				|

		52013PC0937

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a 260/2012/EU rendeletnek az uniós szintű átutalásokra és beszedésekre való átállás tekintetében történő módosításáról /* COM/2013/0937 final - 2013/0449 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1. A javaslat háttere
A javaslat okai és céljai
A 260/2012/EU
rendelet megállapítja az euróátutalásokra és -beszedésekre vonatkozó közös
technikai és üzleti követelményeket és így fontos eleme az egységes
eurófizetési térség (single euro payments area – SEPA) létrehozásának. A
rendelet 2014. február 1-jét határozza meg végső határidőként a
belföldi, valamint az Európán belüli euróátutalások és -beszedések tekintetében
a SEPA-átutalásokra, illetőleg SEPA-beszedésekre való átállásra.
Az Európai Központi Bank (EKB) legújabb
statisztikája szerint a teljes átállási arány az euróövezetben a
SEPA-átutalások esetében a 2013. októberi 59,87 %-ról novemberre
64,1 %-ra, a SEPA-beszedések esetében pedig az októberi 11,52 %-ról
novemberre 26 %-ra emelkedett. A Bizottság által a tagállamok illetékes
hatóságainak tájékoztatására irányulóan tett ismételt erőfeszítések,
valamint az Európai Központi Bank és számos tagállam által a SEPA-átállásra
vonatkozóan folytatott jelentős kampány ellenére továbbra is a kkv-k, a
kisebb közigazgatási szervek és az önkormányzatok a legkevésbé felkészültek a
tényleges átállásra. Úgy tűnik, a banki ágazat által a kkv-k körében
végzett kommunikációs tevékenység és a nemzeti tájékoztató kampányok nem érték
el a várt hatást vagy legalábbis nem hatottak a várt mértékben.
Figyelembe véve, hogy az átállás üteme a
SEPA-átutalások esetében egyes tagállamokban, míg a SEPA-beszedések esetében a
tagállamok többségében lassú, rendkívül valószínűtlen, hogy a SEPA-átállás
2014. február 1-jéig teljes körűen befejeződik. Tekintettel azonban
arra, hogy jogszabályban rögzített végső határidőről van szó,
előfordulhat, hogy a bankok és más pénzforgalmi szolgáltatók ettől az
időponttól kezdve visszautasítják az olyan hagyományos fizetések
teljesítését, amelyek nem felelnek meg a SEPA-nak. Amennyiben nem történik meg
a SEPA-átutalásra/SEPA-beszedésre való teljes átállás, nem lehet kizárni a
fizetési késedelmekhez vagy piaci zavarokhoz vezető fizetési
fennakadásokat. Ez hatással lehet a fizetési szolgáltatások valamennyi igénybe
vevőjére, mindenekelőtt a kkv-kra és a fogyasztókra.
Erre a jelentős jogi problémára, valamint
a lakosságot és a vállalatokat érintő esetleges súlyos következményekre
tekintettel a Bizottság a 260/2012/EU rendelet módosítását javasolja olyan
átmeneti rendelkezés bevezetése révén, amely lehetővé teszi a bankok és
egyéb pénzforgalmi szolgáltatók számára, hogy a SEPA-átutalások és -beszedések
mellett 2014. február 1-jét követően – hat hónapra korlátozott
időtartamon át – hagyományos fizetési modelljeiken keresztül folytassák a SEPA-nak
nem megfelelő fizetések feldolgozását. Az említett módosítással
kapcsolatos egyértelmű tájékoztatás biztosítékot jelent a pénzforgalmi
szolgáltatás igénybe vevői számára abban a tekintetben, hogy fizetéseiket
2014. február 1-jét követően továbbra is feldolgozzák, a módosítás továbbá
lehetővé teszi, hogy azok, akik nem hajtották végre az átállást, a
lehető leggyorsabban megtegyék azt. Maga a végső határidő nem
módosul és az átmeneti rendelkezés rendkívüli egyszeri intézkedés. Mindenesetre
folytatni kell a SEPA-átállásra vonatkozó, jelenleg zajló tájékoztatási
kampányokat. Az átmeneti időszak végén a Bizottság haladéktalanul megteszi
a szükséges lépéseket az uniós jog tagállamok általi teljes körű
alkalmazásának biztosítása érdekében.
2013. december 19-én konzultációra került sor
a kezdeményezésről az Európai Központi Bank magas szintű
képviselőit és az eurórendszer központi bankjainak igazgatótanácsi tagjait
tömörítő magas szintű SEPA-találkozó résztvevőivel.
A fentiekre tekintettel, és mivel nagyon rövid
idő maradt a 2014. február 1-jei határidőig, biztosítani
kell, hogy az Európai Parlament és a Tanács sürgősen fogadja el a
rendeletet, és az haladéktalanul lépjen hatályba. A rendelet indokolt annak
érdekében, hogy elkerülhető legyen a bankokat és egyéb pénzforgalmi szolgáltatókat,
valamint a vállalkozásokat és a fogyasztókat érintő jogbizonytalanság,
mivel a 260/2012/EU rendelet kötelezi a pénzforgalmi szolgáltatókat arra, hogy
az említett végső határidő lejárta után utasítsák vissza az olyan
eurófizetések feldolgozását, amelyek nem felelnek meg a SEPA-követelményeknek.
Amennyiben a javasolt rendelet elfogadására nem sürgősséggel kerül sor, az
2014. február 1-jét követően súlyos jogi és technikai kockázatokat
eredményezhet a fizetési műveletek terén.
Háttér-információk
A 260/2012/EU rendelet 2012. március 31-én
lépett hatályba és két évet biztosított a piaci szereplőknek arra, hogy a
fizetések feldolgozását a SEPA-átutalásokra és -beszedésekre vonatkozó
követelményekhez igazítsák. E két év során a Bizottság és az EKB a nemzeti
hatóságokkal együtt szorosan nyomon követte a SEPA-átállás előrehaladását.
Az EKB rendszeresen jelentést tett a SEPA-átállás terén elért
eredményekről. A SEPA Tanács számos ülést tartott, amelyek keretében a
Bizottság a pénzforgalmi piac kínálati és keresleti oldalának
képviselőivel megvitatta az átállás terén elért előrehaladást és
hangsúlyozta a pénzforgalmi szolgáltatók, valamint a pénzforgalmi
szolgáltatások igénybe vevőinek valamennyi kategóriája (társaságok, köztük
a kkv-k, közigazgatások, fogyasztók stb.) felé irányuló kommunikációs
tevékenység fokozásának szükségességét. A Bizottság 2012. március 30-án a SEPA
Tanács szakértőinek részvételével, majd 2013. július 12-én a tagállamok
képviselőivel tartott munkaértekezletet a 260/2012/EU rendelet
értelmezéséről. A Bizottság 2013. április 17-én a SEPA-val foglalkozó
szakértői csoportülést is szervezett. Emellett a Bizottság mind az évente
kétszer megrendezésre kerülő uniós SEPA-fórumon, mind a tagállamok
képviselőit magában foglaló pénzforgalmi bizottság keretében megvitatta az
elért eredményeket. A SEPA-átállás az EKB által a nemzeti központi bankok
képviselőivel tartott számos szakértői megbeszélésen, valamint a
banki ágazat képviselőinek részvételével rendezett egyes fórumokon rendszeresen
napirendre került.
Az EKB SEPA-átállásról szóló, 2013. márciusi
jelentésében közzétett alacsony átállási arányra tekintettel az ECOFIN Tanács
2013. május 14-én átfogó tanácsi következtetéseket fogadott el, amelyben
hangsúlyozta a SEPA-átállás fontosságát és felszólította a tagállamokat és a
piaci szereplőket arra, hogy megfelelő intézkedésekkel aktívan
támogassák és gyorsítsák fel a SEPA-átállás folyamatát. Az ECOFIN Tanács
következtetései alapján a Bizottság és az EKB 2013. május 15-én közös levelet küldött
a pénzügyminisztereknek és a tagállami jegybankelnököknek, amelyben szintén
hangsúlyozta a SEPA-átállás fontosságát és a tagállami szintű sürgős
intézkedések szükségességét.
2. Az érdekelt felekkel folytatott
konzultációk és a hatásvizsgálatok eredményei
2.1. A javaslat nemzeti parlamenteknek
történő továbbítása
A bizottsági javaslatokat tartalmazó, az
Európai Parlamentnek és a Tanácsnak megküldött jogalkotási aktusok tervezetét a
szerződésekhez csatolt, a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban
betöltött szerepéről szóló 1. sz. jegyzőkönyvnek
megfelelően továbbítani kell a nemzeti parlamenteknek.
A jegyzőkönyv 4. cikkének
megfelelően a között az időpont között, amikor valamely jogalkotási
aktus tervezetét a nemzeti parlamentek rendelkezésére bocsátják, és a között az
időpont között, amikor azt elfogadás céljából, illetőleg egy
álláspont jogalkotási eljárás keretében történő elfogadása céljából a
Tanács ideiglenes napirendjére tűzik, egy nyolchetes időszaknak kell
eltelnie.
A 4. cikk szerint azonban sürgős esetben
kivétel tehető; ekkor az indokokat a Tanács jogi aktusában vagy
álláspontjában meg kell jelölni. A fent említett okokból a Bizottság felkéri az
Európai Parlamentet és a Tanácsot, hogy tekintse ezt a javaslatot rendkívül
sürgős esetnek.
2.2. Egyéb érdekelt felekkel folytatott
konzultáció és hatásvizsgálat
Az EKB által 2013 decemberében közzétett
alacsony átállási arányra tekintettel a Bizottság és az EKB megvizsgálta annak
a valószínűségét, hogy a SEPA-átállás 2014. február 1-jén teljesen
lezárul. Elismerték, hogy ennek a valószínűsége annak ellenére csekély,
hogy a pénzforgalmi szolgáltatások számos nagy igénybe vevője – például a
csoportos fizetéseket bonyolító közüzemi szolgáltatók – jelezte, hogy csak
közvetlenül a végső határidő előtt tervezi az átállást.
Bár nehéz megbecsülni, hogy mekkora lesz azon
piaci szereplők száma, amelyek a jogszabályban előírt végső
határidőig nem felelnek meg a SEPA követelményeinek, egyértelmű, hogy
különösen a SEPA-beszedések terén az átállási arány nem fogja megközelíteni a
100 %-ot.
A bankok és más pénzforgalmi szolgáltatók
2014. február 1-jétől kezdve visszautasíthatják az olyan fizetések
feldolgozását, amelyek nem felelnek meg a SEPA-nak. A legnagyobb átállási
kockázat a kkv-khoz kapcsolódik, amelyek közül sok még nem hajtotta végre az
átállást. E kockázatok ismeretében az EKB elemezte a lehetséges
forgatókönyveket és azok hatását, a helyzet orvoslására irányuló lehetséges
megoldásokkal együtt. Technikai szempontból a pénzforgalmi szolgáltatók
hagyományos modelljeik használatával képesek lennének folytatni a
követelményeknek nem megfelelő fizetések feldolgozását. Emellett
azonosítani kell azokat a piaci szereplőket, amelyek még nem teljesítik a
SEPA-követelményeket és őket megfelelően tájékoztatni kell arról,
hogyan hajthatják végre eredményesen a SEPA-átállást.
Bár technikailag megvalósítható, hogy a piaci
szereplők megfelelő felügyelet mellett átmeneti megoldásokat
alkalmazzanak a 2014. február 1-jét követő esetleges átállási problémák
áthidalása céljából, de komoly a veszélye annak, hogy ez a nem kielégítő
helyzet mind a fogyasztók, mind a pénzforgalmi szolgáltatások más igénybe
vevői szempontjából zavarokhoz vezet, és jogbizonytalanságot eredményez
azon pénzforgalmi szolgáltatók számára, amelyek az említett átmeneti
megoldásokat (még) be nem vezetett piaci szereplőkkel kerülnek szembe. A
követelményeknek nem megfelelő piaci szereplők között sok a kkv. Az a
tény, hogy hagyományos fizetéseiket a bankok 2014. február 1-jét követően
esetleg nem tudják feldolgozni, az egész eurórendszer jó hírnevének
csorbulásával is járhat. Valószínűtlen, hogy az átmeneti megoldásokat
időben végrehajtják, még ha technikailag megvalósíthatóak is.
A fizetések terén a SEPA követelményeinek való
meg nem felelésből eredően bekövetkező szükségtelen zavarok
elkerülése érdekében és a jogbiztonság valamennyi piaci szereplő számára
történő biztosítása céljából a Bizottság szerint indokolt az a javaslat,
miszerint lehetővé kell tenni, hogy 2014. február 1-jét követően egy
hat hónapos korlátozott időtartamon keresztül a tagállami hagyományos
rendszerek a SEPA-átutalási és -beszedési modellekkel párhuzamosan
működjenek. Az említett átmeneti időszak hosszának arányosnak kell
lennie. Ennek célja a mielőbbi átállás kapcsán a piaci szereplőkre
nehezedő nyomás fenntartása, ugyanakkor a jogbiztonság megteremtése és
annak biztosítása, hogy a pénzforgalmi szolgáltatókat a két fizetési rendszer
párhuzamos fenntartása miatt terhelő költségek korlátozottak maradjanak.
Azok a pénzforgalmi szolgáltatók, amelyek már átálltak a SEPA-átutalásra és
-beszedésre, mérlegelhetik konvertálási szolgáltatások nyújtását azon piaci
szereplők részére, amelyek még nem hajtották végre az átállást. Az
átmeneti időszakban a tagállamoknak tartózkodniuk kell attól, hogy szankciókat
alkalmazzanak azon pénzforgalmi szolgáltatókkal szemben, amelyek a
követelményeknek nem megfelelő fizetéseket dolgoznak fel, és a
pénzforgalmi szolgáltatások azon igénybe vevőivel szemben, amelyek esetleg
még nem hajtották végre (teljes mértékben) az átállást.
A hagyományos fizetések feldolgozásának egy
további időszakra történő egyszeri és rendkívüli engedélyezése egyben
lehetővé teszi a fokozatos átállást is. A közelgő határidőre
tekintettel számos nagyobb közüzemi szolgáltató jelezte, hogy csak közvetlenül
a hatályos 2014. február 1-jei határidő előtt hajtja végre az
átállást. Ez szűk keresztmetszetet eredményezhet, különösen a pénzforgalmi
szolgáltatók és szoftverforgalmazók szintjén, amelyek kapacitási korlátokkal
kerülhetnek szembe.
Az átállásra vonatkozó jelenlegi adatokat és
az átállás várt ütemét tekintve helyénvaló hat hónapos, 2014. augusztus 1-jéig
tartó átmeneti időszak bevezetése. Ebben az időszakban a Bizottság és
az EKB a nemzeti hatóságokkal együtt folytatja az átállási folyamat szoros
nyomon követését és adott esetben kész további intézkedéseket tenni.
Ezt a javaslatot nem kíséri külön
hatásvizsgálat, mivel annak elkészítésére a 260/2012/EU rendelethez
kapcsolódóan már sor került. A javaslat nem jelenti a rendelet lényegi
módosítását és nem ró új kötelezettségeket a vállalkozásokra. Célja csupán az,
hogy a rendelet 6. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott végső
határidő lejártát követő átmeneti időszakot vezessen be és így
elkerülhető legyen a felügyeleti hatóságokat, a pénzforgalmi szolgáltatókat,
a vállalkozásokat és a fogyasztókat érintő jogbizonytalanság.
3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A Bizottság a 260/2012/EU rendelet módosítását
javasolja egy olyan átmeneti rendelkezés bevezetése révén, amely lehetővé
teszi a bankok és egyéb pénzforgalmi szolgáltatók számára, hogy 2014. augusztus
1-jéig a SEPA-átutalások és -beszedések mellett jelenlegi hagyományos fizetési
modelljeiken keresztül folytassák a SEPA-nak nem megfelelő fizetések
feldolgozását. Ez a módosítás biztosítja, hogy azok a piaci szereplők,
amelyek 2014. február 1-jéig nem készek a SEPA-ra való átállásra, folytathassák
a fizetések lebonyolítását és hozzájárul a fogyasztóknak okozott
kényelmetlenségek elkerüléséhez.
A javaslat biztosítja a módosítás 2014. január
31-től történő alkalmazását. Arra az esetre, ha az Európai Parlament
és a Tanács nem fogadná el a javaslatot február 1-jéig, a rendelkezés
lehetővé teszi a visszamenőleges alkalmazást is, de csak ettől
az időponttól kezdődően. Így elkerülhető, hogy 2014.
február 1-jétől jogbizonytalanságot teremtő joghézag keletkezzen.
A régi rendszerek fokozatos megszüntetésére
szolgáló átmeneti időszak bevezetését rendkívüli intézkedésnek kell
tekinteni, amely nem hosszabbítható meg. A 260/2012/EU rendelet 16. cikkében
megállapított különböző mentességek sérelme nélkül így 2014. augusztus
1-jéig valamennyi piaci szereplőnek meg kell felelnie a
SEPA-követelményeknek.
4. Költségvetési hatások
A rendeletnek nincs költségvetési hatása a
Bizottságra nézve.
2013/0449 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a 260/2012/EU rendeletnek az uniós
szintű átutalásokra és beszedésekre való átállás tekintetében történő
módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről
szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti
parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[1],

tekintettel az Európai Központi Bank
véleményére[2],

rendes jogalkotási eljárás keretében[3],
mivel:
(1)       A 260/2012/EU európai
parlamenti és tanácsi rendelet[4]
a 924/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[5] együtt fontos eleme az
egységes eurófizetési térség (single euro payments area –SEPA) létrehozásának,
ahol a határokon átnyúló és a belföldi eurófizetési műveletek nincsenek
megkülönböztetve. A 260/2012/EU rendelet fő célja a nemzeti átutalási és
beszedési modellekről az összehangolt SEPA-átutalási és -beszedési
modellekre való átállás, többek között az uniós polgárok számára egyedi
nemzetközi bankszámlaszám (IBAN) biztosítása révén, amely valamennyi, euróban
denominált SEPA-átutalási és -beszedési művelethez használható.
(2)       A 260/2012/EU rendelet 2014.
február 1-jét állapította meg határidőként a SEPA-ra való átállásra, hogy
a pénzforgalmi szolgáltatók és a pénzforgalmi szolgáltatást igénybe vevők
számára elegendő idő álljon rendelkezésre a SEPA-átutalásokra és
-beszedésekre való átállás technikai követelményeihez való alkalmazkodáshoz.
(3)       A 260/2012/EU rendelet
elfogadása óta a Bizottság és az Európai Központi Bank szorosan nyomon követte
a SEPA-átállás terén elért eredményeket. Számos megbeszélésre került sor a
tagállamokkal, a nemzeti hatóságokkal és a piaci szereplőkkel. Az Európai
Központi Bank a nemzeti központi bankok által összegyűjtött fizetési
adatok alapján rendszeresen jelentést tett a SEPA-átállás terén elért
eredményekről. A jelentések szerint számos euróövezeti tagállam jó úton halad,
mivel a SEPA-átutalások esetében az átállási arány jelenleg megközelíti a
100 %-ot. A pénzforgalmi szolgáltatók többsége arról számolt be, hogy már
teljesíti a SEPA követelményeit. Vannak azonban olyan tagállamok is, amelyek
esetében az átállási arány elmarad a várakozásoktól. Ez különösen jellemző
a SEPA-beszedések esetében.
(4)       Az ECOFIN Tanács 2013. májusi
következtetéseiben[6]
ismét hangsúlyozta a SEPA-átállás fontosságát. Megjegyezte, hogy a SEPA-átállás
még közel sem zárult le és valamennyi piaci szereplő részéről
sürgős intézkedésekre van szükség annak érdekében, hogy az átállás
időben megtörténjen. Cselekvési tervet fogadtak el, amelyben felkérték a
kereskedőket, a vállalatokat, a kkv-kat és a közigazgatási szerveket, hogy
haladéktalanul tegyék meg a szükséges konkrét belső lépéseket folyamataik
kiigazítása érdekében és tájékoztassák ügyfeleiket IBAN-számukról.
(5)       Az Európai Központi Bank, a
tagállamok, nemzeti hatóságaik és a különböző piaci szereplők által
az utóbbi hónapokban tett jelentős intézkedések ellenére az átállásra
vonatkozó legújabb statisztikák szerint a teljes átállási arány az
euróövezetben a SEPA-átutalások esetében a júniusi 40 %-ról novemberre
csak körülbelül 64 %-ra emelkedett, míg a SEPA-beszedések esetében a teljes
átállási arány csak 26 %-ot ért el. Bár az adatok számos tagállamban
komoly előrelépésre utalnak, a tagállamok egy jelentős része még
mindig nem érte el a várt átállási arányokat. Az említett tagállamokra
jellemző jelenlegi alacsony átállási arányra tekintettel ezért rendkívül
valószínűtlen, hogy 2014. február 1-jéig valamennyi piaci szereplő
meg fog felelni a SEPA-követelményeknek.
(6)       A bankoknak és más
pénzforgalmi szolgáltatóknak 2014. február 1-jétől jogi
kötelezettségeiknek megfelelően vissza kell utasítaniuk a SEPA-nak nem
megfelelő átutalások, illetőleg beszedések feldolgozását, bár
meglévő hagyományos modelljeik révén a SEPA-átutalások és -beszedések
mellett technikailag fel tudnák dolgozni az említett fizetéseket, ahogy ez már
jelenleg is gyakorlat. A SEPA-átutalásokra és -beszedésekre való teljes átállás
hiányában nem lehet kizárni, hogy a fizetési fennakadások a szóban forgó
műveletek esetében fizetési késedelmekhez vezetnek. Ez hatással lehet a
fizetési szolgáltatások valamennyi igénybe vevőjére, mindenekelőtt a
kkv-kra és a fogyasztókra.
(7)       El kell kerülni az abból
eredő szükségtelen fizetési zavarokat, hogy a SEPA-átállás 2014. február
1-jéig nem zárul le teljes körűen. Ezért a pénzforgalmi szolgáltatók
számára lehetővé kell tenni, hogy – a jelenlegi gyakorlatnak
megfelelően – korlátozott időtartamon keresztül folytassák a fizetési
műveletek feldolgozását a SEPA-átutalási és -beszedési modelljeikkel
párhuzamosan működő hagyományos modelljeik révén. E célból átmeneti
időszakot kell bevezetni, amely lehetővé teszi a különböző
formátumú fizetések fentiek szerinti párhuzamos feldolgozását. Az átállásra
vonatkozó jelenlegi adatokat és az átállás várt ütemét tekintve helyénvaló hat
hónapos további egyszeri átmeneti időszakot bevezetni. A SEPA-nak nem
megfelelő hagyományos rendszerek fenntartását rendkívüli intézkedésnek
kell tekinteni és ezért a lehető legrövidebb időtartamra kell
korlátozni, mivel az integrált pénzforgalmi piac előnyeinek teljes
körű elérése érdekében gyors és átfogó átállásra van szükség. Fontos
továbbá korlátozni azt az időszakot, amikor a pénzforgalmi szolgáltatókat
a hagyományos fizetési modelleknek a SEPA-rendszerrel való további
egyidejű használatából eredő költségek terhelik. A SEPA-ra való
teljes átállást végrehajtott pénzforgalmi szolgáltatók dönthetnek úgy, hogy az
átmeneti időszakban konvertálási szolgáltatásokat nyújtanak a pénzforgalmi
szolgáltatások azon igénybe vevői számára, amelyek még nem hajtották végre
az átállást. Az átmeneti időszakban a tagállamoknak tartózkodniuk kell attól,
hogy szankciókat alkalmazzanak azon pénzforgalmi szolgáltatókkal szemben,
amelyek a követelményeknek nem megfelelő fizetéseket dolgoznak fel, és a
pénzforgalmi szolgáltatások azon igénybe vevőivel szemben, amelyek esetleg
még nem hajtották végre az átállást.
(8)       Beszedési eszközök számos
nagy igénybe vevője már jelezte, hogy csak közvetlenül a végső
határidő előtt hajtja végre az átállást. Az említett átállási
projektek elhalasztása a bejövő fizetésekkel és készpénzforgalommal
kapcsolatos átmeneti zavarokhoz vezethet, és így befolyásolja az érintett
vállalatok likviditását. A nagyarányú késői átállás is szűk
keresztmetszeteket eredményezhet, különösen a bankok és szoftverforgalmazók
szintjén, amelyek kapacitási korlátokkal szembesülhetnek. Az új rendszer
fokozatos bevezetéséhez biztosított további időtartam lehetővé teszi
a fokozatosabb megközelítést. Azoknak a piaci szereplőknek, amelyek még
nem kezdték meg a SEPA követelményeinek való megfeleléshez szükséges
kiigazításokat, a lehető leghamarabb meg kell tenniük ezt. Azoknak a piaci
szereplőknek, amelyek már megkezdték fizetési folyamataik kiigazítását,
mindazonáltal a lehető leggyorsabban be kell fejezniük az átállást.
(9)       Az összehangolt és integrált
átállás megvalósítására irányuló általános célra tekintettel helyénvaló, hogy
az átmeneti időszak a SEPA-átutalásokra és -beszedésekre egyaránt
vonatkozzon. A SEPA-átutalásokra és -beszedésekre vonatkozó eltérő
átmeneti időszakok alkalmazása zavarokat okozna a fogyasztók, a
pénzforgalmi szolgáltatók, a kkv-k, valamint a pénzforgalmi szolgáltatások
egyéb igénybe vevői számára.
(10)     A jogbiztonság és a
260/2012/EU rendelet alkalmazása folyamatosságának biztosítása érdekében
helyénvaló e rendelet sürgős hatálybaléptetése és 2014. január 31-től
történő alkalmazása.
(11)     A 260/2012/EU rendeletet ezért
ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 260/2012/EU rendelet 16. cikke (1)
bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(1) A 6. cikk (1) és (2) bekezdésének sérelme
nélkül a PSZ-ek 2014. augusztus 1-jéig folytathatják az eurófizetési
műveleteknek a SEPA-átutalások és -beszedések esetében előírttól
eltérő formátumban történő feldolgozását.
A tagállamok csak 2014. augusztus 2-től
alkalmazzák a 11. cikknek megfelelően meghatározott, a 6. cikk (1) és (2)
bekezdésének megsértéséért kiszabható szankciókra vonatkozó szabályokat.
A tagállamok a 6. cikk (1) és (2)
bekezdésétől eltérően 2016. február 1-jéig engedélyezhetik a PSZ-ek
számára, hogy a belföldi fizetések vonatkozásában konvertálási szolgáltatásokat
nyújtsanak a PIV-k részére, lehetővé téve a fogyasztóknak
minősülő PIV-knek, hogy a melléklet 1.a) pontjában említett
fizetésiszámla-azonosító helyett továbbra is a BBAN-t használják, feltéve, hogy
a fizető fél és a kedvezményezett BBAN-jának a melléklet 1.a) pontjában
említett fizetésiszámla-azonosítóra való, technikai és biztonsági szempontból
megfelelő konvertálása révén garantált a kölcsönös átjárhatóság. A
kezdeményező PIV – adott esetben még a fizetés teljesítése előtt –
megkapja a szóban forgó számlaazonosítót. Ilyen esetekben a PSZ-ek nem
háríthatnak a PIV-kre sem további díjat, sem egyéb, e konvertálási
szolgáltatásokhoz közvetlen vagy közvetett módon kapcsolódó költséget.”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. január
31-től kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               HL C… , , . .o.
[2]               HL C… , , . .o.
[3]
[4]               Az Európai Parlament és a Tanács 2012. március 14-i
260/2012/EU rendelete az euroátutalások és -beszedések technikai és üzleti
követelményeinek megállapításáról és a 924/2009/EK rendelet módosításáról (HL L
94, 2012.3.30., 22. o.).
[5]               Az Európai Parlament és a Tanács 2009. szeptember 16-i
924/2009/EK rendelete a Közösségben történő határokon átnyúló
fizetésekről és a 2560/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
(HL L 266., 2009.10.9., 11. o.).
[6]               http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/137122.pdf


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.7.28.
            COM(2015) 380 final
            2015/0165(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS RENDELETE
            a csatlakozási okmány 10. jegyzőkönyvének 2. cikke szerinti rendszerről szóló 866/2004/EK rendelet a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszerei hatálya alá tartozó áruk tekintetében történő módosításáról

               INDOKOLÁS

               1.
                     A JAVASLAT HÁTTERE

               A 866/2004/EK tanácsi rendelet (zöld vonalról szóló rendelet) a Ciprusi Köztársaság kormányának tényleges ellenőrzése alatt álló és ezen ellenőrzésen kívül eső területek között húzódó határvonalat átlépő áruk, szolgáltatások és személyek vonatkozásában külön szabályokat határoz meg.

               Az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről határoz meg szabályokat, a tekintetben, hogy a rendelet hatálya alá tartozó termékek közül melyek részesülhetnek kedvezményben az uniós piacon való forgalombahozatalkor.

               Jelen módosítás azt határozza meg, hogy Ciprus újraegyesítéséig milyen ellenőrzési mechanizmus kerüljön alkalmazásra az 1151/2012/EU rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében, ahol a földrajzi alkalmazási kör a Ciprusi Köztársaság olyan területeire is kiterjed, ahol a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést.

               Ebben a szakaszban, a jelenlegi módosítás csak a Halloumira/Hellimre terjed ki, amelyre vonatkozóan már kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz az oltalom alatt álló eredetmegjelölés bejegyzése érdekében. Ezért a Halloumit/Hellimet érintő jelenlegi módosítás az átmeneti megoldáson alapuló, Juncker elnök utolsó, 2015. július 16-i
                  1
                ciprusi látogatásakor elfogadott közös megegyezést veszi figyelembe és azon alapul, és Ciprus újraegyesítéséig hajtandó végre. A jelenlegi módosítás ugyanakkor alkalmazandó az 1151/2012/EU rendelet alapján a jövőben benyújtott termékmegnevezés bejegyzése iránti kérelmek esetében, amelyeknél a földrajzi alkalmazási kör a Ciprusi Köztársaság olyan területeire is kiterjed, ahol a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést.

               2.
                     AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               A Bizottság konzultált a Ciprusi Köztársaság kormányával, és számos érdekelt féltől észrevételeket kapott.

               3.
                     A JAVASLAT JOGI ELEMEI

               A rendelet meghatározza, hogy tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszerét szabályzó 1151/2012/EU európai parlamenti és a tanácsi rendelet alapján bejegyzett termékmegnevezésekre és olyan termékmegnevezésekre, amelyek vonatkozásában a földrajzi alkalmazási kör a Ciprusi Köztársaság olyan területeire is kiterjed, ahol a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést, a rendelet 39. cikkének (1) bekezdése értelmében egy ellenőrző szerv látja el a jelen cikkben meghatározott feladatokat, a Ciprusi Köztársaság olyan területein történő feladatellátás érdekében, ahol a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést.

               2015/0165 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS RENDELETE

               a csatlakozási okmány 10. jegyzőkönyvének 2. cikke szerinti rendszerről szóló 866/2004/EK rendelet a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszerei hatálya alá tartozó áruk tekintetében történő módosításáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel a Ciprusról szóló 2003. évi okmány
                  2
                10. jegyzőkönyvére és különös tekintettel annak 2. cikkére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               különleges jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)A 866/2004/EK tanácsi rendelet
                  3
                a Ciprusi Köztársaság kormányának tényleges ellenőrzése alatt álló és ezen ellenőrzésen kívül eső területek között húzódó határvonalat átlépő áruk, szolgáltatások és személyek vonatkozásában külön szabályokat határoz meg.

               (2)Az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  4
                a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről határoz meg szabályokat, a tekintetben, hogy a rendelet hatálya alá tartozó termékek közül melyek részesülhetnek kedvezményben az uniós piacon való forgalombahozatalkor.

               (3)Ciprusról szóló 10. jegyzőkönyv 2. cikke előírja, hogy az e jegyzőkönyvben foglaltak semmiben sem gátolják a területek gazdasági fejlődésének előmozdítására irányuló intézkedéseket.

               (4)Ciprus újraegyesítéséig szükséges annak meghatározása, hogy milyen ellenőrzési mechanizmus kerüljön alkalmazásra az 1151/2012/EU rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében, ahol a földrajzi alkalmazási kör a Ciprusi Köztársaság olyan területeire is kiterjed, ahol a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést.

               (5)A Halloumi/Hellim sajtot érintő lehetséges oltalom alatt álló eredetmegjelölésre vonatkozó átmeneti megoldáson alapuló közös megegyezés, amely Ciprus újraegyesítéséig hajtandó végre, Juncker elnök utolsó 2015. július 16-i ciprusi látogatásán jött létre. Ez a rendelet nem érinti a Bizottság a 1151/2014/EU rendeletből fakadó előjogait, beleértve bármilyen bejegyzés iránti kérelem vizsgálatához való jogát.

               (6)Ezzel a közös megegyezéssel összhangban, a Bizottság biztosítja a vonatkozó uniós jog tiszteletben tartását, az EU Szerződésekben előírtaknak megfelelően.

               (7)E rendelet nem érinti azt a lehetőséget, hogy elfogadásra kerüljön más vonatkozó bizottsági határozat, amely feloldja az állati termékek szállítására vonatkozó tiltást a 866/2004/EK tanácsi rendelet 4. cikkének (9) bekezdése szerint.

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

               1. cikk

               A 866/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:

               A 4. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

               „4a. Tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszerét szabályzó 1151/2012/EU európai parlamenti és a tanácsi rendelet alapján bejegyzett termékmegnevezésekre és olyan termékmegnevezésekre, amelyek vonatkozásában a földrajzi alkalmazási kör a Ciprusi Köztársaság olyan területeire is kiterjed, ahol a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést, a hatósági ellenőrzéseket a rendelet 36. cikke alapján a rendelet 39. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott ellenőrző szerv látja el a Ciprusi Köztársaság olyan területein, ahol a Ciprusi Köztársaság kormánya nem gyakorol tényleges ellenőrzést.

               A takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló, 2004. április 29-i 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének (2) bekezdésének e) pontja alapján a Ciprusi Köztársaság illetékes hatóságai részére történő jelentések mellett, az első albekezdésben említett szerv hathavonta köteles jelenteni az e rendelet szerinti feladatai végrehajtásáról az Európai Bizottság részére.

               2. cikk

               Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

               Kelt Brüsszelben,

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        http://europa.eu/rapid/press-release_MEX-15-5402_en.htm

                     (2)
                  HL L 236., 2003.9.23., 955. o.

                     (3)
                  HL L 161., 2004.4.30., 128. o.

                     (4)
                  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.


				|

		52013PC0226

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásra vonatkozó egyes átmeneti intézkedések megállapításáról, a(z) [...]/EU [RD] rendeletnek a források és a források 2014. évben történő elosztása tekintetében történő módosításáról, valamint a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek és a(z) [...]/EU [DP], a(z) [...]/EU [HZ] és a(z) [...]/EU [sCMO] rendeletnek a 2014. évben való alkalmazásuk tekintetében történő módosításáról /* COM/2013/0226 final - 2013/0117 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
Az Európai Bizottság intenzíven munkálkodik
azon, hogy az uniós intézmények megállapodásra jussanak a KAP reformjáról, ez
teszi majd lehetővé, hogy a megreformált KAP 2014. január 1-jén hatályba
lépjen.
Annak érdekében, hogy az intézmények még 2013
nyara előtt megállapodjanak a többéves pénzügyi keretről, és addigra
politikai megállapodás szülessen a közös agrárpolitika (KAP) reformjáról, a
megreformált KAP jogi alapját képező aktusoknak a tervek szerint 2014.
január 1-jén kell hatályba lépniük.
Átmeneti szabályokra van azonban szükség olyan
technikai megoldások meghatározása érdekében, amelyek lehetővé teszik az
új feltételekhez való zökkenőmentes alkalmazkodást, és egyúttal
biztosítják a KAP keretében nyújtott különböző támogatások
folyamatosságát.
Ami a közvetlen kifizetéseket illeti,
elegendő időt kell biztosítani ahhoz, hogy a tagállamok – és
különösen kifizető ügynökségeik – megfelelően felkészülhessenek, és
kellő időben nyújthassanak előzetes, részletes tájékoztatást a
mezőgazdasági termelőknek az új szabályokról. A 2014. évre vonatkozó
igényléseket ezért átmeneti szabályok alapján fogják kezelni.
Ami a második pillért illeti, a két
programozási időszak közötti átmeneti szabályok meghatározása bevett
gyakorlatnak minősül. Átmeneti szabályokra általában azért van szükség,
hogy összekössék a két egymást követő programozási időszakot, ahogyan
ez a jelenlegi programozási időszak kezdetén is tapasztalható volt. A
vidékfejlesztés kapcsán azonban ezúttal szükségesek bizonyos egyedi átmeneti
intézkedések is, elsősorban azon hatások kezelése érdekében, melyeket az
új közvetlen kifizetési rendszer késedelme gyakorol bizonyos vidékfejlesztési
intézkedésekre, különösen az agrár-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos
intézkedésekre vonatkozó alapkövetelményekhez és a kölcsönös megfeleltetési
szabályok alkalmazásához kapcsolódóan. Átmeneti intézkedésekre van szükség
annak biztosítására is, hogy a tagállamok 2014-ben is tehessenek területalapú
és állatokra vonatkozó intézkedésekhez kapcsolódó új kötelezettségvállalásokat,
akkor is, ha a jelenlegi időszakban elérhető források már kimerültek.
Gondoskodni kell arról, hogy ezek az új kötelezettségvállalások és az azoknak
megfelelő, folyamatban lévő kötelezettségvállalások támogathatók legyenek
a következő programozási időszak vidékfejlesztési programjainak új
pénzügyi keretösszegeiből.
A horizontális rendelet esetében csak a
mezőgazdasági tanácsadó rendszer, az integrált igazgatási és
ellenőrzési rendszer és a kölcsönös megfeleltetés kapcsán van szükség
átmeneti intézkedésekre, mivel ezek kapcsolódnak a közvetlen kifizetésekhez.
A fentiekre tekintettel a Tanácsnak és az
Európai Parlamentnek még idén egyedi átmeneti szabályokat kell elfogadnia,
szükség esetén módosítva a jelenleg a KAP alapjául szolgáló jogi aktusokat.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
Az átmeneti szabályokkal kapcsolatban nem volt
szükség az érdekelt felekkel folytatott konzultációra, sem hatásvizsgálatra,
mivel ezek a módosítások az intézmények közötti, a többéves pénzügyi keretre és
a KAP reformjára vonatkozó megbeszélések jelenlegi állásából következnek.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A közvetlen kifizetések kapcsán az átmeneti
intézkedések először is a meglévő rendszerek – egységes támogatási
rendszer, egységes területalapú támogatási rendszer, termeléstől
függő rendszerek, valamint a 68. cikk alapján különleges támogatásként
nyújtott támogatások – fő elemeinek a 2014. igénylési évre történő
meghosszabbításáról rendelkeznek. Másodszor, az Európai Parlament
beleegyezésétől függően beépítik az Európai Tanács február 8-i
következtetéseinek pénzügyi hatásait, köztük a külső konvergenciafolyamat
kezdetét. Az átmeneti intézkedések bevezetése azzal jár, hogy a 2013 utáni
közvetlen támogatásra vonatkozó bizottsági javaslatban szereplő bizonyos
dátumokat megfelelően módosítani kell, hogy biztosított legyen az összhang
ezzel a rendelettervezettel.
A vidékfejlesztés terén átmeneti szabályokat
kell megállapítani annak meghatározására, hogy miként történjen a jelenlegi
intézkedések következő programozási időszakra való átvitele, ideértve
az új pénzügyi keretösszegből történő finanszírozásukat is. Emellett
ezek a szabályok meghatározzák, hogy 2014-ben milyen szabályokat kell
alkalmazni az alapkövetelményekre és a kölcsönös megfeleltetésre. Végezetül
pedig átmeneti rendelkezéseket állapítanak meg Horvátországra vonatkozóan is.
Az átmeneti intézkedések tartalmaznak
rendelkezéseket a tagállamok azon lehetőségét illetően is, hogy
forrásokat csoportosítsanak át a pillérek között. Az ilyen rugalmassági
mechanizmus a KAP reformjának olyan elemét képezi, amelyről rendes
jogalkotási eljárásban kell határozni. A kérdésről állást foglalt mind az
Európai Parlament (2013. március 13-án), mind a Mezőgazdasági Tanács (2013.
március 19-én). Míg a Tanács átvette az Európai Tanács többéves pénzügyi
keretre vonatkozó következtetéseit, az Európai Parlament megnövelte a Bizottság
által javasolt százalékokat, a második pillérbe történő átcsoportosítás
esetében 15 %-ra, az első pillérbe történő átcsoportosítás
esetében pedig 10 %-ra – ez utóbbi csak azon tagállamok számára engedélyezett,
amelyek átlagos kifizetései nem érik el az uniós átlag 90 %-át. Annak
jelzésére, hogy ez a javaslat nem befolyásolja a jogalkotó által az erre a
konkrét elemre vonatkozóan hozott döntést, az átmeneti intézkedésekben
szereplő cikk azon részei, amelyek eltérnek a Bizottság 2013 utáni
közvetlen támogatásra vonatkozó javaslatának 14. cikkétől, szögletes
zárójelben szerepelnek.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
Ez a rendelettervezet csak a Bizottság
többéves pénzügyi keretre és a KAP reformjára vonatkozó javaslatait hajtja
végre a 2015-ös pénzügyi évre vonatkozóan, figyelembe véve az Európai Tanács 2013.
február 8-i következtetéseit. Magába foglalja a közvetlen kifizetések
külső konvergenciáját, a KAP pillérei közötti rugalmasságot és a
vidékfejlesztésre vonatkozó társfinanszírozási arányt. Az Európai Tanács
következtetéseiből eredő új elemek szögletes zárójelben szerepelnek,
ezek a többéves pénzügyi keretre vonatkozó végleges megállapodástól függnek.
A közvetlen kifizetéseket illetően az
Európai Tanács 2013. február 8-i következtetései a Bizottság javaslatához
viszonyítva 830 millió EUR csökkentésnek felelnek meg (folyó árakon)
a 2015-ös pénzügyi évben (amely a közvetlen kifizetések tekintetében a 2014-es
igénylési évnek felel meg). A közvetlen kifizetések felső határainak
tagállamok közötti elosztása figyelembe veszi a külső konvergenciát, mivel
annak a 2015-ös pénzügyi évtől kell kezdődnie. A Bizottság
javaslatához képest az Európai Tanács következtetései módosítják a konvergencia
időkeretét (6 év), és hektáronként 196 EUR összegű minimumot
vezetnek be, amelyet a 2020-as pénzügyi évre kell elérni.
A bizottsági javaslathoz viszonyítva az
Európai Tanács következtetései szerint nő a pillérek közötti rugalmasság.
Ez a rugalmasság a költségvetés szempontjából semleges lesz, mivel pontosan
ugyanazokat az összegeket teszi elérhetővé az egyik alap (EMGA vagy EMVA)
számára, amelyeket a másik alaptól (EMGA vagy EMVA) elvontak.
Ami a vidékfejlesztést illeti, e
rendelettervezet célja az, hogy biztosítsa több, többéves
kötelezettségvállalással járó intézkedés folytonosságát. Ezeknek a
rendelkezéseknek nincs pénzügyi hatásuk, mivel a vidékfejlesztésre nyújtott támogatás
változatlan marad. A kifizetések időbeli eloszlása némileg megváltozhat,
de ebben a szakaszban ezt nem lehet számszerűsíteni.
E javaslat pénzügyi hatását a javaslatot
kísérő pénzügyi kimutatás részletezi.
2013/0117 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásra
vonatkozó egyes átmeneti intézkedések megállapításáról, a(z) [...]/EU [RD]
rendeletnek a források és a források 2014. évben történő elosztása
tekintetében történő módosításáról, valamint a 73/2009/EK tanácsi
rendeletnek és a(z) [...]/EU [DP], a(z) [...]/EU [HZ] és a(z) [...]/EU [sCMO]
rendeletnek a 2014. évben való alkalmazásuk tekintetében történő
módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[1],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[2],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       Az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló,
…-i […]/EU [RD] európai parlamenti és tanácsi rendelet[3], amelyet 2014. január 1-jétől
kell alkalmazni, megállapítja a vidékfejlesztéshez nyújtott uniós támogatásra
vonatkozó szabályokat, valamint hatályon kívül helyezi az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005.
szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendeletet[4],
az azt végrehajtó rendeletek folyamatos, a Bizottság általi hatályon kívül
helyezésükig tartó alkalmazásának sérelme nélkül. Az 1698/2005/EK rendelet
szerinti jelenlegi támogatási rendszerekről a 2014. január 1-jén
kezdődő programozási időszak (a továbbiakban: az új programozási
időszak) új jogi keretére való átállás megkönnyítése céljából átmeneti
szabályokat kell elfogadni annak érdekében, hogy a vidékfejlesztési támogatás
végrehajtása terén elkerülhetők legyenek az esetleges nehézségek és
késedelmek, amelyeket az új vidékfejlesztési programok elfogadásának
időpontja eredményezhet. Ezért rendelkezni kell arról, hogy a tagállamok 2014-ben
továbbra is tehessenek jogi kötelezettségvállalásokat a meglévő
vidékfejlesztési programjaik keretében bizonyos intézkedésekhez kapcsolódóan,
és hogy az ebből eredő kiadások támogathatók legyenek az új
programozási időszakban.
(2)       A következő programozási
időszakra vonatkozóan javasolt, a jelentős természeti hátránnyal
rendelkező területek meghatározását szolgáló módszerekben bekövetkező
jelentős változásra tekintettel rendelkezni kell arról, hogy a 2014-ben
tett új jogi kötelezettségvállalások esetében ne legyen alkalmazandó a
mezőgazdasági termelők azon kötelezettsége, hogy további 5 évig a
területen gazdálkodjanak.
(3)       Annak érdekében, hogy az
átmenet során biztosított legyen a jogbiztonság, elő kell írni, hogy az 1698/2005/EK
rendeletnek megfelelően a területalapú és állatokra vonatkozó
intézkedésekhez kapcsolódóan vállalt kiadások az új programozási
időszakban jogosultak legyenek az EMVA-ból nyújtott hozzájárulásra, ha
vannak még teljesítendő kifizetések. A hatékony és eredményes
pénzgazdálkodás és a hatékony programvégrehajtás érdekében az ilyen kiadásokat
egyértelműen azonosítani kell a vidékfejlesztési programokban, valamint a
tagállami irányítási és kontrollrendszerek egészében. Annak érdekében, hogy az
új programozási időszakban ne legyen feleslegesen bonyolult a
vidékfejlesztési programok pénzügyi irányítása, elő kell írni, hogy az új
programozási időszakra meghatározott társfinanszírozási arányok legyenek
alkalmazandók az átmeneti kiadásokra is.
(4)       A közös agrárpolitika
keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági
termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok
megállapításáról szóló, …-i […]/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet [DP][5] új támogatási rendszereket hoz
létre, és a tervek szerint 2014. január 1-jétől lesz alkalmazandó. Ha ez lenne az alkalmazás kezdő
időpontja, az nem tenné lehetővé, hogy időben megtörténjenek a 2014.
évre vonatkozó kérelmek benyújtásához szükséges adminisztratív és gyakorlati
előkészületek. Az új közvetlen kifizetési
rendszer alkalmazását ezért indokolt egy évvel elhalasztani. Így továbbra is a közös agrárpolitika keretébe
tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen
támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági
termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról
szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendeletnek[6] kell alapul szolgálnia a
mezőgazdasági termelőknek nyújtott jövedelemtámogatáshoz a 2014.
naptári évben, megfelelően figyelembe véve a [többéves pénzügyi
keretről szóló rendeletet][7].
(5)       Tekintettel arra, hogy a 73/2009/EK
rendelet továbbra is alkalmazandó lesz 2014-ben, és annak biztosítására, hogy
következetes legyen a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó rendelkezések
végrehajtása és a bizonyos intézkedések által megkövetelt standardok betartása,
elő kell írni, hogy a 2007–2013-as programozási időszakban
alkalmazandó releváns rendelkezéseket az új jogi keret alkalmazásának kezdetéig
továbbra is alkalmazni kell. Ugyanezen okokból elő kell írni azt is, hogy
a 2013-ban alkalmazandó, Horvátországra vonatkozó, a kiegészítő nemzeti
közvetlen kifizetésekhez kapcsolódó rendelkezéseket továbbra is alkalmazni
kell.
(6)       A(z) […]/EU [HZ] európai parlamenti és tanácsi rendelet[8] 76. cikke szerint a tagállamok
előleget tudnak majd fizetni a közvetlen kifizetésekre. A 73/2009/EK
rendelet szerint ezt a lehetőséget a Bizottságnak kell engedélyeznie. A
közvetlen támogatási rendszerek megvalósítása terén szerzett tapasztalatok
szerint helyénvaló lehetővé tenni a mezőgazdasági termelők
számára, hogy előleget kapjanak. Ami a 2014-ben benyújtott kérelmeket
illeti, az ilyen előlegeket legfeljebb 50 %-ra kell korlátozni a 73/2009/EK
rendelet I. mellékletében felsorolt támogatási rendszerek esetében, és
legfeljebb 80 %-ra a marha- és borjúhúsra vonatkozó támogatás esetében.
(7)       A [többéves pénzügyi
keretről szóló rendelet] betartása, és különösen a mezőgazdasági
termelőknek nyújtott közvetlen támogatás és a külső konvergencia
mechanizmusa céljára rendelkezésre álló összeg kiegyenlítése érdekében
módosítani szükséges a 73/2009/EK rendelet VIII. mellékletében a 2014. évre
vonatkozóan meghatározott nemzeti felső határokat. A nemzeti felső határok módosítása
szükségszerűen befolyásolja azokat az összegeket, amelyeket az egyes
mezőgazdasági termelők 2014-ben közvetlen kifizetésként kaphatnak. Meg kell tehát határozni, hogy ez a módosítás
hogyan érinti majd a támogatási jogosultságok értékét és a többi közvetlen
kifizetés szintjét.
(8)       A 73/2009/EK rendelet
pénzügyi végrehajtása során szerzett tapasztalatok azt mutatták, hogy
egyértelműbbé kell tenni bizonyos rendelkezéseket, különösen azokat az
elemeket illetően, amelyekre a rendelet VIII. mellékletében meghatározott
számok vonatkoznak, valamint a tagállamoknak biztosított azon lehetőséggel
fennálló kapcsolatot illetően, hogy az egységes támogatási rendszerben fel
nem használt összegeket a különleges támogatások finanszírozására használják
fel. Mivel a 73/2009/EK rendelet 40.
cikkét módosítani kell annak tisztázása érdekében, hogy a tagállamoknak hogyan
kell figyelembe venniük a nemzeti felső határok változásait, indokolt
megragadni az alkalmat, és egyértelműsíteni a vonatkozó rendelkezések
szövegét.
(9)       A tagállamoknak a 73/2009/EK
rendelet értelmében lehetőségük volt úgy dönteni, hogy a nemzeti
felső határuk adott százalékát a mezőgazdasági termelőik
különleges támogatására fordítják, továbbá lehetőségük volt – az ilyen
támogatás módosításával vagy megszüntetésével – egy korábbi döntésüket
megváltoztatni. Helyénvaló
rendelkezni arról, hogy a 2014. naptári évtől kezdődő hatállyal
ismételten felül kell vizsgálni ezeket a döntéseket. A támogatás
mértékében bekövetkező hirtelen változások elkerülése érdekében ugyanakkor
további egy évre meg kell hosszabbítani azokat a – 2013-ban lejáró – speciális
feltételeket, amelyek mellett a 73/2009/EK rendelet 69. cikkének (5) bekezdése
alapján egyes tagállamokban különleges támogatást fizetnek.
(10)     A 73/2009/EK rendeletben meghatározott egységes területalapú támogatási
rendszer átmeneti jellegű, és a tervek szerint 2013. december 31-én ért
volna véget. Mivel az új alaptámogatási rendszer csak 2015. január 1-jétől
váltja fel az egységes támogatási rendszert, az egységes területalapú
támogatási rendszert meg kell hosszabbítani a 2014. évre annak elkerülésére,
hogy az új tagállamoknak mindössze egy évig az egységes támogatási rendszert
kelljen alkalmazniuk.
(11)     Annak érdekében, hogy a
tagállamok reagálhassanak a mezőgazdasági ágazatuk igényeire és
rugalmasabb módon erősíthessék meg vidékfejlesztési politikájukat,
lehetőséget kell adni nekik arra, hogy a közvetlen kifizetésekre vonatkozó
felső határuknak megfelelő összegből forrásokat csoportosítsanak
át a vidékfejlesztési támogatás javára, és a vidékfejlesztési támogatáshoz
rendelt forrásokból a felső határuknak megfelelő összegbe. Ezzel
egyidejűleg azon tagállamok esetében, ahol a közvetlen támogatás szintje
elmarad az uniós átlag 90 %-ától, lehetőséget kell biztosítani arra,
hogy a vidékfejlesztési támogatáshoz rendelt forrásaikból a tagállamok további
forrásokat csoportosítsanak át a közvetlen kifizetésekre vonatkozó felső
határuknak megfelelő összegbe. Indokolt előírni, hogy a 2015–2020-as
pénzügyi évek teljes időtartama alatt csak bizonyos korlátozások mellett,
egyszer lehessen hozni ilyen döntést.
(12)     A vízpolitika terén a
közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv[9]
22. cikke szerint a felszín alatti víz egyes veszélyes anyagok okozta szennyezés
elleni védelméről szóló, 1979. december 17-i 80/68/EGK tanácsi irányelv[10] 2013. december 22-től
hatályát veszti. A felszín alatti vizek védelméhez kapcsolódó kölcsönös
megfeleltetési szabályok fenntartása érdekében helyénvaló a kölcsönös
megfeleltetés alkalmazási körét kiigazítani és a 80/68/EGK irányelv 4. és 5.
cikkében foglalt követelményeket felölelő előírást meghatározni a jó
mezőgazdasági és környezeti állapotra vonatkozóan.
(13)     A(z) […]/EU [sCMO] európai
parlamenti és tanácsi rendelet[11]
előírja a selyemhernyó-tenyésztés támogatásának a közvetlen támogatási
rendszerbe való integrálását, ezért ez a terület kikerül a(z) […]/EU [sCMO]
rendeletből. Az új közvetlen támogatási rendszer késedelmes alkalmazására
tekintettel helyénvaló rendelkezni arról, hogy a selyemhernyó-ágazatban
nyújtott támogatásokat még egy évig meg kell hosszabbítani.
(14)     Emellett a mezőgazdasági
tanácsadó rendszerre, az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszerre és
a kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó rendelkezéseket, amelyeket a közös
agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és nyomon követéséről szóló
[…]/EU [HZ] rendelet[12]
III. címe, V. címének II. fejezete, illetve VI. címe tartalmaz, 2015. január 1-jétől
kell alkalmazni.
(15)     Azt követően, hogy a 73/2009/EK
rendelet kiegészül a 136a. cikkel, és módosul a 2015. január 1-jétől
alkalmazandó […]/EU [DP] rendelet 14. cikke, módosítani kell a(z) […]/EU [RD]
rendeletben szereplő, a(z) […]/EU [DP] rendelet 14. cikkére történő
hivatkozásokat.
(16)     A 73/2009/EK, a(z) […]/EU
[DP], a(z) […]/EU [HZ], a(z) […]/EU [sCMO] és a(z) […]/EU [RD] rendeletet ezért
ennek megfelelően módosítani kell.
(17)     Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől
kell alkalmazni. Annak érdekében, hogy ne legyen átfedés a pillérek közötti
rugalmasságra vonatkozóan az e rendelettel módosított 73/2009/EK rendeletben és
a(z) […]/EU [DP] rendeletben megállapított szabályok között, indokolt
rendelkezni arról, hogy a 73/2009/EK rendeletnek ez a konkrét módosítása e
rendelet hatálybalépésétől legyen alkalmazandó, a(z) […]/EU [DP] rendelet
módosításai – ideértve a rendelet késleltetett, 2015. január 1-jétől
történő alkalmazását – pedig a(z) […]/EU [DP] rendelet
hatálybalépésétől legyenek alkalmazandók. Emellett a 73/2009/EK rendelet
II. és III. mellékletének módosítását 2013. december 22-től kell
alkalmazni,
ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:
1. FEJEZET
A vidékfejlesztési támogatásra vonatkozó
átmeneti rendelkezések
1. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet alapján 2014-ben fennálló jogi kötelezettségvállalások
(1)          A(z) […]/EU [RD] rendelet 94.
cikkétől eltérve az 1698/2005/EK rendelet 36. cikke a) pontjának i–v.
alpontjában és b) pontjának iv. és v. alpontjában szereplő intézkedésekre
vonatkozóan a tagállamok az 1698/2005/EK rendelet alapján elfogadott
vidékfejlesztési programoknak megfelelően 2014-ben továbbra is tehetnek új
jogi kötelezettségvállalásokat a kedvezményezettek javára, a 2007–2013-as
programozási időszak pénzügyi forrásainak kimerülése után is, a 2014–2020-as
programozási időszakra vonatkozó megfelelő vidékfejlesztési program
elfogadásáig. Az e kötelezettségvállalások alapján felmerült kiadások e
rendelet 3. cikkének megfelelően támogathatók.
(2)          Az 1257/1999/EK tanácsi rendelet[13] 14. cikke (2) bekezdésének
második francia bekezdésében szereplő feltétel nem alkalmazandó a
tagállamok által az 1698/2005/EK rendelet 36. cikke a) pontjának i. és ii.
alpontjai alapján 2014-ben tett új jogi kötelezettségvállalásokra.
2. cikk
Az 1698/2005/EK rendelet 50a. és 51. cikkének további alkalmazása
A(z) […]/EU [RD] rendelet 94. cikkétől
eltérve az 1698/2005/EK rendelet 50a. és 51. cikke az éves támogatás és a(z)
[…]/EU [RD] rendelet 29–32., 34. és 35. cikke tekintetében 2014. december 31-ig
tovább alkalmazandó a 2014–2020-as programozási időszak vidékfejlesztési
programjai keretében az utóbbi rendelet 22. cikke (1) bekezdésének a) és b)
pontja alapján kiválasztott műveletekre.
3. cikk
Bizonyos típusú kiadások támogathatósága
(1)          A(z) […]/EU [RD] rendelet 7.
cikkének (1) bekezdésétől eltérve a kedvezményezettek javára az éves
támogatáshoz kapcsolódóan az 1698/2005/EK rendelet 36. cikke a) pontjának i–v.
alpontjában és b) pontjának iv. és v. alpontjában vagy az utóbbi rendelet 36.
cikke b) pontjának i. és iii. alpontjában szereplő rendelkezések alapján
tett jogi kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó kiadások a 2014–2020-as
programozási időszakban a következő esetekben támogathatók az
EMVA-ból nyújtott hozzájárulással:
a)      a 2014. január 1. és 2015. december 31.
között teljesítendő kifizetések esetében, ha az 1698/2005/EK rendelet
alapján elfogadott adott program érintett intézkedésére szánt keretösszeget már
felhasználták; továbbá
b)      a 2015. december 31. után
teljesítendő kifizetések esetében.
(2)          Az (1) bekezdésben említett kiadások
a 2014–2020-as programozási időszakban a következő feltételek mellett
támogathatók az EMVA-ból nyújtott hozzájárulással:
a)      az ilyen kiadásokról rendelkezik a 2014–2020-as
programozási időszakra vonatkozó adott vidékfejlesztési program;
b)      az EMVA-hozzájárulás […]/EU [RD] rendelet
szerinti megfelelő intézkedésre vonatkozó, e rendelet I. mellékletében
meghatározott mértékét alkalmazzák;
c)      a tagállamok biztosítják, hogy a
vonatkozó átmeneti intézkedések az irányítási és ellenőrzési rendszereik
révén egyértelműen azonosítottak.
4. cikk
A 73/2009/EK rendelet egyes rendelkezéseinek alkalmazása 2014-ben
(1)          2014-re vonatkozóan a(z) […]/EU [RD]
rendelet 29., 30., 31. és 34. cikkében szereplő, a(z) […]/EU [HZ] rendelet
VI. címének I. fejezetére történő hivatkozást a 73/2009/EK rendelet 5. és 6.
cikkére, valamint II. és III. mellékletére történő hivatkozásként kell
értelmezni.
(2)          2014-re vonatkozóan a(z) […]/EU [RD]
rendelet 40a. cikke (1) bekezdésében szereplő, a(z) […]/EU [DP] rendelet 17a.
cikkére történő hivatkozást a 73/2009/EK rendelet 132. cikkére
történő hivatkozásként kell értelmezni. Ugyanarra az évre vonatkozóan a(z)
[…]/EU [RD] rendelet 40a. cikke (2) bekezdésének a) pontjában szereplő,
a(z) […]/EU [DP] rendelet 16a. cikkére történő hivatkozást a 73/2009/EK
rendelet 121. cikkére történő hivatkozásként kell értelmezni.
2. FEJEZET
Módosítások
5. cikk
A 73/2009/EK rendelet módosításai
1.           A 73/2009/EK rendelet a
következőképpen módosul:
1.      A 29. cikk a következő bekezdéssel
egészül ki:
„(5)    A (2) bekezdéstől eltérve a
tagállamok 2014. október 16-tól az I. mellékletben felsorolt támogatási
rendszerek keretében nyújtott közvetlen kifizetések legfeljebb 50 %-ának
erejéig előleget fizethetnek a mezőgazdasági termelőknek a 2014-ben
benyújtott kérelmekhez kapcsolódóan.
A marha- és borjúhúsra vonatkozó, a IV. cím 1. fejezetének
11. szakaszában szabályozott támogatások esetében az első albekezdésben
említett összeget a tagállamok megnövelhetik legfeljebb 80 %-ra.”
2.      A 40. cikk helyébe a következő
szöveg lép:
„40. cikk
Nemzeti felső határok
(1)     Az egyes tagállamok és az egyes évek
esetében az összes kiosztott támogatási jogosultság, a 41. cikkben említett
nemzeti tartalék és az 51. cikk (2) bekezdésének és a 69. cikk (3) bekezdésének
megfelelően rögzített felső határok összértéke egyenlő a VIII.
mellékletben megállapított vonatkozó nemzeti felső határral.
(2)     A VIII. mellékletben meghatározott
felső határ betartásának biztosítására a tagállamok szükség esetén
lineáris kulcs alkalmazásával csökkentik/növelik az összes támogatási
jogosultság értékét és/vagy a 41. cikkben említett nemzeti tartalék
összegét.
(3)     A(z) […]/EU [HZ] európai parlamenti és
tanácsi rendelet* 25. cikkének sérelme nélkül a valamely tagállamban a 2014.
naptári év tekintetében e rendelet 34., 52., 53. és 68. cikke alapján
juttatható, valamint az 1234/2007/EK rendelet 111. cikke alapján a
selyemhernyó-tenyésztők támogatására nyújtott közvetlen kifizetések
összege nem lehet magasabb az e rendelet VIII. mellékletében arra az évre
vonatkozóan meghatározott felső határoknál. A tagállamok szükség esetén és
a VIII. mellékletben meghatározott felső határok betartása céljából
lineáris kulcs alkalmazásával csökkentik a 2014. naptári évhez kapcsolódó
közvetlen kifizetések összegét.
*           HL L ..., ..., … o.”
3.      Az 51. cikk (2) bekezdése a
következő albekezdéssel egészül ki:
„2014-ben a közvetlen kifizetések 52. és 53.
cikkben említett felső határai megegyeznek a 2013. évre meghatározott
felső határok és egy olyan együttható szorzatával, amely minden érintett
tagállam esetében a 2014. évre a VIII. mellékletben meghatározott nemzeti
felső határnak a 2013. évre vonatkozó nemzeti felső határral való
elosztásával számítható ki. Ez a szorzási művelet csak akkor alkalmazandó
a tagállamokra, ha a VIII. mellékletben a 2014. évre meghatározott nemzeti
felső határ alacsonyabb a 2013. évre vonatkozó nemzeti felső
határnál.”
4.      A 68. cikk (8) bekezdésében a
bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:
„(8)    Azok a tagállamok, amelyek meghozták a 69.
cikk (1) bekezdésében említett döntést, …-ig[14]
felülvizsgálhatják azt, és dönthetnek úgy, hogy 2014-től kezdődő
hatállyal:”.
5.      A 69. cikk a következőképpen
módosul:
a)       az (1) bekezdés helyébe a következő
szöveg lép:
„(1)    A tagállamok 2009. augusztus 1-jéig, 2010.
augusztus 1-jéig, 2011. augusztus 1-jéig, 2012. szeptember 1-jéig vagy […[15]]-ig dönthetnek úgy, hogy a
döntést követő évtől kezdődően, vagy egy […]-ig meghozott
döntés esetében a 2014. évtől a 40. cikkben említett nemzeti felső
határ legfeljebb 10 %-át vagy – Málta esetében – 2 000 000 EUR
összeget a 68. cikk (1) bekezdésében előírt különleges támogatásra
használják fel.”;
b)      a (3) bekezdés második albekezdése
helyébe a következő szöveg lép:
„A nemzeti felső határok 40. cikk (2)
bekezdésében előírt betartása biztosításának és a 41. cikk (1)
bekezdésében említett számítás elvégzésének kizárólagos céljára a 68. cikk (1)
bekezdésének c) pontjában említett támogatásra felhasznált összegeket le kell
vonni a 40. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti felső határból. Ezeket
az összegeket kiosztott támogatási jogosultságként kell elszámolni. ”;
c)       az (5) bekezdés első mondatában a „2013”
helyébe „2014” lép;
d)      a (6) bekezdés második albekezdése
helyébe a következő szöveg lép:
„A nemzeti felső határok 40. cikk (2)
bekezdésében előírt betartása biztosításának és a 41. cikk (1)
bekezdésében említett számítás elvégzésének kizárólagos céljából, amennyiben az
adott tagállam alkalmazza az e bekezdés első albekezdésének a) pontjában
meghatározott lehetőséget, az érintett összeg nem tekintendő a (3)
bekezdésben említett felső határ részének.”
6.      A 90. cikk (3) bekezdésének helyébe a
következő szöveg lép:
„(3)    A támogatható hektáronkénti támogatási
összeget a (2) bekezdésben foglalt terméshozamok és a következő
referenciaösszegek szorzata adja:
Bulgária: [520,20] EUR
Görögország: [234,18] EUR
Spanyolország: [362,15] EUR
Portugália: [228,00]
EUR.”
7.      A 122. cikk (3) bekezdésének helyébe a
következő szöveg lép:
„(3)    Az egységes területalapú támogatási
rendszer 2014. december 31-ig áll rendelkezésre.”
8.      A 131. cikk (1) bekezdésének helyébe a
következő szöveg lép:
„(1)    Az egységes területalapú támogatási
rendszert alkalmazó új tagállamok 2009. augusztus 1-jéig, 2010. augusztus 1-jéig,
2011. augusztus 1-jéig, 2012. szeptember 1-jéig vagy […[16]]-ig dönthetnek úgy, hogy a
döntést követő évtől kezdődően, vagy egy […[17]]-ig meghozott döntés esetében
a 2014. évtől a 40. cikkben említett nemzeti felső határaik
legfeljebb 10 %-át a 68. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint és
– a rájuk alkalmazandó módon – a III. cím 5. fejezetével összhangban a
mezőgazdasági termelők támogatására fordítják.”
9.      A VI. cím a következő 136a. cikkel
egészül ki:
„136a. cikk
A pillérek közötti rugalmasság
„(1)    …[18]-t
megelőzően a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a(z) […]/EU [RD] európai
parlamenti és tanácsi rendelet* szerint az EMVA-ból finanszírozott vidékfejlesztési
programozás keretébe tartozó intézkedésekre nyújtott kiegészítő
támogatásként rendelkezésre bocsátják a 2014–2019 közötti évekre meghatározott,
a 2014. évre vonatkozóan e rendelet VIII. mellékletében, a 2015–2019 közötti
évekre vonatkozóan a(z) […]/EU [DP] európai parlamenti és tanácsi rendelet**
II. mellékletében szereplő nemzeti felső határuk legfeljebb [15] %-át.
Az ennek megfelelő összeg így már nem használható fel közvetlen támogatás
nyújtására.
Az első albekezdésben említett döntésről
a Bizottságot az ugyanabban az albekezdésben említett időpontig értesíteni
kell.
A második albekezdésnek megfelelően
bejelentett százalékérték változatlan az első albekezdésben említett évek
esetében.
(2)     Azok a [tagállamok], amelyek nem élnek az
(1) bekezdésben foglalt lehetőséggel, […[19]-t
megelőzően dönthetnek úgy, hogy a 2015–2020 közötti időszakban
a(z) […]/EU [RD] rendelet szerint az EMVA-ból finanszírozott vidékfejlesztési
programozás keretébe tartozó intézkedésekre nyújtott támogatásra elkülönített összeg
legfeljebb [15] %-át rendelkezésre bocsátják az e rendelet és a(z) […]/EU
[DP] rendelet alapján nyújtandó közvetlen kifizetésként.] Bulgária, az Egyesült
Királyság, Észtország, Finnország, Lengyelország, Lettország, Litvánia,
Portugália, Románia, Spanyolország, Svédország és Szlovákia dönthet úgy, hogy a
vidékfejlesztés céljára elkülönített összeg [további] [10 %-át]
rendelkezésre bocsátja közvetlen kifizetésként. Az ennek megfelelő összeg
így már nem használható fel a vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó
támogatási intézkedésekre.
Az első albekezdésben említett döntésről
a Bizottságot az ugyanabban az albekezdésben említett időpontig értesíteni
kell.
A második albekezdésnek megfelelően
bejelentett százalékérték változatlan az (1) bekezdés első albekezdésében
említett évek esetében.
(3)     A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy
a tagállamok által az (1) és (2) bekezdésnek megfelelően bejelentett
döntések figyelembevétele érdekében a 141a. cikkel összhangban felhatalmazáson
alapuló jogi aktusokat fogadjon el a VIII. mellékletben meghatározott
felső határok felülvizsgálata céljából.
*           HL L …, …, …o.
**         HL L …, …, … o.”
10.    A 141a. cikk helyébe a következő
szöveg lép:
„141a. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1)     A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának
feltételeit e cikk határozza meg.
(2)     A Bizottság 11a. cikkben említett,
felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása a 2012.
szeptember 1-jétől 2014. december 31-ig terjedő időszakra szól.
A Bizottság 136a. cikk (3) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi
aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása a […[20]]-tól/től 2014. december 31-éig
terjedő időszakra szól.
(3)     Az Európai Parlament vagy a Tanács
bármikor visszavonhatja a 11a. cikkben és a 136a. cikk (3) bekezdésében
említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban
megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában
való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi
időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4)     A Bizottság a felhatalmazáson alapuló
jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg
értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5)     A 11a. cikk és a 136a. cikk (3) bekezdése
értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép
hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való
értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a
Tanács nem emelt ellene kifogást, vagy ha az említett időtartam lejártát
megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról
tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament
vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal
meghosszabbodik.”
11.    A II., a III. és a VIII. melléklet e
rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.
6. cikk
A(z) […]/EU [DP] rendelet módosításai
A(z) […]/EU [DP] rendelet a
következőképpen módosul:
1.           A 6. cikk (2) bekezdésének helyébe a
következő szöveg lép:
„(2)   Az odaítélhető közvetlen kifizetések
teljes maximális összegeit érintő változások – többek között a tagállamok
által a 73/2009/EK rendelet 136a. cikkének és e rendelet 14. cikkének
megfelelően meghozott döntésekből eredő, valamint az e rendelet 17b.
cikke második bekezdésének alkalmazásából fakadó változások – figyelembevétele
érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy e rendelet 55. cikkének
megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a II.
mellékletben meghatározott nemzeti felső határok felülvizsgálata
céljából.”
2.           A 14. cikk helyébe a következő
szöveg lép:
„14. cikk
A pillérek közötti rugalmasság
„(1)   …[21]-t
megelőzően a tagállamok dönthetnek úgy, hogy a(z) […]/EU [RD]
rendelet szerint az EMVA-ból finanszírozott vidékfejlesztési programozás
keretébe tartozó intézkedésekre nyújtott kiegészítő támogatásként
rendelkezésre bocsátják a 2014–2019 közötti évekre meghatározott, a 2014. évre
vonatkozóan a 73/2009/EK rendelet VIII. mellékletében, a 2015–2019 közötti
évekre vonatkozóan e rendelet II. mellékletében szereplő nemzeti
felső határuk legfeljebb [15] %-át. Az ennek megfelelő összeg
így már nem használható fel közvetlen támogatás nyújtására.
Az első albekezdésben említett döntésről
a Bizottságot az ugyanabban az albekezdésben említett időpontig értesíteni
kell.
A második albekezdésnek megfelelően
bejelentett százalékérték változatlan az első albekezdésben említett évek
esetében.
(2)     Azok a [tagállamok], amelyek nem élnek az
(1) bekezdésben foglalt lehetőséggel, […[22]-t
megelőzően dönthetnek úgy, hogy a 2015–2020 közötti időszakban
a(z) […]/EC [RD] rendelet szerint az EMVA-ból finanszírozott vidékfejlesztési
programozás keretébe tartozó intézkedésekre nyújtott támogatásra elkülönített
összeg legfeljebb [15] %-át rendelkezésre bocsátják az 73/2009/EK rendelet
alapján nyújtandó közvetlen kifizetésként.] Bulgária, az Egyesült Királyság,
Észtország, Finnország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Portugália,
Románia, Spanyolország, Svédország és Szlovákia dönthet úgy, hogy a
vidékfejlesztés céljára elkülönített összeg [további] [10 %-át]
rendelkezésre bocsátja közvetlen kifizetésként. Az ennek megfelelő összeg
így már nem használható fel a vidékfejlesztési programozás keretébe tartozó
támogatási intézkedésekre.
Az első albekezdésben említett döntésről
a Bizottságot az ugyanabban az albekezdésben említett időpontig értesíteni
kell.
A második albekezdésnek megfelelően
bejelentett százalékérték változatlan az (1) bekezdés első albekezdésben
említett évek esetében.”
3.           A 57. cikk (2) bekezdése az
első albekezdést követően a következő albekezdéssel egészül ki:
„A 2015. január 1. előtt kezdődő
igénylési évekkel összefüggő támogatási kérelmekre vonatkozóan azonban
továbbra is alkalmazandó.”
4.           A 59. cikk (2) és (3) bekezdésének
helyébe a következő szöveg lép:
„Ezt a rendeletet 2015. január 1-jétől kell
alkalmazni.
A 20. cikk (5) bekezdését, a 22. cikk (6)
bekezdését, a 35. cikk (1) bekezdését, a 37. cikk (1) bekezdését és a 39.
cikket azonban e rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.”
7. cikk
A/az […]/EU [HZ] rendelet módosítása
A(z) […]/EU [HZ]rendelet 115. cikke helyébe a
következő szöveg lép:
„115. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől
kell alkalmazni, az alábbiak kivételével:
a)           a 7., 8. és 9. cikket 2013. október 16-ától
kell alkalmazni;
b)           a 2013. október 16. óta felmerült
kiadásokra vonatkozóan a 18., 42., 43. és 45. cikket 2013. október 16-ától kell
alkalmazni;
c)           a III. címet, az V. cím II.
fejezetét és a VI. címet 2015. január 1-jétől kell alkalmazni. ”
8. cikk
A(z) […]/EU [sCMO] rendelet módosítása
A(z) […]/EU [sCMO] rendelet 163. cikkének (1)
bekezdése a következő ponttal egészül ki:
„h)          a 111. cikk [a COM(2010) 799/EU
rendelet 155. cikke] 2015. március 31-ig.”
9. cikk
A(z) […]/EU [RD] rendelet módosítása
A(z) […]/EU [RD] rendelet 64. cikkének (4) és
(5) bekezdése helyébe az alábbi szöveg lép:
„(4)        A Bizottság – a (2) bekezdésben
említett összeg levonása után és a pénzeszközöknek a 73/2009/EK tanácsi
rendelet* 136a. cikke (2) bekezdésében említett átcsoportosítását is figyelembe
véve – végrehajtási aktus útján meghatározza az (1) bekezdésben említett
összegek tagállamonkénti éves bontását.
Az éves bontás meghatározása során a Bizottság
figyelembe veszi a következőket:
a)      a 4. cikkben említett
célkitűzésekhez kapcsolódó objektív kritériumok; továbbá
b)      múltbeli teljesítmény.
(5)          A (4) bekezdésben említett
összegeken túlmenően az ugyanazon bekezdésben említett végrehajtási aktus
magában foglalja a 73/2009/EK rendelet 136a. cikkének (1) bekezdése és a(z)
[…]/EU [DP] rendelet 7. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában, valamint a 73/2009/EK
rendelet 10b. és 136. cikkének alkalmazásában a 2013. naptári év vonatkozásában
az EMVA-ba átcsoportosított pénzeszközöket is.
_______
* HL L 30., 2009.1.31., 16. o.”
3. FEJEZET
Záró rendelkezések
10. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől
kell alkalmazni.
Azonban:
–
az 5. cikk 9. és 10. pontját e rendelet
hatálybalépésétől kell alkalmazni,
–
a 73/2009/EK rendelet II. és III. mellékletét
illetően e rendelet 5. cikkének 11. pontját 2013. december 22-étől
kell alkalmazni, továbbá
–
e rendelet 6. cikkét a(z) […]/EU [DP] rendelet
hatálybalépésétől kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
Az Európai Parlament részéről                     a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
I. MELLÉKLET
A területalapú és állatokra vonatkozó intézkedéseket érintő cikkek
megfelelése a 2007–2013-as és a 2014–2020-as programozási időszakban
 1698/2005/EK rendelet || […]/EU rendelet [RD]
 36. cikk, a) pont, i. és ii. alpont – a hegyvidéki mezőgazdasági termelőknek a természeti hátrány miatt nyújtott kifizetések és a hegyvidéki területeken kívüli hátrányos helyzetű területek mezőgazdasági termelőinek nyújtott kifizetések || 32. cikk – A hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek számára teljesített kifizetések
 36. cikk, a) pont, iii. alpont – Natura 2000 kifizetések és a 2000/60/EK irányelvhez kapcsolódó kifizetések || 31. cikk – Natura 2000 kifizetések és a víz-keretirányelvhez kapcsolódó kifizetések
 36. cikk, a) pont, iv. alpont – agrár-környezetvédelmi kifizetések || 29. cikk – Agrár-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos műveletek
 36. cikk, v. alpont – állatjóléti kifizetések || 34. cikk – Állatjólét
 36. cikk, b) pont, i. és iii. alpont – a mezőgazdasági földterület első erdősítése és nem mezőgazdasági földterület első erdősítése || 22. cikk, (1) bekezdés, a) pont – erdősítés és fásítás
 36. cikk, b) pont, iv. alpont – Natura 2000 kifizetések || 31. cikk – Natura 2000 kifizetések és a víz-keretirányelvhez kapcsolódó kifizetések
 36. cikk, b) pont, v. alpont – erdő-környezetvédelmi kifizetések || 35. cikk – Erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatások, erdővédelem
II. MELLÉKLET
A 73/2009/EK rendelet II., III. és VIII.
melléklete a következőképpen módosul:
1.           A
II. melléklet „Környezetvédelem” című A. pontja helyébe a következő
szöveg lép:
 „1. || A Tanács 1979. április 2-i 79/409/EGK irányelve a vadon élő madarak védelméről (HL L 103., 1979.4.25., 1. o.) || A 3. cikk (1) bekezdése, a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontja, a 4. cikk (1), (2), (4) bekezdése, az 5. cikk a), b) és d) pontja
 2. || Tanács 1986. június 12-i 86/278/EGK irányelve a szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználása során a környezet és különösen a talaj védelméről (HL L 181., 1986.7.4., 6. o.) || 3. cikk
 3. || A Tanács 1991. december 12-i 91/676/EGK irányelve a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről (HL L 375., 1991.12.31., 1. o.) || 4. és 5. cikk
 4. || A Tanács 1992. május 21-i 92/43/EGK irányelve a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.) || A 6. cikk és a 13. cikk (1) bekezdésének a) pontja”
2.           A
III. melléklet a következőképpen módosul:
a)      A „Vízvédelem és vízgazdálkodás”
bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
 „Vízvédelem és vízgazdálkodás: A víz szennyezés elleni védelme, a vízkészletek kimerülésének megelőzése és a vízhasználat kezelése || – A vízfolyások mentén védelmi sávok kialakítása (1) ||
 – Amennyiben a víz öntözési célú felhasználása engedélyköteles, a vonatkozó engedélyezési eljárások betartása ||
 A mellékletben meghatározott intézkedések.   ||
(1)         Megjegyzés:
A GAEC (jó mezőgazdasági és környezeti állapot)-védelmi sávoknak mind a 91/676/EGK
irányelv 3. cikkének (2) bekezdése alapján kijelölt érzékeny területeken, mind
azokon kívül tiszteletben kell tartaniuk legalább a 91/676/EGK irányelv II. melléklete
A. pontjának 4. alpontjában említett, a vízfolyások közelében lévő
mezőgazdasági területekre történő trágyakijuttatás feltételeire
vonatkozó követelményeket, melyeket a 91/676/EGK irányelv 5. cikkének (4)
bekezdése alapján meghatározott tagállami cselekvési programokkal összhangban
kell alkalmazni.”
b)      A rendelet a függelékkel egészül ki:
„FÜGGELÉK
A.      Az I. listához kapcsolódó intézkedések
A tagállamok:
–
megtiltják az I. listán szereplő anyagok
minden, felszín alatti vízbe történő közvetlen bevezetését (a
továbbiakban: közvetlen bevezetését),
–
előzetes vizsgálatnak vetik alá ezen anyagok
minden olyan ártalmatlanítását vagy ártalmatlanítási célú tárolását, amelyek
közvetett bevezetéshez vezethetnek. E vizsgálat fényében a tagállamok
megtiltják az ilyen tevékenységeket, vagy azzal a feltétellel engedélyezik
azokat, hogy betartanak minden olyan műszaki óvintézkedést, amely
szükséges az ilyen bevezetések megakadályozásához,
–
megtesznek minden megfelelő intézkedést,
amelyet szükségesnek ítélnek az I. listán szereplő anyagok olyan közvetett
bevezetésének megakadályozásához, amely a második bekezdésben említett
tevékenységeken kívüli, a földfelszínen vagy a földtani közegben végzett
tevékenységeknek tulajdonítható.
Ugyanakkor ha az előzetes vizsgálat azt deríti
ki, hogy az a felszín alatti víz, amelybe az I. listán szereplő anyagok
bevezetése történne, hosszú távon alkalmatlan más, különösen háztartási vagy
mezőgazdasági célokra történő felhasználásra, a tagállamok
engedélyezhetik az ilyen anyagok bevezetését, feltéve, hogy ezek jelenléte nem
gátolja a föld erőforrásainak kiaknázását.
Ezeket az engedélyeket csak akkor lehet megadni,
ha minden műszaki óvintézkedést megtettek annak biztosítására, hogy ezek
az anyagok ne érjenek el más vízrendszereket vagy ne veszélyeztessenek más
ökológiai rendszereket.
A tagállamok előzetes vizsgálat után
engedélyezhetik az olyan bevezetéseket, amelyek geotermikus célokra használt
vizeknek, bányákból és kőfejtőkből kiszivattyúzott vizeknek vagy
mélyépítési munkákhoz kiszivattyúzott vizeknek ugyanabba a vízadó rétegbe
történő visszasajtolását jelentik.
B.      Az II. listához kapcsolódó
intézkedések
A tagállamok előzetes vizsgálatnak vetik alá:

–
az összes II. listán szereplő anyagot
tartalmazó közvetlen bevezetést azzal a céllal, hogy korlátozzák az ilyen
bevezetéseket,
–
ezeknek az anyagoknak az ártalmatlanítását vagy
ártalmatlanítási célú tárolását, amely közvetett bevezetéshez vezethet.
E vizsgálat eredményeinek fényében a tagállamok
megadhatják az engedélyt, feltéve, hogy minden olyan műszaki óvintézkedést
betartanak, amellyel a felszín alatti víz ezekkel az anyagokkal történő
szennyezése megakadályozható.
Emellett a tagállamok megteszik a megfelelő
intézkedéseket, amelyeket szükségesnek ítélnek a II. listán szereplő
anyagokat tartalmazó valamennyi olyan közvetett bevezetés korlátozására,
amelyek az első bekezdésben említett tevékenységeken kívül, a talajon vagy
a földtani közegben végzett tevékenységekből erednek.
AZ ANYAGCSALÁDOK ÉS ANYAGCSOPORTOK A. RÉSZBEN
EMLÍTETT LISTÁJA
Az I. lista tartalmazza azokat a meghatározott
anyagokat, amelyek a következőkben felsorolt anyagcsaládokba és
anyagcsoportokba tartoznak, kivéve azokat, amelyek toxicitásuk, lebomlásuk és
az élő szervezetekben való felhalmozódásuk szempontjából kis kockázatot
jelentenek és ezért nem sorolandók az I. listába.
Azok az anyagok, amelyek a toxicitás, a lebomlás
és az élő szervezetben való felhalmozódás szempontjából a II. listának
felelnek meg, a II. listába sorolandók.
1.       Szerves halogénvegyületek és olyan anyagok,
amelyek a vízi környezetben ilyen vegyületeket képezhetnek,
2.       szerves foszforvegyületek,
3.       szerves ónvegyületek,
4.       olyan anyagok, amelyek vízi környezetben
vagy azon keresztül rákkeltő, mutagén vagy teratogén hatásúak (*),
5.       higany és vegyületei,
6.       kadmium és vegyületei,
7.       ásványolajok és szénhidrogének,
8.       cianidok.
AZ ANYAGCSALÁDOK ÉS ANYAGCSOPORTOK B. RÉSZBEN
EMLÍTETT II. LISTÁJA
A II. lista olyan anyagokat és anyagkategóriákat
tartalmaz, amelyek az alább felsorolt anyagcsaládokba és anyagcsoportokba
tartoznak, és amelyek káros hatást gyakorolhatnak a felszín alatti vízre.
1.       A következő félfémek és fémek,
valamint ezek vegyületei:
1. cink
2. réz
3. nikkel
4. króm
5. ólom
6. szelén
7. arzén
8. antimon
9. molibdén
10. titán
11. ón
12. bárium
13. berillium
14. bór
15. urán
16. vanádium
17. kobalt
18. tallium
19. tellúr
20. ezüst.
2.       Biocidek és származékaik, amelyek nem
szerepelnek az I. listán.
3.       A felszín alatti vizek ízére és/vagy
szagára káros hatást kifejtő anyagok, valamint olyan vegyületek, amelyek
ilyen vízben nagy valószínűséggel ilyen anyagok képződéséhez vezetnek
és a vizet alkalmatlanná teszik emberi fogyasztásra.
4.       Mérgező vagy bomlásálló szerves
szilíciumvegyületek és olyan anyagok, amelyek ilyen hatású vegyületek
képződéséhez vezetnek vízben, kivéve azokat, amelyek biológiailag
ártalmatlanok vagy vízben gyorsan átalakulnak ártalmatlan anyagokká.
5.       Szervetlen foszforvegyületek és elemi
foszfor.
6.       Fluoridok.
7.       Ammónia és nitritek.
(*)     Ha egyes, a II. listán szereplő
anyagok karcinogén, mutagén vagy teratogén hatásúak, akkor ezek az anyagok
ennek a listának a 4. kategóriájába esnek.”

(3)          A VIII. mellékletben a 2014. évre
vonatkozó oszlop helyébe a következő szöveg lép:
„1. táblázat
(ezer EUR)
   Tagállam || 2014
 Belgium || [544 047]
 Dánia || [926 075]
 Németország || [5 178 178]
 Görögország || [2 063 187]
 Spanyolország || [4 833 647]
 Franciaország || [7 586 341]
 Írország || [1 216 547]
 Olaszország || [3 953 394]
 Luxemburg || [33 661]
 Hollandia || [793 319]
 Ausztria || [693 716]
 Portugália || [557 667]
 Finnország || [523 247]
 Svédország || [696 487]
 Egyesült Királyság || [3 548 576]
2. táblázat(*)10
(ezer EUR)
 Bulgária || [642 103]
 Cseh Köztársaság || [875 305]
 Észtország || [110 018]
 Ciprus || [51 344]
 Lettország || [168 886]
 Litvánia || [393 226]
 Magyarország || [1 272 786]
 Málta || [5 239]
 Lengyelország || [2 970 020]
 Románia || [1 428 531]
 Szlovénia || [138 980]
 Szlovákia || [377 419]
 (*) A 121. cikkben előírt növekedési ütemezés figyelembevételével kiszámított felső határok.”
 PÉNZÜGYI KIMUTATÁS || FS/13/ 344471Rev1
 2013.6.15.
   || DÁTUM: 2013.3.25.
 1. || KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL:   05 03 Közvetlen támogatások 05 04 Vidékfejlesztés   ||
 2. || CÍM:   Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásra vonatkozó egyes átmeneti intézkedések megállapításáról, a(z) [...]/EU [RD] rendeletnek a források és a források 2014. évben történő elosztása tekintetében történő módosításáról, valamint a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek és a(z) [...]/EU [DP], a(z) [...]/EU [HZ] és a(z) [...]/EU [sCMO] rendeletnek a 2014. évben való alkalmazásuk tekintetében történő módosításáról
 3. || JOGALAP:   Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdése.
 4. || CÉLKITŰZÉSEK:   Ez a rendelet átmeneti szabályokat állapít meg a közvetlen kifizetések 2014. évi alkalmazásához és a vidékfejlesztési támogatáshoz kapcsolódóan.
 5. || PÉNZÜGYI HATÁSOK || 12 HÓNAPOS IDŐSZAK (millió EUR) || FOLYÓ PÉNZÜGYI ÉV 2013 (millió EUR) || KÖVETKEZŐ PÉNZÜGYI ÉV 2014 (millió EUR)
 5.0 || KIADÁSOK -               AZ EU-KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE (VISSZATÉRÍTÉSEK/BEAVATKOZÁSOK) -               A NEMZETI HATÓSÁGOK TERHÉRE -               EGYÉB ||   ||   ||
 5.1 || BEVÉTELEK -               AZ EU SAJÁT FORRÁSAI (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK) -               NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK ||   ||   ||
   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018
 5.0.1 || BECSÜLT KIADÁSOK || -830 millió EUR ||   ||   ||
 5.1.1 || BECSÜLT BEVÉTELEK ||   ||   ||   ||
 5.2 || SZÁMÍTÁS MÓDJA: Lásd a megjegyzéseket.
 6.0 || FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL? || n.a.
 6.1 || FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS ALCÍMEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL? || n.a.
 6.2 || SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE? || NEM
 6.3 || SZÜKSÉG LESZ-E ELŐIRÁNYZATOK BEVEZETÉSÉRE A JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE? || NEM
 ÉSZREVÉTELEK:   Ez a pénzügyi kimutatás kiegészíti a KAP reformjához kapcsolódó javaslatok (COM(2012) 551, COM(2012) 552, COM(2012) 553) pénzügyi kimutatását, és azzal együtt értelmezendő. E rendelettervezet célja, hogy meghosszabbítsa a már meglévő rendszerek egyes elemeit, beépítve a többéves pénzügyi keretre vonatkozó megállapodásnak a közvetlen kifizetések külső konvergenciájára, a KAP pillérei közötti rugalmasságra és a vidékfejlesztésre vonatkozó társfinanszírozási arányra gyakorolt hatását. Tényleges pénzügyi következmény nincs, mivel ez a rendelettervezet csak a Bizottság többéves pénzügyi keretre és a KAP reformjára vonatkozó javaslatait hajtja végre, figyelembe véve az Európai Tanács 2013. február 8-i következtetéseit. Az Európai Tanács 2013. február 8-i következtetéseiből eredő új elemek szögletes zárójelben szerepelnek, ezek a többéves pénzügyi keretre vonatkozó végleges megállapodástól függnek.   Ami a közvetlen kifizetéseket illeti, a külső konvergencia és a pillérek közötti rugalmasság a 2015. pénzügyi évtől alkalmazandó (ez a közvetlen kifizetések tekintetében a 2014. igénylési évnek felel meg) A Bizottság javaslatához és annak pénzügyi kimutatásához képest az Európai Tanács 2013. február 8-i következtetései a közvetlen kifizetéseket illetően 830 millió EUR csökkentésnek felelnek meg (folyó árakon) a 2014. igénylési évben (5 millió EUR a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás és 825 millió EUR a VIII. melléklet kapcsán).   Ami a pillérek közötti rugalmasságot illeti, a pénzügyi hatást még nem lehet felmérni, mivel a tagállamoknak az év során később kell majd bejelenteniük az átcsoportosításaikat a Bizottságnak. A rugalmasság a költségvetés szempontjából mindenképpen semleges lesz, mivel pontosan ugyanazokat az összegeket teszi elérhetővé az egyik alap (EMGA vagy EMVA) számára, amelyeket a másik alaptól (EMGA vagy EMVA) elvontak.   A vidékfejlesztést illetően e rendelettervezet célja az, hogy biztosítsa több, többéves kötelezettségvállalással járó intézkedés folytonosságát. A rendelettervezet ezekre az intézkedésekre vonatkozóan is azt célozza, hogy a 2007–2013 között tett kötelezettségvállalásoknak megfelelő kiadás elszámolható legyen 2015 után (ha vannak teljesítendő kifizetések) az új programozási időszakban, vagy azt megelőzően, ha már felhasználták a jelenlegi keretösszeget. Ezeknek a rendelkezéseknek nincs pénzügyi hatásuk, mivel a vidékfejlesztésre nyújtott támogatás változatlan marad. A kifizetések időbeli eloszlása azonban megváltozhat egy kissé, de ebben a szakaszban ezt nem lehet számszerűsíteni.
[1]               HL C […]., […], […]. o.
[2]               HL C […]., […], […]. o.
[3]               HL L […]., […], […]. o.
[4]               HL L 277., 2005.10.21., 1. o.
[5]               HL L […]., […], […]. o.
[6]               HL L 30., 2009.1.31., 16. o.
[7]               HL L […]., […], […]. o.
[8]               HL L […]., […], […]. o.
[9]               HL L 327., 2000.12.22., 1. o.
[10]             HL L 20., 1980.1.26., 43. o.
[11]             HL L […]., […], […]. o.
[12]             HL L […]., […], […]. o.
[13]             HL L 160., 1999.6.26., 80. o.
[14]             OJ please insert the date one month from the date of
application of this Regulation.
[15]             OJ please insert the date one month from the date of
application of this Regulation.
[16]             OJ please insert the date one month from the date of
application of this Regulation.
[17]             OJ please insert the date one month from the date of
application of this Regulation.
[18]             OJ please insert the date 7 days from the date of entry
into force of this Regulation.
[19]             OJ please insert the date 7 days from the date of entry
into force of this Regulation.
[20]             OJ please insert the date 7 days from the date of entry
into force of this Regulation.
[21]             OJ please insert the date 7 days from the date of entry
into force of this Regulation.
[22]             OJ please insert the date 7 days from the date of entry
into force of this Regulation.


				|

		52013PC0678

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a Moldovai Köztársaságnak szánt autonóm kereskedelmi kedvezmények bevezetéséről szóló 55/2008/EK tanácsi rendelet módosításáról /* COM/2013/0678 final - 2013/0325 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
Az Európai Unió (a továbbiakban: az EU) 2013
júniusában zárta le a Moldovai Köztársasággal (a továbbiakban: Moldova) a
társulási megállapodásra és – többek között – egy mélyreható és átfogó
szabadkereskedelmi térség létrehozására vonatkozóan folytatott tárgyalásokat. E
tárgyalások keretében Moldova ambiciózus ütemtervet fogadott el az EU-hoz való
politikai társulás és a további gazdasági integráció tekintetében. Az ország
gyors ütemben haladt előre a szabályozások közelítése terén is, egyre
inkább közeledve az uniós jogszabályokhoz és normákhoz.
E tárgyalások keretében a felek javaslatot
tettek a kétoldalú borkereskedelem teljes liberalizációjára.
Moldova az utóbbi időben nehezen tudja
exportálni a borait néhány hagyományos piacára, ami veszélybe sodorja gazdasága
élénkülését és azt a reformfolyamatot, amelyet a moldovai kormány eddig
határozottan követett. A mezőgazdasági ágazat Moldova gazdaságának közel
40 %-át teszi ki. Ezen belül jelentős szerep jut a borágazatnak,
amely mintegy 300 000 embernek (az aktív népesség negyedének) biztosít
munkahelyet, akik elsősorban vidéken élnek és kis-, illetve közepes
méretű, családi tulajdonú földeket művelnek.
A fentiekre tekintettel az Európai Bizottság
javasolja a Moldovából az EU-ba irányuló borbehozatal késedelem nélküli
liberalizációját az 55/2008/EK tanácsi rendelet[1]
módosítása és a bornak a rendelet I. mellékletében szereplő 1. táblázatból
való törlése révén.
A Moldova részére biztosított
vámkedvezményekre vonatkozó WTO-mentesség jelenleg nem terjed ki azokra a
további kedvezményekre, amelyeket a javasolt rendelet irányoz elő a borra
vonatkozóan. A mentesség emellett 2013. december 31-én lejár. Ennek megfelelően
az Uniónak a WTO-egyezmény IX. cikkének (3) bekezdése alapján kérelmeznie kell
az 1994. évi GATT I. és XIII. cikke szerinti kötelezettségei alóli jelenlegi
mentesség hatályának olyan mértékű kiterjesztését és módosítását, amely
szükséges ahhoz, hogy az EU vámmentes preferenciális elbánásban részesíthesse a
Moldovából származó bort anélkül, hogy a vámmentességet a bármely más
WTO-tagországból származó hasonló termékekre is ki kellene terjesztenie. A
mentesség kiterjesztésének kérelmezésére irányuló bizottsági javaslat már a
Tanács előtt van.
2.           A JAVASLAT JOGALAPJA
A javaslat jogalapja az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 207. cikkének (2) bekezdése.
3.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
A javasolt rendelettel kapcsolatban nem
merülnek fel az uniós költségvetést terhelő költségek. Mivel a Moldovából
származó borbehozatal átlagos szintje az összes uniós borbehozatal alig
0,6 %-át teszi ki, a további piacnyitás várhatóan nem lesz negatív
hatással az EU-ra.
2013/0325 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a Moldovai Köztársaságnak szánt autonóm
kereskedelmi kedvezmények bevezetéséről szóló 55/2008/EK tanácsi rendelet
módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke
(2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
Az 55/2008/EK tanácsi rendelet[2] az autonóm kereskedelmi
preferenciák különleges rendszerét vezette be a Moldovai Köztársaságra (a
továbbiakban: Moldova) vonatkozóan. A rendszer a Moldovából származó valamennyi
terméknek szabad hozzáférést biztosít az uniós piachoz, a rendelet
I. mellékletében felsorolt egyes mezőgazdasági termékek kivételével,
amelyek vámkontingensek keretén belüli vámmentesség vagy vámcsökkentés
formájában korlátozott engedményekben részesülnek.
(2)
Az európai szomszédságpolitika, az EU–Moldova
európai szomszédságpolitikai cselekvési terv és a keleti partnerség keretén
belül Moldova ambiciózus ütemtervet fogadott el az Unióhoz való politikai
társulás és a további gazdasági integráció tekintetében. Gyors ütemben haladt
előre el a szabályozások közelítése terén is, egyre inkább közeledve az
uniós jogszabályokhoz és normákhoz.
(3)
Az új társulási megállapodásra és – többek között –
egy mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség létrehozására irányuló, az
Unió és Moldova közötti tárgyalások 2010 januárjában kezdődtek meg és 2013
júliusában zárultak le. Ez a megállapodás előírja a kétoldalú
borkereskedelem teljes liberalizációját.
(4)
Moldova erőfeszítéseinek az európai
szomszédságpolitikának és a keleti partnerségnek megfelelően történő
támogatása érdekében, valamint azért, hogy vonzó és megbízható piac álljon
rendelkezésre a moldovai borkivitel számára, késedelem nélkül liberalizálni
kell a Moldovából az Unióba irányuló borbehozatalt.
(5)
Az 55/2008/EK rendeletet ezért ennek
megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 55/2008/EK rendelet I. mellékletének 1.
pontjában szereplő táblázatból a 09.0514 tételszámra vonatkozó utolsó sort
(„Bor friss szőlőből, a habzóbor kivételével”) el kell hagyni.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
Ez a rendelet
teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi
tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök

 PÉNZÜGYI KIMUTATÁS || FinancSt/2013 JE/nh/3263078-Rev1 6.0.2013.1
   || DÁTUM: 2013.9.18.
 1. || KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL: 12. alcím – Közös vámtarifa szerinti vámok és egyéb vámok || ELŐIRÁNYZATOK: 1/2013. számú költségvetés-módosítás: 18 654,2 millió EUR
 2. || CÍM: A Moldovai Köztársaságnak szánt autonóm kereskedelmi kedvezmények bevezetéséről szóló 55/2008/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat.
 3. || JOGALAP: Az Európai Unió működéséről szóló szerződés és különösen annak 207. cikke (2) bekezdése.
 4. || CÉLKITŰZÉSEK: A Moldovából az EU-ba irányuló borbehozatal teljes liberalizációja.
 5. || PÉNZÜGYI HATÁSOK || 12 HÓNAPOS IDŐSZAK (millió EUR) || FOLYÓ PÉNZÜGYI ÉV 2013 (millió EUR) || KÖVETKEZŐ PÉNZÜGYI ÉV 2014 (millió EUR)
 5.0 || KIADÁSOK -               AZ EK-KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE (VISSZATÉRÍTÉSEK/BEAVATKOZÁSOK) -               NEMZETI HATÓSÁGOK -               EGYÉB || - || - || -
 5.1 || BEVÉTELEK -               AZ EK SAJÁT FORRÁSAI (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK) -               NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK || - || - || -
   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018
 5.0.1 || BECSÜLT KIADÁSOK || - || - || - || -
 5.1.1 || BECSÜLT BEVÉTELEK || - || - || - || -
 5.2 || SZÁMÍTÁS MÓDJA: -
 6.0 || FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL? || IGEN NEM
 6.1 || FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS ALCÍMEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL? || IGEN NEM
 6.2 || SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE? || IGEN NEM
 6.3 || SZÜKSÉG LESZ-E ELŐIRÁNYZATOK BEVEZETÉSÉRE A JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE? || IGEN NEM
 ÉSZREVÉTELEK: Az elmúlt években a Moldovából származó behozatalok nem érték el az éves vámmentes vámkontingens-mennyiségeket. A Moldovából származó borbehozatalra vonatkozó éves vámmentes vámkontingens megszüntetése várhatóan nem jár költségvetési hatásokkal.
[1]               A Tanács 2008. január 21-i 55/2008/EK rendelete a
Moldovai Köztársaságnak szánt autonóm kereskedelmi kedvezmények
bevezetéséről, valamint a 980/2005 rendelet és a 2005/924/EK bizottsági
határozat módosításáról (HL L 20., 2008.1.24., 1. o.).
[2]               A Tanács 2008. január 21-i 55/2008/EK rendelete a
Moldovai Köztársaságnak szánt autonóm kereskedelmi kedvezmények
bevezetéséről, valamint a 980/2005 rendelet és a 2005/924/EK bizottsági határozat
módosításáról (HL L 20., 2008.1.24., 1. o.).