrehajtására, vagy a nemzeti vízumok kiadásának folytatására a csatlakozási szerződéseknek megfelelően.Az új javaslat lehetővé teszi az Európai Unióhoz 2007-ben csatlakozott Bulgária és Románia számára, hogy egyoldalúan a nemzeti vízumaikkal egyenértékűként ismerjék el a schengeni államok által kiállított vízumokat és tartózkodási engedélyeket, valamint e két ország és az Unióhoz 2004-ben csatlakozott, a schengeni térségbe még nem teljes mértékben beilleszkedett tagállamok által kiállított hasonló okiratokat.Ezenkívül a 895/2006/EK határozat végrehajtása mellett döntött, a belső határok nélküli térségbe még nem teljesen beilleszkedett tagállamok számára biztosítani kell a Bulgária és Románia által kiállított vízumok és tartózkodási engedélyek egyoldalú elismerésének lehetőségét. A 895/2006/EK határozat végrehajtása ellen döntött tagállamok számára nem kell lehetővé tenni e határozat végrehajtását, mivel ezek a tagállamok úgy ítélik meg, hogy csak a schengeni vívmányokat teljes mértékben végrehajtó tagállamok által kiadott vízumok és tartózkodási engedélyek tekinthetők egyenértékűnek az átutazás céljából kiállított saját nemzeti vízumukkal.Az egyszerűsített rendszer azon a megfontoláson alapul, hogy a rendszer előnyeit élvező harmadik országbeli állampolgárok már átestek egy tagállam által lefolytatott szigorú átvilágításon, nem jelentenek veszélyt a közrendre nézve, és nem jelentenek kockázatot az illegális bevándorlás szempontjából sem.Ez a rendszer az átmeneti időszak végéig és az érintett tagállamok belső határok nélküli térségben való teljes mértékű részvételének időpontjáig alkalmazandó, amely időponttól az ilyen okmányok kölcsönös elismerése kötelezővé válik.A 895/2006/EK határozathoz hasonlóan az elismerési rendszer az érintett tagállamok területén történő átutazás céljára korlátozódik. Az átutazási időszak tartama az öt napot nem haladhatja meg. E rendszer célja nem az, hogy felváltsa a rövid távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízumok érintett tagállamok általi kiadását. A fennálló szabályokkal összhangban e tagállamoknak lehetőségük van továbbá többszöri belépésre és rövid távú tartózkodásra jogosító, egy vagy akár több évre érvényes nemzeti vízumok kiadására azon schengeni okmányokkal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok mobilitásának megkönnyítése érdekében, akiknek gyakran kell átutazniuk a területükön.Az elismerési rendszerhez kiválasztott okmányok:-  a schengeni államok által a Közös Konzuli Utasításban lefektetett közös szabályokkal összhangban kiállított egységes vízum (átutazó, rövid idejű tartózkodásra jogosító vagy beutazóvízum, csoportos vízum);-  a schengeni államok által nemzeti jogszabályaik szerint kiállított, hosszú idejű tartózkodásra jogosító nemzeti vízumok;-  a schengeni államok által kiállított és a Közös Konzuli Utasítás IV. mellékletében, a schengeni térségbe vízum nélküli beutazásra jogosító okmányok jegyzékében felsorolt tartózkodási engedélyek;-  az Európai Unióhoz 2004-ben csatlakozott tagállamok által kiállított rövid idejű és hosszú idejű tartózkodásra jogosító nemzeti vízumok és tartózkodási engedélyek, a 895/2006/EK határozat mellékletében foglalt felsorolásnak megfelelően;-  Bulgária és Románia által kiállított rövid idejű és hosszú idejű tartózkodásra jogosító nemzeti vízumok és tartózkodási engedélyek.Ha Bulgária és Románia a közös rendszer végrehajtása mellett dönt, úgy el kell majd fogadniuk a schengeni vívmányokat teljes mértékben végrehajtó tagállamok által kiállított valamennyi okmányt, mellőzve bármilyen, a kiállító hatóságon alapuló különbségtételt.Az érintett tagállamoknak döntésükről értesíteniük kell a Bizottságot. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi ezt a tájékoztatást, így biztosítva a rendszer egészének átláthatóságát. A tagállamok ennek ellenére megtagadhatják a belépés engedélyezését a nemzeti figyelmeztető jelzésekről vezetett listájukon szereplő harmadik országbeli állampolgároktól.Ezt a jogszabályt együttdöntés útján fogják elfogadni.2.2 . Parlamenti és tanácsi határozat a személyek külső határokon történő, Svájc és Liechtenstein által a területükön történő átutazás céljából kiadott egyes tartózkodási engedélyeknek a tagállamok által történő egyoldalú elismerésén alapuló ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről szóló 896/2006/EK határozat módosításáról.A javasolt határozat az Európai Közösséget létrehozó szerződés 62. cikke (2) bekezdésének a) pontján alapul.A javasolt határozat tekintetbe veszi Bulgária és Románia Európai Unióhoz 2007. január 1-jén történt csatlakozását, és célja a 896/2006/EK határozat módosítása annak érdekében, hogy lehetővé tegye Bulgária és Románia számára a személyek külső határaikon történő ellenőrzése egyszerűsített rendszerének alkalmazását, a Svájc és Liechtenstein által a területükön történő átutazás céljából kiadott és a 896/2006/EK határozat mellékletében meghatározott egyes tartózkodási engedélyeknek e két tagállam által történő egyoldalú elismerése alapján. A javasolt határozat azon a megfontoláson alapul, hogy a svájci vagy liechtensteini tartózkodási engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok nem jelentenék veszélyt a közrendre nézve, illetve nem jelentenek kockázatot az illegális bevándorlás szempontjából.Az elismerés az átutazási célra korlátozódik. Ha Bulgária és Románia úgy dönt, hogy részt kívánnak venni a schengeni államok és más tagállamok által kiállított okmányoknak az átutazás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként történő egyoldalú elismeréséről szóló parlamenti és tanácsi határozatban, úgy e jogi eszköz végrehajtása az átmeneti időszak alatt, a Tanács által a schengeni térségbe történő teljes beilleszkedésükre meghatározandó időpontig választható.Bulgária és Románia eldönthetik, hogy részt kívánnak-e venni az elismerési rendszerben, és döntésükről értesíteniük kell az Európai Bizottságot. A Bizottság gondoskodik a megfelelő tájékoztatás közzétételéről.A javasolt rendszer semmilyen módon nem érinti a külső határok átlépése esetén szükséges eljárásokra és ellenőrzésekre vonatkozó schengeni vívmányokat.Mivel a javasolt rendszer az átutazásra korlátozódik, nem érinti Bulgária és Románia arra vonatkozó lehetőségét, hogy többszöri belépésre és rövid távú tartózkodásra jogosító, egy vagy akár több évre érvényes vízumokat adjanak ki a Svájc vagy Liechtenstein által kiállított tartózkodási engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok mobilitásának megkönnyítése érdekében.Ezt a jogszabályt együttdöntés útján fogják elfogadni.3. SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁGAz EK-Szerződés 5. cikke ügy rendelkezik, hogy „a Közösség intézkedései nem léphetik túl az e szerződés célkitűzéseinek eléréséhez szükséges mértéket”. A Közösség által tett intézkedésnek a lehető legegyszerűbb formát kell öltenie, amely lehetővé teszi a javaslat céljának elérését és a lehető leghatékonyabb végrehajtást. Ebben a szellemben az 895/2006/EK és a 896/2006/EK határozat által létrehozott egyoldalú elismerési rendszer közös szabályainak felülvizsgálata érdekében az alábbi jogi eszközök javasoltak:-  határozat Bulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia számára a területükön történő átutazás céljából egyes dokumentumoknak a nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésének lehetővé tételéről az e tagállamoknak a belső határok nélküli közös térségbe történő teljes beilleszkedéséig tartó átmeneti időszakban. Az e rendszerben való részvétel választható.-  a személyek külső határokon történő, Svájc és Liechtenstein által a területükön történő átutazás céljából kiadott egyes tartózkodási engedélyeknek a tagállamok által történő egyoldalú elismerésén alapuló ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről szóló 896/2006/EK határozat módosítása. A javasolt módosítás célja a területükön történő átutazás egyszerűsített rendszerének kiterjesztése Bulgáriára és Romániára a Svájc és Liechtenstein által kiadott ilyen tartózkodási engedélyek birtokosai részére, az átutazási vízum kiadása szükségességének megszüntetésével.Az elismerési rendszerben való részvétel az Európai Unióhoz 2004-ben és 2007-ben csatlakozott tagállamok számára a belső határok nélküli közös térségbe való teljes mértékű beilleszkedésük időpontjáig tartó átmeneti időszakban választható; ezen időponttól a kölcsönös elismerési rendszer a belső határok nélküli térségben teljes mértékben részt vevő tagállamok között kötelezővé válik.A határozattal elérni kívánt cél, azaz az egyes dokumentumok Bulgária, Románia és a 895/2006/EK határozatot már végrehajtó tagállamok általi egyoldalú elismerésre vonatkozó közös szabályok ideiglenes jellegű bevezetése, valamint a Svájc és Liechtenstein által kiadott egyes tartózkodási engedélyek egyoldalú elismerése közös rendszerének kiterjesztése Bulgáriára és Romániára csak közösségi szintű cselekvéssel érhető el, mivel egy tagállamnak sem áll módjában a kívánt célt megvalósító pusztán nemzeti intézkedések elfogadása.A Közösség olyan intézkedéseket választott, amelyek lehetővé teszik a javaslat céljának elérését és a lehető leghatékonyabb végrehajtását. Ebben a szellemben, a 2006. június 14-i két határozattal összhangban két jogi eszköz került kiválasztásra az előirányzott célkitűzések figyelembevételével. Az első javaslatot illetően egy parlamenti és tanácsi határozat a megfelelő jogi eszköz a közös egyoldalú elismerési szabályok érintett tagállamok általi választható végrehajtásához, amely ideiglenes eltérést jelent a kölcsönös elismerésre vonatkozó jelenlegi szabályoktól. A második javaslatot illetően a 896/2006/EK határozatnak egy új parlamenti és tanácsi határozattal történő módosítását a Bizottság a közös szabályok kiterjesztésére és a Svájc és Liechtenstein által kiadott egyes tartózkodási engedélyek Bulgária és Románia általi egyoldalú elismerésre tekintettel választotta.4. A SZERZŐDÉSHEZ CSATOLT KÜLÖNFÉLE JEGYZŐKÖNYVEKKEL KAPCSOLATOS KÖVETKEZMÉNYEKAz első javasolt parlamenti és tanácsi határozat címzettjei kizárólag Bulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia, és a határozat különleges átmeneti rendszert vezet be, amely lehetővé teszi e tagállamok számára, hogy egyoldalúan saját nemzeti átutazóvízumukkal egyenértékűként ismerjenek el a tagállamok által kiállított egyes dokumentumokat. A javasolt határozat választható, és az érintett tagállamokban a Tanács által a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdésével és a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban meghatározandó időpontig lenne alkalmazandó.A javaslattal létrehozott rendszer természeténél fogva nem érintheti az Egyesült Királyság, Írország és Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvekben foglaltak szerinti változó helyzetet.Ez a határozat, amelynek címzettjei kizárólag olyan tagállamok, amelyekre kötelezőek a schengeni vívmányok, bár még nem illeszkedtek be teljes mértékben a belső határok nélküli közös térségbe, nem jelenti a schengeni vívmányok továbbfejlesztését a Tanács, valamint Norvégia és Izland között 1999. május 18-án aláírt, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás[7] értelmében. A schengeni rendszer koherenciája és megfelelő működése érdekében azonban e határozat hatálya kiterjed az Izland és Norvégia, azaz a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére társult, a schengeni vívmányokat teljes körűen végrehajtó országok által kiállított vízumokra és tartózkodási engedélyekre is.Ez a határozat, amelynek címzettjei kizárólag olyan tagállamok, amelyekre kötelezőek a schengeni vívmányok, bár még nem illeszkedtek be teljes mértékben a belső határok nélküli közös térségbe, nem jelenti a schengeni vívmányok továbbfejlesztését az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás[8] értelmében, amely az Európai Közösség nevében történő aláírásról és az ideiglenes alkalmazásról szóló tanácsi határozat 4. cikke (1) bekezdésében meghatározott körbe tartozik.A javasolt, a 896/2006/EK határozat módosításáról szóló parlamenti és tanácsi határozat címzettjei Bulgária és Románia, és a határozat célja, hogy lehetővé tegye e két tagállamnak a Svájc és Liechtenstein által kiadott egyes tartózkodási engedélyek saját átutazási vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerését. A javaslattal létrehozott rendszer természeténél fogva nem érintheti az Egyesült Királyság, Írország és Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyvekben foglaltak szerinti változó helyzetet.Ez a határozat nem jelenti a schengeni vívmányok továbbfejlesztését a Tanács, valamint Norvégia és Izland között 1999. május 18-án aláírt, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás értelmében, mivel az e határozattal bevezetett új elem a 896/2006/EK határozat egyszerűsített rendszerének Bulgáriára és Romániára történő kiterjesztésére vonatkozik, az alapvető szabályok és elvek módosítása nélkül.2007/0185 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa személyek külső határokon történő, egyes dokumentumoknak Bulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia által a területükön történő átutazás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló, ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetésérőlAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 62. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[9],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva,mivel:(1) A Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány (a továbbiakban: a 2005. évi csatlakozási okmány) 4. cikkének (1) bekezdése szerint Bulgária és Románia mint az Unióhoz 2007. január 1-jén csatlakozott tagállamok ezen időponttól kezdődően kötelesek a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló, 2001. március 15-i 539/2001/EK tanácsi rendelet[10] I. mellékletének listáján szereplő harmadik országok állampolgárait vízumkötelezettségnek alávetni.(2) A 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdése szerint a schengeni vívmányoknak az egységes, rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok feltételeire és követelményeire, valamint a vízumok kölcsönös elismerésére és a tartózkodási engedélyek és vízumok közötti egyenértékűségre vonatkozó rendelkezéseit csak az ilyen hatályú tanácsi határozat elfogadását követően kell Bulgáriában és Romániában alkalmazni. Mindazonáltal azok a csatlakozás időpontjától kötelezőek ezekre a tagállamokra.(3) Bulgária és Románia ezért kötelesek belépésre vagy területükön történő átutazásra jogosító nemzeti vízumokat kiadni a schengeni vívmányokat teljes körűen végrehajtó tagállam által kiadott egységes vízummal, hosszú távú tartózkodásra jogosító vízummal vagy tartózkodási engedéllyel, illetve a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen végrehajtó tagállam által kiadott hasonló dokumentummal rendelkező harmadik országbeli állampolgárok számára.(4) A schengeni vívmányokat teljes körűen végrehajtó tagállamok és a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen végrehajtó tagállamok által kiadott dokumentumok jogosultjai nem jelentenek semmilyen kockázatot Bulgária és Románia számára, mivel alávetették őket más tagállamokban valamennyi szükséges ellenőrzésnek. A Bulgáriára és Romániára háruló indokolatlan adminisztratív többletteher elkerülése érdekében a személyek külső határokon történő, egyes dokumentumoknak a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia által a területükön történő átutazás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként való egyoldalú elismerésén alapuló, ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről szóló, 2006. június 14-i 895/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal[11] bevezetett közös szabályokat ki kell terjeszteni ezen országokra.(5) Az új közös szabályoknak lehetővé kell tenniük Bulgária és Románia számára a schengeni vívmányokat teljes körűen végrehajtó tagállamok által kiadott bizonyos dokumentumok, az általuk kiadott hasonló dokumentumok és a 895/2006/EK határozat mellékletében felsorolt, az Európai Unióhoz 2004-ben csatlakozott tagállamok által kiadott dokumentumok saját nemzeti vízumaikkal egyenértékűként történő egyoldalú elismerését, valamint az egyoldalú egyenértékűség alapján a személyek külső határokon történő egyszerűsített ellenőrzése rendszerének bevezetését.(6) Tekintettel arra, hogy a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia értesítette a Bizottságot a 895/2006/EK határozattal bevezetett egyszerűsített rendszer alkalmazására vonatkozó döntéséről, az új közös szabályoknak lehetővé kell tenniük e tagállamok számára a Bulgária és Románia által kiadott vízumok és tartózkodási engedélyek nemzeti vízumaikkal egyenértékűként történő elismerését a területükön történő átutazás céljából.(7) Az új közös rendszert egy átmeneti időszakban kell alkalmazni, a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikke (2) bekezdésének első albekezdésében és a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikke (2) bekezdésében említett tanácsi határozatban meghatározott időpontig.(8) A dokumentumok elismerésének Bulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia területén történő átutazás céljára kell korlátozódnia. A közös rendszerben történő részvételnek választhatónak kell lennie, a 2003. évi csatlakozási okmányban és a 2005. évi csatlakozási okmányban meghatározott, a tagállamokra vonatkozó többletkötelezettségek megállapítása nélkül.(9) A közös szabályokat a schengeni vívmányokat teljes körűen végrehajtó tagállamok által kiadott rövid távú tartózkodásra jogosító egységes vízumokra, a hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokra és a tartózkodási engedélyekre, illetve a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen végrehajtó tagállamok által kiadott hasonló dokumentumokra, valamint a Bulgária és Románia által kiadott rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokra, hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumokra és tartózkodási engedélyekre kell alkalmazni.(10) A személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[12] 5. cikkének (1) bekezdésében meghatározott beutazási feltételeket teljesíteni kell, a rendelet 5. cikke (1) bekezdése b) pontjában megállapított feltétel kivételével úgy, hogy a 895/2006/EK határozat alkalmazási körét kiterjesztő e határozat olyan a Bulgáriára és Romániára vonatkozó egyoldalú elismerési rendszert hoz létre, amely a schengeni vívmányokat teljes körűen végrehajtó tagállamok által kiadott egyes dokumentumok és a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen végrehajtó tagállamok által kiadott hasonló dokumentumok, valamint a Bulgária és Románia által átutazás céljából kiadott rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok, hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumok és tartózkodási engedélyek viszonylatában áll fenn, továbbá biztosítja a 895/2006/EK határozattal bevezettet egyszerűsített rendszert alkalmazó államok, azaz a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia részére a Bulgária és Románia által kiállított hasonló dokumentumok elismerésének lehetőségét.(11) Mivel e határozat célját – nevezetesen az Unióhoz 2004-ben és 2007-ben csatlakozott tagállamok által alkalmazandó egyoldalú elismerési rendszer bevezetését – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az a cselekvés terjedelménél és hatásánál fogva közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.(12) Ez a határozat nem jelenti a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás értelmében, mivel ennek címzettjei csak azon tagállamok, amelyek 2004-ben csatlakoztak az Európai Unióhoz és még nem hajtják végre teljes körűen a schengeni vívmányokat. A schengeni rendszer koherenciája és megfelelő működése érdekében azonban e határozat hatálya kiterjed a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére társult harmadik országok és a schengeni vívmányokat teljes körűen végrehajtó olyan államok, mint Izland és Norvégia által kiállított vízumokra és tartózkodási engedélyekre is.(13) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban ezen tagállamok nem vesznek részt e határozat elfogadásában.(14) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkE határozat a személyek külső határokon történő ellenőrzésére vonatkozó egyszerűsített rendszert vezet be, amelynek alapján:-  Bulgária és Románia átutazás céljából egyoldalúan nemzeti vízumaikkal egyenértékűként ismerheti el a 2. és a 3. cikkben hivatkozott dokumentumokat, valamint a 4. cikkben hivatkozott, e két ország által az 539/2001/EK rendelet alapján vízumkötelezettség alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok részére kiadott dokumentumokat.-  a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia, amely tagállamok értesítették a Bizottságot a 895/2006/EK határozattal bevezetett egyszerűsített rendszer alkalmazására vonatkozó döntésükről, átutazás céljából nemzeti vízumaikkal egyenértékűként ismerhetik el a 4. cikkben hivatkozott, Bulgária és Románia által az 539/2001/EK rendelet alapján vízumkötelezettség alá tartozó harmadik országbeli állampolgárok részére kiadott dokumentumokat.2. cikk1. Bulgária és Románia a schengeni vívmányokat teljes körűen végrehajtó tagállamok által kiadott következő dokumentumokat tekinthetik átutazás céljából a saját nemzeti vízumukkal egyenértékűnek, az okmány birtokosának állampolgárságára való tekintet nélkül:i. a schengeni megállapodást végrehajtó egyezmény 10. cikkében említett „egységes vízum”;ii. a schengeni megállapodást végrehajtó egyezmény 18. cikkében említett „hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum”;iii. a Közös Konzuli Utasítás IV. mellékletében szereplő „tartózkodási engedély”.2. Amennyiben Bulgária és Románia e határozat alkalmazása mellett dönt, az (1) bekezdésben említett minden dokumentumot el kell ismernie, függetlenül attól, hogy azt melyik állam adta ki.3. cikkAmennyiben Bulgária és Románia a 2. cikk alkalmazása mellett dönt, ezen túlmenően átutazás céljából a saját nemzeti vízumával egyenértékűnek ismerheti el az Unióhoz 2004-ben csatlakozott és a schengeni vívmányokat még nem teljes mértékben végrehajtó egy vagy több tagállam által kiadott rövid távú és hosszú távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízumokat, valamint tartózkodási engedélyeket.A schengeni vívmányokat még nem teljes mértékben végrehajtó tagállamok által kiállított, elismerhető dokumentumok felsorolását a 895/2006/EK határozat melléklete tartalmazza.4. cikkBulgária és Románia ezen túlmenően átutazás céljából a saját nemzeti vízumával egyenértékűnek ismerheti el az általa kiadott rövid távú és hosszú távú tartózkodásra jogosító nemzeti vízumokat, valamint tartózkodási engedélyeket.Az e határozat alapján elismerhető, Bulgária és Románia által kiadott dokumentumok a mellékletben vannak felsorolva.5. cikkA Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia átutazás céljából szintén elismerhetik az e határozat mellékletében felsorolt bolgár és román dokumentumokat.6. cikkBulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia csak akkor fogadhatják el átutazás céljából a nemzeti vízumukkal egyenértékűnek a dokumentumokat, ha a harmadik országbeli állampolgároknak a területükön történő átutazása nem haladja meg az öt napot.A 2., 3. és 4. cikkben említett dokumentumok érvényességi időtartamának le kell fednie az átutazás időtartamát.7. cikkBulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia e határozat hatálybalépéséről számított 10 munkanapon belül értesítik a Bizottságot, amennyiben e határozat alkalmazása mellett döntenek. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi az e tagállamok által közölt tájékoztatást.8. cikkE határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ezt a határozatot a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikke (2) bekezdésének megfelelően elfogadott tanácsi határozatban megállapítandó időpontig kell alkalmazni.9. cikkEnnek a határozatnak Bulgária, a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia a címzettjei.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök[…]  MELLÉKLETA BULGÁRIA által kiadott dokumentumok listája- Vízumok1. Виза за летищен транзит (виза вид "А") – Repülőtéri átutazóvízum („A” típus)2. Визи за транзитно преминаване (виза вид "B") - Átutazóvízumok („B” típus)-  Еднократна транзитна виза – Egyszeri belépésre jogosító vízum-  Двукратна транзитна виза – Kétszeri belépésre jogosító vízum-  Многократна транзитна виза – Többszöri belépésre jogosító vízum3. Визи за краткосрочно пребиваване (виза вид "C") – Rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok („C” típus)-  Еднократна входна виза - Egyszeri belépésre jogosító vízum-  Многократна входна виза - Többszöri belépésre jogosító vízum4. Виза за дългосрочно пребиваване (виза вид "D") – Hosszú távú tartózkodásra jogosító vízumok („D” típus)- Tartózkodási engedélyek1. Карта на продължително пребиваващ в Република България чужденец – Hosszú távú tartózkodásra jogosító tartózkodási engedély2. Карта на постоянно пребиваващ в Република България чужденец - Állandó tartózkodási engedély3. Карта на бежанец – Menekültek részére kiállított tartózkodási engedély4. Удостоверение за пътуване зад граница на чужденец с хуманитарен статут – A Bolgár Köztársaság által humanitárius védelemben részesített harmadik országbeli állampolgár részére kiállított tartózkodási engedélyA ROMÁNIA által kiadott dokumentumok listája- Vízumok-  viză de tranzit, identificată prin simbolul B (átutazóvízum, B jelölés)-  viză de scurtă şedere, identificată prin simbolul C (rövid távú tartózkodásra jogosító vízum, C jelölés)-  viză de lungă şedere, identificată prin unul dintre următoarele simboluri, în funcţie de activitatea pe care urmează să o desfăşoare în România străinul căruia i-a fost acordată:(i) desfăşurarea de activităţi economice, identificată prin simbolul D/AE(ii) desfăşurarea de activităţi profesionale, identificată prin simbolul D/AP(iii) desfăşurarea de activităţi comerciale, identificată prin simbolul D/AC(iv) angajare în munca, identificată prin simbolul D/AM(v) studii, identificată prin simbolul D/SD(vi) reîntregirea familiei, identificată prin simbolul D/VF(vii) intrarea în România a străinilor căsătoriţi cu cetăţeni români, identificată prin simbolul D/CR(viii) activităţi religioase sau umanitare, identificată prin simbolul D/RU(ix) viză diplomatică şi viză de serviciu, identificată prin simbolul DS(x) alte scopuri, identificată prin simbolul D/AS(hosszú távú tartózkodásra jogosító vízum, a vízumot kapó külföldi állampolgár által Romániában folytatandó tevékenység alapján az alábbi jelölések egyikével ellátva:i. gazdasági tevékenység, D/AE jelölésii. szakmai tevékenység, D/AP jelölésiii. kereskedelmi tevékenység, D/AC jelölésiv. munkavállalás, D/AM jelölésv. tanulmányok, D/SD jelölésvi. családegyesítés, D/VF jelölésvii. román állampolgár külföldi állampolgár házastársának belépése romániai területre, D/CR jelölésviii. vallási vagy humanitárius tevékenység, D/RU jelölésix. diplomatavízum és szolgálati vízum, DS jelölésx. egyéb célok, D/AS jelölés)- Tartózkodási engedélyek- Permis de şedere temporară (ideiglenes tartózkodási engedély)- Permis de şedere permanentă (állandó tartózkodási engedély)- Carte de rezidenţă - pentru străinii membri de familie ai cetăţenilor români (tartózkodási kártya – román állampolgárok külföldi állampolgár családtagjai részére)- Carte de rezidenţă permanentă - pentru străinii membri de familie ai cetăţenilor români (állandó tartózkodási kártya – román állampolgárok külföldi állampolgár családtagjai részére)2007/0186 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa személyek külső határokon történő, Svájc és Liechtenstein által a területükön történő átutazás céljából kiadott egyes tartózkodási engedélyeknek a tagállamok által történő egyoldalú elismerésén alapuló ellenőrzése egyszerűsített rendszerének bevezetéséről szóló 896/2006/EK határozat módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 62. cikke (2) bekezdésének a) pontjára,tekintettel a Bizottság javaslatára[13],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva,mivel:(1) A 896/2006/EK határozat a Svájc és Liechtenstein által kiadott egyes tartózkodási engedélyeknek a tagállamok által történő egyoldalú elismerésére vonatkozó közös szabályokat állapít meg, lehetővé téve ezáltal az ilyen dokumentumokat birtokló harmadik országbeli állampolgárok külső határokon történő ellenőrzésének egyszerűsített rendszerét.(2) A schengeni vívmányok két lépésben történő végrehajtásának eredményeként a 2004. május 1-jén az Európai Unióhoz csatlakozott tagállamok ettől az időponttól kezdődően kötelesek voltak a Svájc és Liechtenstein által kiadott tartózkodási engedéllyel rendelkező, az 539/2001/EK rendelet értelmében vízumkötelezettség alá tartozó harmadik országok állampolgárai számára nemzeti vízumot kiadni. E kötelezettség adminisztratív többletterheket rótt e tagállamok svájci és liechtensteini konzulátusaira.(3) A tagállamok számára nem tűnt szükségesnek, hogy a személyek e csoportja vízumkötelezettség alá tartozzon, mivel az illegális bevándorlás tekintetében alacsony kockázatot jelentenek a tagállamok számára.(4) Tekintettel arra, hogy ugyanez az érvelés érvényes Bulgáriára és Romániára is, a 895/2006/EK határozattal[14] bevezetett egyszerűsített rendszert ki kell terjeszteni Bulgáriára és Romániára is.(5) A 896/2006/EK határozat ilyen módosításának lehetővé kell tennie Bulgária és Románia számára, ha a .../2007/EK határozat alkalmazása mellett döntenek, a Svájc és Liechtenstein által kiadott, a 896/2006/EK határozat mellékletében felsorolt tartózkodási engedélyek átutazás céljából kiadott nemzeti vízumaikkal egyenértékűként történő egyoldalú elismerését.(6) Az elismerést a Bulgária és Románia területén történő átutazás céljára kell korlátozni, azon lehetőség sérelme nélkül, hogy e tagállamok rövid távú tartózkodásra jogosító vízumot adjanak ki.(7) Bulgária és Románia arra vonatkozó lehetőségét, hogy e határozat alkalmazását mellőzzék, a Tanács által a 2005. évi csatlakozási okmány 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban meghatározott időpontig terjedő átmeneti időszakra kell korlátozni.(8) A személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló, 2006. március 15-i 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[15] 5. cikkének (1) bekezdésében meghatározott beutazási feltételeket teljesíteni kell, azon rendelet 5. cikke (1) bekezdésének b) pontjában megállapított feltétel kivételével úgy, hogy e határozat egyenértékűségi rendszert hoz létre Bulgária és Románia által kiadott átutazóvízumok és a Svájc és Liechtenstein által kiadott egyes tartózkodási engedélyek tekintetében.(9) Mivel a fellépés célkitűzése közvetlenül érinti a vízumokra vonatkozó közösségi vívmányokat és hatékonyan nem valósítható meg az egyes tagállamok szintjén, ezért – a fellépés terjedelme és hatása miatt – jobban megvalósítható közösségi szinten, így a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az arányosság elvével összhangban – ahogyan az említett cikkben szerepel – e határozat nem lépheti túl az e cél megvalósításához szükséges mértéket.(10) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyság és Írország helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban e tagállamok nem vesznek részt e határozat elfogadásában.(11) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez mellékelt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt e határozat elfogadásában, és a határozat vagy annak alkalmazása számára nem kötelező.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 896/2006/EK irányelv 2. cikke az alábbi harmadik albekezdéssel egészül ki:„Ha Bulgária és Románia a .../2007/EK határozat alkalmazása mellett dönt, az e határozat mellékletében felsorolt tartózkodási engedélyeket a Tanács által a Bolgár Köztársaság és Románia csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány 4. cikke (2) bekezdésével összhangban meghatározandó időpontig egyoldalúan a saját nemzeti átutazóvízumukkal egyenértékűnek ismerhetik el.”2. cikkBulgária és Románia e határozat hatálybalépéséről számított 10 munkanapon belül értesítik a Bizottságot, amennyiben e határozat alkalmazása mellett döntenek. A Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi az általuk közölt tájékoztatást.3. cikkEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.4. cikkE határozat címzettjei Bulgária és Románia.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök[…] [1] HL L 81., 2001.3.21., 1. o., legutóbb az 1932/2006/EK rendelettel (HL L 405, 2006.12.30., 23. o.) módosítva.[2] HL L 167., 2006.6.20.., 1. o.[3] HL L 167., 2006.6.20., 8. o.[4] Az Európai Unióhoz 2004-ben csatlakozott tagállamoknak 2006. augusztus 1-jéig kellett értesíteniük a Bizottságot a közös szabályok alkalmazására vonatkozó döntésükről.[5] HL C 251., 2006.10.17., 20. o.[6] Az Európai Parlament és a Tanács 2006. március 15-i 562/2006/EK rendelete a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról, HL L 105., 2006.4.13., 1. o.[7] HL L 176., 1999.7.10., 35. o.[8] 13054/04 tanácsi dokumentum.[9] HL C […]., [ …]., […]. o.[10] HL L 81., 2001.3.21., 1. o., legutóbb az 1932/2006/EK rendelettel (HL L 405, 2006.12.30., 23. o.) módosítva.[11] HL L 167., 2006.6.20., 1. o.[12] HL L 105., 2006.4.13., 1. o.[13] HL C […]., […].,[…]. o.[14] HL L 167., 2006.6.20.[15] HL L 105., 2006.4.13., 1. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.4.8.
            COM(2016) 192 final
            2016/0097(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és a Mikronéziai Szövetségi Államok közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               Az 539/2001/EK tanácsi rendelet
                  1
                felsorolja azon harmadik országokat, amelyek állampolgárai a tagállamok külső határainak átlépésekor vízumkötelezettség alá esnek, illetve azokat, amelyek állampolgárai e kötelezettség alól mentesülnek. Az 539/2001/EK rendeletet Írország és az Egyesült Királyság kivételével valamennyi tagállam alkalmazza.

               Az 509/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  2
                azzal módosította az 539/2001/EK rendeletet, hogy 19 országot átsoroltak a vízumkötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országait felsoroló II. mellékletbe. Ezek az országok a következők: Dominika, Egyesült Arab Emírségek, Grenada, Kelet-Timor, Kiribati, Kolumbia, Marshall-szigetek, Mikronézia, Nauru, Palau, Peru, Saint Lucia, Saint Vincent és Grenadine-szigetek, Salamon-szigetek, Szamoa, Tonga, Trinidad és Tobago, Tuvalu és Vanuatu. A II. mellékletben felsorolt fenti országok mindegyikének megemlítését lábjegyzet kíséri, miszerint „a vízumkötelezettség alóli mentességet az Európai Unióval kötendő vízummentességi megállapodás hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni”.

               Az 509/2014/EU rendeletet 2014. május 20-án fogadták el, és 2014. június 9-én lépett hatályba. 2014 júliusában a Bizottság ajánlást terjesztett elő a Tanácsnak a vízummentességi megállapodásról szóló tárgyalások megkezdésére adandó felhatalmazásról a következő 17 ország tekintetében: Dominika, Egyesült Arab Emírségek, Grenada, Kelet-Timor, Kiribati, Marshall-szigetek, Mikronézia, Nauru, Palau, Saint Lucia, Saint Vincent és Grenadine-szigetek, Salamon-szigetek, Szamoa, Tonga, Trinidad és Tobago, Tuvalu és Vanuatu
                  3
               . 2014. október 9-én a Bizottság megkapta a Tanácstól a tárgyalási irányelveket.

               Vízummentességi megállapodásokat írtak alá 2015. május 6-án (Egyesült Arab Emírségek), 2015. május 26-án (Kelet-Timor) és 2015. május 28-án (Dominika, Grenada, Saint Lucia, Saint Vincent és Grenadine-szigetek, Szamoa, Trinidad és Tobago, Vanuatu), és ezeket a megállapodásokat aláírásuk napjától hatálybalépésükig ideiglenesen alkalmazzák. A Tanács felhatalmazást adott a vízummentességi megállapodások második sorozatának aláírására Tongával (az aláírás időpontja 2015. november 20.), Kolumbiával (az aláírás időpontja 2015. december 2.), Kiribatival (az aláírás időpontját később határozzák meg) és Palauval (az aláírás időpontja 2015. december 7.). E négy megállapodást aláírásuk napjától hatálybalépésükig ideiglenesen alkalmazzák.

               A Mikronéziával folytatott tárgyalások 2014. december 17-én kezdődtek és levélváltás formájában zajlottak. További levélváltások során valamennyi kérdésről megállapodás született. A főtárgyalók 2015. december 16-i (Mikronézia) és 2016. január 13-i (az Unió) levélváltása útján parafálták a megállapodást. A tagállamokat a tanácsi vízummunkacsoport 2016. január 18-i ülésén értesítették a fejleményekről.

               2.JOGALAP

               Az Unió részéről a megállapodás jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 77. cikke (2) bekezdésének a) pontja, összefüggésben 218. cikkével.

               A mellékelt javaslat képezi a megállapodás aláírásának jogi eszközét. A Tanács minősített többséggel hoz határozatot.

               Figyelembe véve, hogy Mikronézia rövid időn belül be tudja fejezni belső ratifikációs eljárását, valamint azt, hogy milyen hosszú idő telt el a mikronéziai állampolgárok vízummentességére vonatkozó bizottsági javaslat első előterjesztése (2012. november) óta, az aláírásról szóló határozatjavaslat az EUMSZ 218. cikkének (5) bekezdésével összhangban az aláírás napját követő naptól előírja a megállapodás ideiglenes alkalmazását. Tekintettel arra, hogy a megállapodás megkötéséhez az Európai Parlament előzetes egyetértése szükséges, a Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet a megállapodás ideiglenes alkalmazásáról.

               3.A TÁRGYALÁSOK KIMENETELE

               A Bizottság úgy véli, hogy a Tanács tárgyalási irányelveiben rögzített célkitűzések teljesültek, és a vízummentességi megállapodás tervezete elfogadható az Unió számára.

               A megállapodástervezet végleges tartalma a következőképpen összegezhető:

               Cél

               A megállapodás vízummentes utazást biztosít az Európai Unió polgárai, illetve Mikronézia állampolgárai számára bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartó, a másik Szerződő Fél területére történő utazás esetén.

               Az uniós polgároknak biztosítandó egyenlő bánásmód érdekében a megállapodást egy olyan rendelkezéssel egészítették ki, amely szerint Mikronézia csakis az Európai Unió összes tagállamával szemben függesztheti fel vagy szüntetheti meg a megállapodást, és ugyanígy az Unió is csak az összes tagállamára vonatkozóan függesztheti fel vagy szüntetheti meg a megállapodást.

               Az Egyesült Királyság és Írország különleges helyzetét a preambulum említi.

               Alkalmazási kör

               A vízummentesség a személyek minden kategóriájára (magán-, diplomata-, szolgálati/hivatalos és különleges útlevelek tulajdonosaira egyaránt) és bármilyen célú utazásra vonatkozik, a kereső tevékenység folytatásán kívül. Ez utóbbi kategóriára vonatkozóan a hatályos uniós vagy nemzeti jogszabályokkal összhangban valamennyi tagállam, valamint Mikronézia is szabadon bevezetheti a vízumkötelezettséget a másik Fél állampolgáraival szemben. Az összehangolt végrehajtás biztosítása érdekében a megállapodáshoz együttes nyilatkozatot csatolnak a kereső tevékenység folytatása céljából utazó személyek kategóriájának értelmezéséről.

               A tartózkodás időtartama

               A megállapodás vízummentes utazást biztosít az Európai Unió polgárai, illetve Mikronézia állampolgárai számára bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartó, a másik Szerződő Fél területére történő utazás esetén. A megállapodáshoz együttes nyilatkozatot csatolnak a bármely 180 napos időszakon belüli legfeljebb 90 napos időtartam értelmezéséről.

               A megállapodás figyelembe veszi a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen alkalmazó tagállamok helyzetét. Mindaddig, amíg ezek a tagállamok nem részei a belső határok nélküli schengeni térségnek, a vízummentesség lehetővé teszi Mikronézia állampolgárai számára, hogy e tagállamok (jelenleg Bulgária, Ciprus, Horvátország és Románia) mindegyikének területén – a schengeni térség egészére számított időtartamtól függetlenül – bármely 180 napos időszakban 90 napot eltölthessenek.

               Területi hatály

               A megállapodás rendelkezéseket tartalmaz területi hatályával kapcsolatban: Franciaország és Hollandia esetében Mikronézia állampolgárainak vízummentessége az említett tagállamok európai területén történő tartózkodásra korlátozódik.

               Nyilatkozatok

               A fent említett együttes nyilatkozatokon kívül további két együttes nyilatkozatot csatolnak a megállapodáshoz:

               –Norvégiának, Izlandnak, Svájcnak és Liechtensteinnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és továbbfejlesztésére irányuló társulásáról,

               –a vízummentességi megállapodás tartalmával és következményeivel, valamint a kapcsolódó kérdésekkel – például a beutazási feltételekkel – kapcsolatos információk teljes körű terjesztéséről.

               4.KÖVETKEZTETÉS

               A fenti eredmények alapján a Bizottság javasolja, hogy a Tanács:

               –határozzon a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról, és hatalmazza fel a Tanács elnökét az Unió nevében aláírásra jogosult személy(ek) kijelölésére,

               –hagyja jóvá a megállapodás ideiglenes alkalmazását annak hatálybalépéséig.

               2016/0097 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és a Mikronéziai Szövetségi Államok közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az 509/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  4
                átsorolta a Mikronéziai Szövetségi Államokra tett utalást az 539/2001/EK tanácsi rendelet
                  5
                I. mellékletéből a II. mellékletébe.

               (2)A Mikronéziai Szövetségi Államokra tett utaláshoz lábjegyzet tartozik, amely szerint a vízumkötelezettség alóli mentességet az Európai Unióval kötendő vízummentességi megállapodás hatálybalépésének időpontjától kell alkalmazni.

               (3)2014. október 9-én a Tanács határozatot fogadott el, amelyben felhatalmazta a Bizottságot a Mikronéziai Szövetségi Államokkal való, az Európai Unió és a Mikronéziai Szövetségi Államok közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötésére irányuló tárgyalások megkezdésére.

               (4)A megállapodással kapcsolatos tárgyalások 2014. december 17-én kezdődtek, és a megállapodás 2016. január 13-i parafálásával sikeresen lezárultak.

               (5)A megállapodást alá kell írni, és a megállapodáshoz csatolt nyilatkozatokat az Unió nevében jóvá kell hagyni. A megállapodást az aláírása napját követő naptól a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell.

               (6)Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozatnak
                  6
                megfelelően nem vesz részt; Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (7)Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozatnak
                  7
                megfelelően nem vesz részt; Írország ezért nem vesz részt e határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és a Mikronéziai Szövetségi Államok közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak (a továbbiakban: megállapodás) az Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, feltételezve a megállapodás megkötését.

               A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               Az e határozathoz csatolt nyilatkozatokat a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.

               3. cikk

               A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

               4. cikk

               A megállapodás az aláírást követő naptól kezdődően ideiglenes jelleggel alkalmazandó a megkötésére vonatkozó eljárások lezárásáig.

               5. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A Tanács 2001. március 15-i 539/2001/EK rendelete a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról, HL L 81., 2001.3.21., 1. o.

                     (2)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i 509/2014/EU rendelete a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról, HL L 149., 2014.5.20., 67. o.

                     (3)
                  COM(2014) 467, 2014.7.17.

                     (4)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i 509/2014/EU rendelete a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról, HL L 149., 2014.5.20., 67. o.

                     (5)
                  A Tanács 2001. március 15-i 539/2001/EK rendelete a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról, HL L 81., 2001.3.21., 1. o.

                     (6)
                  A Tanács 2000. május 29-i 2000/365/EK határozata Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

                     (7)
                  A Tanács 2002. február 28-i 2002/192/EK határozata Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.4.8.
            COM(2016) 192 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat A Tanács határozata
            az Európai Unió és a Mikronéziai Szövetségi Államok közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               MELLÉKLET

               a következőhöz:

               Javaslat
                  A Tanács határozata

               az Európai Unió és a Mikronéziai Szövetségi Államok közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               MEGÁLLAPODÁS

               az Európai Unió és a Mikronéziai Szövetségi Államok között a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességről

               AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Unió, és

               A MIKRONÉZIAI SZÖVETTSÉGI ÁLLAMOK, a továbbiakban: Mikronézia,

               a továbbiakban együtt: a Szerződő Felek,

               ABBÓL A CÉLBÓL, hogy továbbfejlesszék a Szerződő Felek közötti baráti kapcsolatokat, valamint azzal az óhajjal, hogy vízummentes beutazás és rövid távú tartózkodás biztosításával megkönnyítsék az utazást polgáraik számára;

               TEKINTETTEL a 2014. május 15-i 509/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, amely többek között azzal módosította a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendeletet
                  1
               , hogy 19 harmadik országot – köztük Mikronéziát – átsorolt azon harmadik országok listájára, amelyek állampolgárai a tagállamokban való rövid távú tartózkodás esetén mentesülnek a vízumkötelezettség alól;

               SZEM ELŐTT TARTVA, hogy az 509/2014/EU rendelet 1. cikke kimondja, hogy a vízumkötelezettség alóli mentesség e 19 országra az Unió és az érintett ország között kötendő vízummentességi megállapodás hatálybalépésének időpontjától alkalmazandó;

               AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy megőrizzék minden uniós polgár egyenlő bánásmódban részesítésének elvét;

               FIGYELEMMEL arra, hogy e megállapodás nem vonatkozik azon személyekre, akik rövid távú tartózkodásuk ideje alatt kereső tevékenységet kívánnak folytatni, ezért erre a kategóriára – a vízumkötelezettség vagy -mentesség és a munkavállalás tekintetében – továbbra is a vonatkozó uniós jogszabályok és a tagállamok vonatkozó nemzeti jogszabályai, valamint Mikronézia nemzeti jogszabályai alkalmazandók,

               FIGYELEMMEL az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló jegyzőkönyvre, valamint az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányokról szóló jegyzőkönyvre, és megerősítve, hogy e megállapodás rendelkezései az Egyesült Királyságra és Írországra nem alkalmazandók,

               A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. CIKK

               Cél

               A megállapodás vízummentes utazásról rendelkezik az Unió polgárai, illetve Mikronézia állampolgárai számára bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartó, a másik Szerződő Fél területére történő utazás esetén.

               2. CIKK

               Fogalommeghatározások

               E megállapodás alkalmazásában:

               (a)
                     „tagállam”: az Unió bármely tagállama, az Egyesült Királyság és Írország kivételével;

               (b)
                     „az Unió polgára” az a) pontban meghatározott tagállam állampolgára;

               (c)
                     „Mikronézia állampolgára”: Mikronézia állampolgárságával rendelkező bármely személy;

               (d)
                     „schengeni térség”: a schengeni vívmányokat teljeskörűen alkalmazó, az a) pontban meghatározott tagállamok területéből álló, belső határok nélküli térség.

               3. CIKK

               Hatály

               1.
                     Az Unió azon polgárai, akik egy tagállam által kiállított, érvényes magán-, diplomata-, szolgálati, hivatalos vagy különleges útlevéllel rendelkeznek, vízum nélkül beléphetnek Mikronézia területére és ott tartózkodhatnak a 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott időtartam alatt.

               Mikronézia azon polgárai, akik Mikronézia által kiállított, érvényes magán-, diplomata-, szolgálati, hivatalos vagy különleges útlevéllel rendelkeznek, vízum nélkül beléphetnek a tagállamok területére és ott tartózkodhatnak a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott időtartam alatt.

               2.
                     E cikk (1) bekezdése a kereső tevékenység folytatása céljából beutazó személyekre nem alkalmazandó.

               A személyek e kategóriájára vonatkozóan az 539/2001/EK tanácsi rendelet
                  2
                4. cikke (3) bekezdésének értelmében minden tagállam egyénileg határozhat arról, hogy Mikronézia állampolgáraira vízumkötelezettséget vet-e ki, avagy visszavonja azt.

               A személyek e kategóriájára vonatkozóan Mikronézia minden egyes tagállam állampolgárai esetében egyénileg határozhat a vízumkötelezettségről vagy a vízummentességről nemzeti jogának megfelelően.

               3.
                     Az e megállapodás által biztosított vízummentesség a Szerződő Felek beutazásra és rövid távú tartózkodásra vonatkozó feltételekkel kapcsolatos jogszabályainak sérelme nélkül alkalmazandó. A tagállamok és Mikronézia fenntartják a jogot a beutazás vagy a rövid távú tartózkodás megtagadására, ha a szóban forgó feltételek közül egy vagy több nem teljesül.

               4.
                     A vízummentesség a Szerződő Felek határain való átkelésre használt közlekedési módra való tekintet nélkül érvényes.

               5.
                     Az e megállapodás által nem szabályozott kérdésekben az uniós jog, a tagállamok nemzeti joga, illetve Mikronézia nemzeti joga az irányadó.

               4. CIKK

               A tartózkodás időtartama

               1.
                     Az Unió polgárai bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartózkodhatnak Mikronézia területén.

               2.
                     Mikronézia állampolgárai bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartózkodhatnak a schengeni vívmányokat teljes körűen alkalmazó tagállamok területén. Ezen időtartam a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen alkalmazó tagállamok területén történő tartózkodástól függetlenül számítandó.

               Mikronézia állampolgárai bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napig tartózkodhatnak minden egyes, a schengeni vívmányokat még nem teljes körűen alkalmazó tagállam területén, a schengeni vívmányokat teljes körűen alkalmazó tagállamok területén való tartózkodásra számított időtartamtól függetlenül.

               3.
                     E megállapodás nem érinti Mikronézia, valamint a tagállamok azon lehetőségét, hogy a vonatkozó nemzeti joguknak és az uniós jognak megfelelően a tartózkodást 90 napot meghaladó időtartamra meghosszabbítsák.

               5. CIKK

               Területi hatály

               1.
                     A Francia Köztársaság tekintetében e megállapodás csak a Francia Köztársaság európai területére vonatkozik.

               2.
                     A Holland Királyság tekintetében e megállapodás csak a Holland Királyság európai területére vonatkozik.

               6. CIKK

               A megállapodás igazgatására felállított vegyes bizottság

               1.
                     A Szerződő Felek az Unió képviselőiből és Mikronézia képviselőiből álló szakértői vegyes bizottságot (a továbbiakban: a bizottság) hoznak létre. Az Uniót az Európai Bizottság képviseli.

               2.
                     A bizottság többek között az alábbi feladatokat látja el:

               (a)
                     felügyeli e megállapodás végrehajtását;

               (b)
                     javaslatot tesz e megállapodás módosítására vagy kiegészítésére;

               (c)
                     rendezi az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat.

               3.
                     A bizottság szükség szerint bármikor, a Szerződő Felek valamelyikének kérésére ülésezik.

               4.
                     A bizottság létrehozza eljárási szabályzatát.

               7. CIKK

               E megállapodás kapcsolata a tagállamok és
                  Mikronézia közötti meglévő kétoldalú vízummentességi megállapodásokkal

               E megállapodás elsőbbséget élvez az egyes tagállamok és Mikronézia közötti bármely kétoldalú megállapodással vagy megegyezéssel szemben, amennyiben azok e megállapodás hatálya alá tartozó kérdésekre vonatkoznak.

               8. CIKK

               Záró rendelkezések

               1.
                     E megállapodást a Szerződő Felek belső eljárásaikkal összhangban megerősítik vagy jóváhagyják; e megállapodás azon értesítés időpontját követő második hónap első napján lép hatályba, amely a Szerződő Felek által egymásnak küldött, az említett eljárások befejezéséről szóló értesítések közül a későbbi.

               E megállapodás az aláírása napját követő naptól kezdve ideiglenesen alkalmazandó.

               2.
                     E megállapodást határozatlan időre jön létre, azzal, hogy az az (5) bekezdéssel összhangban felmondható.

               3.
                     Ez a megállapodás a Szerződő Felek írásbeli megállapodása útján módosítható. A módosítások azt követően lépnek hatályba, hogy a Szerződő Felek értesítették egymást az ehhez szükséges belső eljárásaik befejezéséről.

               4.
                     E megállapodást részben vagy egészben bármelyik Szerződő Fél felfüggesztheti, különösen a közrenddel, a nemzetbiztonság védelmével, a közegészség védelmével vagy az illegális bevándorlással összefüggő okokból, vagy a vízumkötelezettség bármelyik Szerződő Fél általi újbóli bevezetésekor. A felfüggesztési határozatról legalább két hónappal annak tervezett hatálybalépése előtt értesíteni kell a másik Szerződő Felet. Az e megállapodás alkalmazását felfüggesztő Szerződő Fél haladéktalanul tájékoztatja a másik Szerződő Felet, amennyiben a felfüggesztés okai megszűntek, valamint megszünteti a felfüggesztést.

               5.
                     E megállapodást bármelyik Szerződő Fél felmondhatja a másik Félhez intézett írásbeli értesítés útján. E megállapodás az ezt követő 90 nap elteltével hatályát veszti.

               6.
                     Mikronézia csakis az összes tagállammal szemben függesztheti fel vagy mondhatja fel e megállapodást.

               7.
                     Az Unió csakis az összes tagállamára vonatkozóan függesztheti fel vagy mondhatja fel e megállapodást.

               Készült két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, valamint szlovén nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

               EGYÜTTES NYILATKOZAT IZLANDRA, NORVÉGIÁRA, SVÁJCRA ÉS
                  LIECHTENSTEINRE VONATKOZÓAN

               A Szerződő Felek tudomásul veszik az Európai Unió, valamint Norvégia, Izland, Svájc és Liechtenstein között fennálló szoros kapcsolatot, különös tekintettel az említett országoknak a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és továbbfejlesztéséhez történő társulásáról szóló, 1999. május 18-i és 2004. október 26-i megállapodásra.

               Ilyen körülmények között kívánatos, hogy egyfelől Norvégia, Izland, Svájc és Liechtenstein, másfelől a Marshall-szigetek hatóságai a jelen megállapodás feltételeihez hasonló feltételekkel haladéktalanul kétoldalú megállapodásokat kössenek a rövid távú tartózkodásra vonatkozó vízumok alóli mentességről.

               EGYÜTTES NYILATKOZAT AZ E MEGÁLLAPODÁS 3. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSÉBEN MEGHATÁROZOTT, KERESŐ TEVÉKENYSÉG FOLYTATÁSA CÉLJÁBÓL UTAZÓ SZEMÉLYEK KATEGÓRIÁJÁNAK
                  ÉRTELMEZÉSÉRŐL

               Az egységes értelmezés biztosítása érdekében a Szerződő Felek megállapodnak, hogy e megállapodás alkalmazásában a kereső tevékenységet folytató személyek kategóriájába azon személyek tartoznak, akik a célból lépnek be a másik Szerződő Fél területére, hogy ott alkalmazottként vagy szolgáltatóként jövedelemszerző munkát vagy díjazással járó tevékenységet folytassanak.

               E kategória nem terjed ki az alábbiakra:

               –
                     üzletemberek, tehát üzleti célból utazó (de a másik Szerződő Fél országában alkalmazásban nem álló) személyek,

               –
                     sportolók vagy művészek, akik alkalmi jelleggel folytatnak valamilyen tevékenységet,

               –
                     újságírók, akiket a lakóhelyük szerinti ország médiája küldött ki, valamint

               –
                     vállalaton belüli gyakornokok.

               E nyilatkozat végrehajtását az e megállapodás 6. cikkében foglalt feladatkörén belül a vegyes bizottság felügyeli, és módosításokat javasolhat, ha a Szerződő Felek tapasztalatai alapján azt szükségesnek ítéli.

               AZ E MEGÁLLAPODÁS 4. CIKKÉBEN RÖGZÍTETT, BÁRMELY 180 NAPOS IDŐSZAKON BELÜLI
                  LEGFELJEBB 90 NAPOS IDŐTARTAM ÉRTELMEZÉSÉRŐL

               A Szerződő Felek egyetértenek abban, hogy az e megállapodás 4. cikkében rögzített, bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napos időtartam folyamatos tartózkodást vagy több egymást követő látogatást jelent, amelyek teljes időtartama bármely 180 napos időszakon belül nem haladja meg a 90 napot.

               A „bármely” kifejezés folyamatosan aktualizált 180 napos referencia-időszak alkalmazására utal: a tartózkodás minden napján a megelőző 180 napos időszakra tekintenek vissza annak ellenőrzése céljából, hogy továbbra is teljesül-e a bármely 180 napos időszakon belüli 90 napra vonatkozó követelmény. Ez többek között azt jelenti, hogy egy megszakítás nélküli 90 napos távollét legfeljebb 90 napos újabb tartózkodást tesz lehetővé.

               EGYÜTTES NYILATKOZAT A POLGÁROK VÍZUMMENTESSÉGI
                  MEGÁLLAPODÁSRÓL TÖRTÉNŐ TÁJÉKOZTATÁSÁRÓL

               Elismerve az átláthatóság jelentőségét az Európai Unió és Mikronézia állampolgárai számára, a Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy a vízummentességi megállapodás tartalmáról és következményeiről, valamint a kapcsolódó kérdésekről – így például a beutazási feltételekről – teljes körű tájékoztatást biztosítanak.

               _________________

                     (1)
                  EUHL L 149., 2014.5.20, 67. o.

                     (2)
                  A Tanács 2001. március 15-i 539/2001/EK rendelete a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról (EUHL L 81., 2001.3.21., 1. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.10.9.
            COM(2017) 584 final
            2017/0257(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodás keretében működő kereskedelmi bizottságban a megállapodás XII. mellékletének a kolumbiai közbeszerzési ajánlatkérők listáját meghatározó, a VI. címnek („Kormányzati beszerzések”) megfelelő módosítását illetően az Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               Ez a javaslat arra a határozatra irányul, amely megállapítja az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodás (a továbbiakban: kereskedelmi megállapodás)
                  1
                keretében működő kereskedelmi bizottságban a megállapodás XII. melléklete („Kormányzati beszerzések”) 1. függeléke A. szakasza 2. alszakaszának Kolumbia általi módosításáról szóló határozat tervezett elfogadása vonatkozásában az Unió nevében képviselendő álláspontot.

               A megállapodás XII. melléklete („Kormányzati beszerzések”) 1. függeléke A. szakaszának 2. alszakasza felsorolja Kolumbia azon, központinál alacsonyabb szintű kormányzati szerveit, amelyekre kiterjed a kormányzati beszerzésekre vonatkozó kötelezettségvállalások hatálya.

               Kolumbia javasolja a megállapodás XII. melléklete („Kormányzati beszerzések”) 1. függeléke A. szakasza 2. alszakaszának módosítását oly módon, hogy annak szövege kiegészüljön egy megjegyzéssel, amely szerint az „ajánlatkérők” kifejezés valamennyi, nem ipari vagy kereskedelmi jellegű, központinál alacsonyabb szintű közbeszerzési ajánlatkérőt jelöl.

               A Felek képviselői megállapodtak, hogy az ilyen jellegű módosítás nem tenné szükségessé a 191. cikk (2) bekezdésének a) albekezdése szerinti kompenzációs kiigazítást, mivel a módosítás nem vezet a hatály szűküléséhez.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A kereskedelmi megállapodás

               A kereskedelmi megállapodás célja a piacok kétoldalú megnyitása és a kereskedelmi kapcsolatok stabilitásának fokozása.

               A kereskedelmi megállapodás egyik kulcsfontosságú célkitűzése a Felek közbeszerzési piacának tényleges és kölcsönös megnyitása. A kereskedelmi megállapodás közbeszerzésről szóló VI. címének célkitűzése kettős: olyan közbeszerzési szabályok megállapítása, amelyek célja a közbeszerzési szerződések átlátható, hatékony és megkülönböztetésmentes módon történő megkötése, valamint a közbeszerzési piacoknak a másik fél ajánlattevői, árui és szolgáltatásai előtti kölcsönös megnyitása. Ezért az EU és Kolumbia kétoldalú tárgyalásokat folytatott arról, hogy kölcsönösen hozzáférjenek egymás azon közbeszerzési pályázataihoz, amelyek a közbeszerzésről szóló fejezet hatálya alá esnek. A közbeszerzésről szóló fejezet hatálya meghatározza, hogy mely közbeszerzési eljárásokra vonatkoznak a tárgyalások során megállapított eljárási és anyagi jogi szabályok.

               A kereskedelmi megállapodás
                  2
                ideiglenes alkalmazását követően kiderült, hogy az uniós vállalatoktól megtagadták Kolumbia központinál alacsonyabb szintű közbeszerzési ajánlatkérőinek piacára való bejutást. A Felek megállapodtak abban, hogy Kolumbia módosítja a központinál alacsonyabb szintre vonatkozó piacra jutási jegyzékét, és tisztázták, hogy ehhez nem szükséges kompenzációs kiigazítást végrehajtani.

               A kereskedelmi megállapodást Peru tekintetében 2013. március 1-je óta, Kolumbia tekintetében 2013. augusztus 1-je óta ideiglenesen alkalmazzák. 2017. január 1-jén Ecuador csatlakozott a megállapodáshoz
                  3
               . A kereskedelmi megállapodás 14. cikkének (3) bekezdése szerint azonban – mivel az uniós fél és Kolumbia által elfogadandó határozatnak csak e két Fél viszonyában lesz hatálya – a határozatot az uniós fél és Kolumbia elfogadhatja kétoldalú folyamat keretében.

               2.2.A kereskedelmi bizottság

               A megállapodás 12. cikkével létrehozott kereskedelmi bizottság felügyeli és elősegíti a megállapodás működését és rendelkezéseinek helyes alkalmazását; értékeli a megállapodás alkalmazásának eredményeit, különösen a kereskedelmi és a gazdasági kapcsolatok alakulását a Felek között; felügyeli valamennyi, a megállapodás alapján létrehozott szakosított testület munkáját, és ajánlást tesz a szükséges cselekvésekre; értékelést végez és határozatokat fogad el bármely, a szakosított testületek által elé terjesztett tárgyban; valamint elfogadja saját eljárási szabályzatát, valamint üléseinek rendjét és azok napirendjét. A kereskedelmi bizottság határozatait konszenzussal fogadja el. A határozatok kötelező érvényűek a Felekre nézve, akik megteszik az azok végrehajtásához szükséges intézkedéseket. A megállapodás 12. cikk (4) bekezdésében szereplő esetekben az uniós fél és az érintett andoki aláíró ország bármilyen határozatot elfogadhat, és e határozatnak csak e Felek viszonyában lesz hatálya, feltéve, hogy az ilyen határozat nem érinti más aláíró andoki ország jogait és kötelezettségeit (a 14. cikk (3) bekezdése).

               2.3.A kereskedelmi bizottság tervezett jogi aktusa

               2017. november 24-i negyedik ülésén a kereskedelmi bizottság a tervek szerint határozatot (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus) fogad el arról, hogy Kolumbia javaslatára módosítja a megállapodás közbeszerzésről szóló részének – konkrétan a XII. melléklet („Kormányzati beszerzések”) 1. függeléke A. szakasza 2. alszakaszának – hatályát.

               A tervezett jogi aktus célja a megállapodás XII. melléklete („Kormányzati beszerzések”) 1. függeléke A. szakasza 2. alszakaszának kiegészítése egy olyan módosítással, amely meghatározza, hogy Kolumbia mely központinál alacsonyabb szintű kormányzati szervezeteinek közbeszerzési eljárásai tartoznak a VI. cím hatálya alá. A Kolumbia által javasolt módosítás értelmében a 2. alszakasz egy olyan megjegyzéssel egészülne ki, amely szerint az „ajánlatkérők” kifejezés valamennyi, nem ipari vagy kereskedelmi jellegű, központinál alacsonyabb szintű közbeszerzési ajánlatkérőt jelöl.

               A tervezett jogi aktus a Felekre nézve kötelezővé válik a megállapodás 14. cikke (2) bekezdésének megfelelően, amely a következőképpen rendelkezik: „A kereskedelmi bizottság által elfogadott határozatok kötelezőek a Felekre nézve, akik a határozatok végrehajtásához szükséges minden intézkedést meghoznak.”

               3.Az Unió nevében képviselendő álláspont

               A Tanács feladata az Európai Unió álláspontjának képviselete az Európai Unió–Kolumbia–Peru kereskedelmi bizottságnak a kereskedelmi megállapodás XII. mellékletének („Kormányzati beszerzések”) 1. függeléke A. szakasza 2. alszakaszát módosító határozattervezetét illetően, amely alszakasz meghatározza, hogy Kolumbia mely központinál alacsonyabb szintű kormányzati szervezeteinek közbeszerzési eljárásai tartoznak a VI. cím hatálya alá. A javasolt módosítást illetően az Európai Unió nevében képviselendő álláspont a kereskedelmi bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

               Az említett módosítás célja a 2. alszakasz kiegészítése egy olyan, a kolumbiai közbeszerzési eljárásokra vonatkozó megjegyzéssel, amely szerint az „ajánlatkérők” kifejezés valamennyi, nem ipari vagy kereskedelmi jellegű, központinál alacsonyabb szintű közbeszerzési ajánlatkérőt jelöl.

               E módosítás azért vált szükségessé, mert az EU és Kolumbia eltérően értelmezte a kolumbiai közbeszerzési eljárásokra vonatkozó rész hatályát a központinál alacsonyabb szintű kormányzati szervezetek tekintetében, és ezért Kolumbia nem tette lehetővé, hogy az uniós vállalatok részt vegyenek a központinál alacsonyabb szintű, gazdaságilag jelentős kormányzati szervezetek közbeszerzési eljárásaiban. Az említett módosítás nyomán tisztázódna, hogy mely kolumbiai szervezetek tartoznak a közbeszerzési ajánlatkérők körébe, amely ily módon magában foglalna olyan szervezeteket, mint például a bogotái infrastruktúra-fejlesztésekért felelős „Instituto de Desarrollo Urbano” (IDU).

               A megállapodás 191. cikke („A hatály módosítása és helyesbítése”) lehetőséget biztosít a közbeszerzésről szóló VI. cím hatályának módosítására, és a kereskedelmi bizottság a 191. cikk (4) bekezdése szerint felhatalmazással rendelkezik arra, hogy megegyezzen a Felek bármely olyan módosítási javaslatáról, amely a megállapodás vonatkozó mellékletének – azaz a XII. mellékletnek („Kormányzati beszerzések”) – a módosítására irányul.

               Tekintettel arra, hogy a határozatnak csak az Európai Unió és Kolumbia viszonyában lesz hatálya, a határozatot elfogadhatja az Európai Unió és Kolumbia a kereskedelmi bizottságban, mivel a megállapodás 14. cikkének (3) bekezdése értelmében az kizárólag e két Fél kétoldalú kapcsolataira vonatkozik.

               A javaslat az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazandó.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A kereskedelmi bizottság egy olyan testület, amelyet egy megállapodás, konkrétan az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodás hozott létre.

               A kereskedelmi bizottság által elfogadandó határozat a kereskedelmi megállapodás 14. cikke (2) bekezdésének megfelelően kötelező joghatást kiváltó jogi aktus. A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               A javasolt határozat eljárási jogalapja ezért az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásra kerül.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus fő célja és tartalma – vagyis a megállapodás VI. címe hatályának kiterjesztése – a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos.

               A javasolt határozat eljárási jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke és különösen annak (4) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikkének (4) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2017/0257 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodás keretében működő kereskedelmi bizottságban a megállapodás XII. mellékletének a kolumbiai közbeszerzési ajánlatkérők listáját meghatározó, a VI. címnek („Kormányzati beszerzések”) megfelelő módosítását illetően az Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru között létrejött kereskedelmi megállapodást (a továbbiakban: kereskedelmi megállapodás) Kolumbia tekintetében 2013. augusztus 1-je óta ideiglenesen alkalmazzák
                  4
               .

               (2)A megállapodás 14. cikkének (1) és (3) bekezdése értelmében a kereskedelmi bizottság csupán az uniós fél és az érintett aláíró andoki ország (vagyis Kolumbia) bevonásával bármilyen határozatot elfogadhat konszenzussal, feltéve, hogy az ilyen határozat nem érinti más aláíró andoki ország jogait és kötelezettségeit.

               (3)2017. november 24-i negyedik ülésén a kereskedelmi bizottság a tervek szerint határozatot (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus) fogad el a XII. melléklet („Kormányzati beszerzések”) 1. függeléke A. szakasza 2. alszakaszának módosításáról. A módosítás tisztázza, hogy Kolumbia mely központinál alacsonyabb szintű közbeszerzési ajánlatkérőire terjed ki a megállapodás hatálya. A módosítás értelmében a 2. alszakasz kiegészül egy olyan, a kolumbiai közbeszerzési eljárásokra vonatkozó megjegyzéssel, amely szerint az „ajánlatkérők” kifejezés valamennyi, nem ipari vagy kereskedelmi jellegű, központinál alacsonyabb szintű közbeszerzési ajánlatkérőt jelöl. Az EU és Kolumbia egyetért abban, hogy az ilyen jellegű módosítás nem tesz szükségessé kompenzációs kiigazítást.

               (4)Helyénvaló meghatározni az Unió nevében a kereskedelmi bizottságban képviselendő álláspontot, mivel a határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve.

               (5)Mivel a kereskedelmi bizottság határozata módosítja a megállapodás XII. mellékletét, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               (6)Az Európai Unióról szóló szerződés (a továbbiakban: EUSZ) 17. cikkének (1) bekezdése szerint a kereskedelmi bizottságban az Uniót a Bizottság képviseli,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A kereskedelmi bizottság 2017. november 24-i negyedik ülésén az Unió nevében képviselendő álláspont a kereskedelmi bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

               2. cikk

               A kereskedelmi bizottság határozatát elfogadását követően az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság címzettje.

               Kelt Brüsszelben,

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 354., 2012.12.21., 3. o.

                     (2)
                  HL L 56., 2013.2.28., 1. o.

                     (3)
                  HL L 354., 2016.12.24., 3. o.

                     (4)
                  A Tanács 2012. május 31-i 2012/735/EU határozata az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 354., 2012.12.21., 3. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.10.9.
            COM(2017) 584 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru közötti kereskedelmi megállapodás keretében működő kereskedelmi bizottságban a megállapodás XII. mellékletének a kolumbiai közbeszerzési ajánlatkérők listáját meghatározó, a VI. címnek („Kormányzati beszerzések”) megfelelő módosítását illetően az Unió nevében képviselendő álláspontról

               CSATOLMÁNY

               A EU–KOLUMBIA-PERU KERESKEDELMI BIZOTTSÁG […]/2017 HATÁROZATA

               (2017. […])

               az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru között létrejött kereskedelmi megállapodás XII. melléklete („Kormányzati beszerzések”) 1. függelékének módosításáról

               A KERESKEDELMI BIZOTTSÁG,

               tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kolumbia és Peru között létrejött kereskedelmi megállapodásra (a továbbiakban: kereskedelmi megállapodás) és különösen annak 191. cikkére,

               mivel:

               (1)A kereskedelmi megállapodás 191. cikke meghatározza, hogy a Felek milyen eljárásokkal módosíthatják vagy helyesbíthetik a VI. cím hatálya alá tartozó beszerzések körét.

               (2)A kereskedelmi megállapodás XII. melléklete 1. függeléke A. szakaszának 2. alszakasza meghatározza. hogy Kolumbia mely központinál alacsonyabb szintű kormányzati szervezeteinek beszerzései tartoznak a VI. cikk hatálya alá.

               (3)A kereskedelmi megállapodás végrehajtásáról szóló, az Unió és Kolumbia közötti egyeztetéseket követően Kolumbia értesítette az Uniót, hogy a 2. alszakaszt ki kívánja egészíteni egy megjegyzéssel, amely szerint valamennyi, nem ipari vagy kereskedelmi jellegű, központinál alacsonyabb szintű közbeszerzési ajánlatkérő az „ajánlatkérők” körébe tartozik. Az Unió és Kolumbia egyetért a módosítást illetően, valamint abban, hogy az ilyen jellegű módosítás nem tesz szükségessé kompenzációs kiigazítást.

               (4)E megjegyzés hozzáadása érdekében módosítani kell a kereskedelmi megállapodás XII. melléklete 1. függeléke A. szakaszának 2. alszakaszát. A kereskedelmi megállapodás 14. cikkének (3) bekezdése értelmében a melléklet módosítására vonatkozó határozatot az Európai Unió és Kolumbia („az érintett andoki ország”) elfogadhatja a megállapodás keretében létrehozott kereskedelmi bizottságban, mivel a határozat kizárólag e két Fél kétoldalú kapcsolataira vonatkozik,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A kereskedelmi megállapodás XII. melléklete („Kormányzati beszerzések”) 1. függeléke A. szakaszának 2. alszakaszához fűzött megjegyzések helyébe a következő szöveg lép:

               „Megjegyzések ehhez az alszakaszhoz

               1.Ezen alszakasz alkalmazásában valamennyi, központinál alacsonyabb szintű, nem ipari és nem kereskedelmi jellegű közbeszerzési ajánlatkérő az „ajánlatkérők” körébe tartozik.

               2.E megállapodás VI. címe nem terjed ki:

               (a)a mezőgazdaságot támogató és élelmiszer-segélyező programokkal kapcsolatos élelmiszerek, mezőgazdasági nyersanyagok/inputanyagok és élőállatok beszerzésére; és

               (b)a CPC 1.0-ás változatának 2. szakasza (élelmiszertermékek, italok és dohány; textil-, ruházati és bőrtermékek) alá sorolt áruk szociális segélyezési programok számára lefolytatott beszerzésére.”

               2. cikk

               Az 1. cikkben meghatározott módosítás nem von maga után kompenzációs kiigazítást, mivel nem szűkíti a hatályt.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt […]-ban/ben, 2017. […]-án/én.

               a kereskedelmi bizottság nevében