title: Javaslat: a Tanács rendelete az Írországért Nemzetközi Alap részére nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásról (2007-2010) {SEC(2006) 1227}

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0564

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 12.10.2006COM(2006) 564 végleges2006/0194 (CNS)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEaz Írországért Nemzetközi Alap részére nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásról (2007-2010)(előterjesztő: a Bizottság) {SEC(2006) 1227}INDOKOLÁSAz Írországért Nemzetközi Alap (International Fund for Ireland, IFI) 1986-ban jött létre, hogy hozzájáruljon az 1985. november 15-i angol-ír megállapodás 10. cikke a) pontjának végrehajtásához, amely úgy rendelkezik, hogy „a két kormány előmozdítja az együttműködést a gazdasági és szociális fejlődés elősegítése érdekében Írország mindkét részének azon területein, amelyek az elmúlt évek során az instabilitás következményei miatt legtöbbet szenvedtek, és mérlegeli annak lehetőségét, hogy nemzetközi támogatást biztosítson ehhez a munkához”.Az IFI célkitűzése, hogy „előmozdítsa a gazdasági és társadalmi haladást, és Írország-szerte bátorítsa a nacionalisták és az unionisták közötti kapcsolatot, párbeszédet és megbékélést”*.Az Egyesült Államok és más országok korai hozzájárulásait követően az Európai Közösség – felismerve, hogy az IFI célkitűzései tükröződnek a maga által követettekben – gyakorlati támogatást kívánt nyújtani a kezdeményezéshez. 1989-ben kezdett hozzájárulni az IFI-hoz. Az EK finanszírozása jelenleg az Alaphoz érkező éves hozzájárulások körülbelül 48 %-át, és máig a halmozott hozzájárulások 40 %-át teszi ki. A Bizottság 1989 eleje óta minden IFI igazgatótanácsi ülésen egy megfigyelővel képviselteti magát.A politikai háttér az évek során fejlődésen ment keresztül: 1994-ben tűzszünetet jelentettek be a főbb félkatonai csoportok; 1998 áprilisában a belfasti („nagypénteki”) megállapodás politikailag rendezte a békefolyamatot, többek között azzal, hogy jogköröket ruházott az Észak-Ír Nemzetgyűlésre és a végrehajtó bizottságra, amelyek 1999 végén álltak fel. Ugyanakkor még mindig jelentős a szektás indíttatású összetűzések száma, illetve növekszik a fő közösségek közötti lélektani és fizikai megosztottság. Az Észak-Ír Nemzetgyűlés jelenleg fel van függesztve, ami jól illusztrálja a régió békefolyamatát körülvevő fenyegetettséget és bizonytalanságot.Ilyen összefüggésben hosszú távú folyamat a helyi közösségek szintjén békét és megbékélést támogató gazdasági és társadalmi fejlesztés. Ebbe az irányba mutató eszközként az IFI kiegészíti az EU Észak-Írországban és Írország határ menti régiójában a békéért és a megbékélésért indított programjai által tett intézkedéseket (PEACE I. 1995–1999, PEACE II. 2000–2006 és PEACE III. 2007–2013).A Nemzetközi Alap ugyanakkor – annak tudatában, hogy a nemzetközi támogatás jelenlegi szintje nem tartható fenn a végtelenségig – 2005-ben felülvizsgálta struktúráit és prioritásait annak érdekében, hogy az új realitások fényében újra meghatározza küldetését. Ezen kívül elfogadott egy stratégiai keretet is, amely 2010-ben megszünteti az Alapot. Ez a stratégia a „Sharing this Space” („megosztani egymással a teret”) címet viseli, és az Alap végső tevékenységi szakaszát (2006–2010) indítja meg. A záró időszak alatt az Alap a leginkább szükséget szenvedő területeket fogja célba venni, és megkísérli annak biztosítását, hogy a munka hosszabb távon és fenntartható maradjon.A hozzájárulások jelenlegi fordulójáról szóló rendelettel** összhangban az Európai Bizottság az IFI tevékenységeinek értékelését*** is benyújtotta a költségvetési hatósághoz. Ez elismeri, hogy az IFI rendkívül értékes és pozitív intézkedéseket tett a régió békéjéért és megbékéléséért, és így teljesítette célkitűzéseit. A jelentés arra a következtetésre jut, hogy „a Bizottság úgy véli, hogy a 2006 utáni támogatást ezután is az e jelentésben tett megfigyelések alapján kell biztosítani, ami az IFI-nak nyújtott EK-hozzájárulásról szóló leendő tanácsi rendeletben vagy egyéb, a Bizottság és az IFI közötti megfelelő együttműködési eszközök révén jelenhet meg”.A fenti értékelés fényében az a javaslat, hogy további 4 éven keresztül folytatódjék az EU évi 15 millió eurós hozzájárulás az IFI-hoz. A javasolt új időszak így 2010-ben végződik, ami egybeesne az IFI élettartamának végével.Az új tanácsi rendeletnek tükröznie kell a bizottsági jelentésben tett észrevételeket is, különösen azokat, amelyek erősítik a célkitűzések szinergiáját és a koordinációt a strukturális alapok beavatkozásaival, mégpedig az új PEACE-programmal és a lezáró rendelkezésekkel.Az elfogadandó javaslatcsomag a következőket tartalmazza:-  Az Írországért Nemzetközi Alap részére nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásról (2007-2010) szóló tanácsi rendeletjavaslat-  Az Írországért Nemzetközi Alapról a 177/2005/EK tanácsi rendelet 5. cikkének értelmében tett jelentésről szóló bizottsági közlemény2006/0194 (CNS)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEaz Írországért Nemzetközi Alap részére nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásról (2007-2010)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 308. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],mivel:(1) Az Írországért Nemzetközi Alapot (a továbbiakban: az Alap) 1986-ban hozta létre az Írországért Nemzetközi Alapról szóló, Írország kormánya, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya között 1986. szeptember 18-án megkötött megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) annak érdekében, hogy az 1985. november 15-i angol-ír megállapodásban meghatározott egyik célkitűzés végrehajtásaként előmozdítsa a gazdasági és társadalmi haladást, és Írország-szerte bátorítsa a nacionalisták és az unionisták közötti kapcsolatot, párbeszédet és megbékélést.(2) A Közösség 1989-től pénzügyi hozzájárulásokat nyújt az Alap részére. Az Írországért Nemzetközi Alap részére nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulásról szóló, 2005. január 24-i 177/2005/EK tanácsi rendelet[3] értelmében a 2005. és a 2006. évre egyaránt évi 15 millió eurót különítettek el a közösségi költségvetésből a 2005–2006-os időszakra. Az említett rendelet 2006. december 31-én hatályát veszti.(3) A 177/2002/EK rendelet 5. cikkének megfelelően elvégzett értékelések megerősítették, hogy továbbra is szükség van az Alap tevékenységeinek támogatására, illetve tovább kell erősíteni a célkitűzések szinergiáit és a koordinációt a strukturális alapok beavatkozásaival, különös tekintettel a strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 1999. június 21-i 1260/1999/EK tanácsi rendelettel[4] összhangban felállított, az Észak-Írországban és Írország határ menti megyéiben a békéért és a megbékélésért indított különprogramra (a továbbiakban: a PEACE-program).(4) Az észak-írországi békefolyamat 2006. december 31-ét követően is igényli az Alap közösségi támogatását. Az észak-írországi békefolyamat terén tett különleges erőfeszítések elismeréseként a 2007–2013-as időszakra további támogatást különítettek el a strukturális alapokból a PEACE-program részére, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1083/2006/EK rendelet[5] II. mellékletének 22. pontja szerint.(5) Az Európai Tanács 2005. december 15–16-i brüsszeli ülésén felhívta a Bizottságot, hogy tegye meg a megfelelő lépéseket az Alapnak biztosított folyamatos EU-támogatás céljából, mivel az 2010-ig tartó tevékenységének utolsó, döntő szakaszába lép.(6) Az Alapnak nyújtott közösségi hozzájárulás a 2007., 2008., 2009. és 2010. évre vonatkozó pénzügyi hozzájárulás formájában történik, és így az Alap élettartamával egyszerre ér véget.(7) A közösségi hozzájárulás elkülönítésekor az Alapnak elsőbbséget kell biztosítania a határokon vagy közösségeken átnyúló projekteknek oly módon, hogy azok kiegészítsék a PEACE-program által a 2007–2010-es időszakban finanszírozott tevékenységeket.(8) A megállapodással összhangban az Alap minden pénzügyi támogatója megfigyelőként részt vesz az Írországért Nemzetközi Alap igazgatótanácsának ülésein.(9) Elengedhetetlenül fontos megfelelő koordinációt biztosítani az Alap tevékenységei és a közösségi strukturális alapok által a Szerződés 159. cikke értelmében finanszírozott tevékenységek – különösen a PEACE-program – között.(10) Az Alap által nyújtott támogatás csak abban az esetben tekinthető hatékonynak, ha fenntartható gazdasági és társadalmi javulást eredményez, és nem más köz- vagy magánkiadások helyettesítésére használják fel.(11) 2008. július 1. előtt el kell készíteni az Alap lezáró rendelkezéseit felülvizsgáló értékelés.(12) Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről létrejött, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás[6] 38. pontja értelmében e rendelet a program egész időtartamára tartalmaz pénzügyi referenciaösszeget, anélkül, hogy ez érintené a költségvetési hatóság Szerződésben meghatározott hatáskörét.(13) Az Alapnak nyújtott közösségi hozzájárulás összege a 2007., 2008., 2009. és 2010. évre folyó értéken évi 15 millió EUR.(14) Ez a támogatás hozzájárul a tagállamok és népeik közötti szolidaritás erősítéséhez.(15) E rendelet elfogadására vonatkozóan a Szerződés nem rendelkezik a 308. cikkben meghatározottaktól eltérő hatáskörről,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAz Írországért Nemzetközi Alap (a továbbiakban: az Alap) végrehajtására szolgáló pénzügyi referenciaösszeg a 2007–2010-os időszakra 60 millió EUR.Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a pénzügyi keret korlátain belül.2. cikkAz Alapnak nyújtott pénzügyi hozzájárulást az Írországért Nemzetközi Alapról szóló, Írország kormánya valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya között létrejött, 1986. szeptember 18-i megállapodással (a továbbiakban: a megállapodás) összhangban kell felhasználni.A támogatások odaítélésekor az Alap elsőbbséget biztosít a határokon vagy közösségeken átnyúló projekteknek oly módon, hogy azok kiegészítsék a strukturális alapok – és különösen a PEACE-program – által finanszírozott, Észak-Írországban és Írország határ menti megyéiben zajló tevékenységeket.A támogatás felhasználása oly módon történik, hogy fenntartható gazdasági és társadalmi javulást eredményezzen az érintett területeken. A támogatás nem használható fel más köz- és magánkiadások helyettesítésére.3. cikkA Bizottság megfigyelőként képviseli a Közösséget az Alap Igazgatótanácsának (a továbbiakban: az Igazgatótanács) ülésein.Az Alap megfigyelőként képviselteti magát a PEACE-program és adott esetben a strukturális alapok más beavatkozásainak támogatás-felügyeleti bizottságának ülésein.4. cikkA Bizottság, az Alap Igazgatótanácsával együttműködve, valamennyi szinten megfelelő eljárásokat határoz meg az Alap és a strukturális alapok érintett beavatkozásai – különösen a PEACE-program – szerint felállított irányító hatóságok és végrehajtó szervek közötti koordináció támogatása érdekében.5. cikkA Bizottság az Alap Igazgatótanácsával együttműködve megfelelő közzétételi és tájékoztatási eljárásokat határoz meg az Alapból finanszírozott projektekhez nyújtott közösségi hozzájárulás nyilvánosságra hozatala érdekében.6. cikkLegkésőbb 2008. június 30-ig az Alap benyújtja a Bizottságnak az Alap tevékenységeinek lezárására vonatkozó stratégiáját, amely a következőket tartalmazza:a) cselekvési terv, amely tartalmazza a tervezett kifizetéseket és a felszámolás előre látható időpontját;b) eljárás a kötelezettségvállalások visszavonására;c) az Alap lezárásakor meglévő maradványösszegek és megkapott kamatok kezelése.Az Alap részére történő következő kifizetések feltétele, hogy a Bizottság jóváhagyja a lezárási stratégiát. Amennyiben 2008. június 30-ig nem nyújtják be a lezárási stratégiát, úgy az Alap részére addig szünetelnek a kifizetések, ameddig a stratégia meg nem érkezik.7. cikk1. A hozzájárulásokat a Bizottság kezeli.A (2) bekezdésre is figyelemmel az éves hozzájárulásokat a következő részletekben fizetik ki:a) az első, 40 %-os előleget azt követően folyósítják, hogy a Bizottság megkapta az Alap Igazgatótanácsának elnöke által aláírt kötelezettségvállalást, amely szerint az Alap ezzel a rendelettel összhangban betartja a hozzájárulás nyújtásához kapcsolódó feltételeket;b) a második, 40 %-os előleget hat hónappal később folyósítják;c) az utolsó 20 %-os részlet folyósítására azután kerül sor, hogy a Bizottság megkapta és elfogadta az Alap éves tevékenységéről készült jelentést és a kérdéses évre vonatkozó ellenőrzött zárszámadást.2. A részletek kifizetése előtt a Bizottság az egyes kifizetések tervezett időpontjában az Alap készpénzegyenlege alapján megvizsgálja annak pénzügyi szükségleteit. Amennyiben a vizsgálat szerint az Alap pénzügyi szükségletei nem indokolják valamely részlet kifizetését, az érintett kifizetést felfüggesztik. A Bizottság ezt a döntést az Alap által benyújtott új információk alapján felülvizsgálja, és amint a kifizetéseket indokoltnak tekinti, haladéktalanul folytatja folyósításukat.8. cikkOlyan művelet esetében, amely valamely strukturális alap beavatkozása keretében pénzügyi támogatásban részesül vagy részesülhet, az Alapból származó hozzájárulás csak akkor biztosítható, ha a strukturális alapokból származó támogatásnak és az Alapból származó hozzájárulás 40 %-ának összege nem haladja meg a művelet összes támogatható költségének 75 %-át.9. cikkAz utolsó közösségi kifizetés után hat hónappal, vagy – amennyiben az korábban bekövetkezik – legkésőbb a 6. cikk első bekezdésének a) pontjában említett stratégiában előirányzott felszámolási időpont előtt hat hónappal végső jelentést kell benyújtani a Bizottságnak. Ez minden olyan információt tartalmaz, amely lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy értékelje a támogatás végrehajtását és a célkitűzések elérését.10. cikkAz utolsó évi hozzájárulást a 7. cikk (2) bekezdésében említett pénzügyi szükségletelemzést követően fizetik ki, feltéve, hogy az Alap teljesítménye megfelel a 6. cikkben említett lezárási stratégiának.11. cikkA kiadások támogathatóságának végső időpontja 2013. december 31.12. cikkEz a rendelet 2007. január 1-én lép hatályba.Ez a rendelet 2010. december 31-én hatályát veszti.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök PÉNZÜGYI KIMUTATÁSSzakpolitikai terület: regionális politika Tevékenység: egyéb regionális fellépések |A FELLÉPÉS MEGNEVEZÉSE: KÖZÖSSÉGI HOZZÁJÁRULÁS A NEMZETKÖZI ÍRORSZÁGÉRT ALAPHOZ (2007–2010) |1. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL(EK) + CÍMSOR(OK)13.03.122. ÁLTALÁNOS ADATOK2.1. Az intézkedésre megítélt keretösszeg (B. rész): 60 millió € kötelezettségvállalásra2.2. Az alkalmazás időszaka: 2007–20102.3. Több évre vonatkozó általános kiadási előirányzat:a) A kötelezettségvállalási előirányzatok/kifizetési előirányzatok (pénzügyi beavatkozás) ütemterve (lásd 6.1.1. pont)millió € (három tizedesjegyig)[n] év 2007 | [n+1] 2008 | [n+2] 2009 | [n+3] 2010 | [n+4] | [n+5 és következő év] | Összesen |Kötelezettségvállalások | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |Kifizetések | 15 | 15 | 15 | 12 | 3 | 60 |b) Technikai és igazgatási segítségnyújtási és támogatási kiadás (lásd 6.1.2. pont)Kötelezettségvállalások |Kifizetések |Részösszeg a+b |Kötelezettségvállalások | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |Kifizetések | 15 | 15 | 15 | 12 | 3 | 60 |c) A személyzeti és egyéb igazgatási kiadások általános pénzügyi hatása (lásd 7.2. és 7.3. pont)Kötelezettségvállalások / kifizetések | 0,042 | 0,042 | 0,042 | 0,042 |ÖSSZESEN a+b+c |Kötelezettségvállalások | 15,042 | 15,042 | 15,042 | 15,042 | 60,168 |Kifizetések | 0,042 | 15,042 | 15,042 | 15,042 | 12 | 3 | 60,168 |2.4. A pénzügyi programozással és a pénzügyi tervvel való összeegyeztethetőségA javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.2.5. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatásA javaslatnak nincsenek pénzügyi hatásai (valamely intézkedés végrehajtásával kapcsolatos technikai kérdésekre vonatkozik)3. KÖLTSÉGVETÉSI JELLEMZŐKKiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |nem kötelező | differenciált | NEM | NEM | NEM | 1A |4. JOGALAP308. cikk (EK-Szerződés)5. LEÍRÁS ÉS INDOKOLÁS5.1. A közösségi beavatkozás szükségessége5.1.1. CélkitűzésekA nacionalisták és az unionisták közötti kapcsolat, párbeszéd és megbékélés bátorítása Írország-szerte, valamint a két közösség gazdasági és társadalmi haladásának előmozdítása.5.1.2. A művelet alapjaAz Európai Közösség – felismerve, hogy az Alap célkitűzései tükrözik a maga által is követett célkitűzéseket – gyakorlati támogatást nyújtott az Alapnak (1989 óta évi 15 millió €, 1995–1997-ig évi 20 millió €, 1998–1999-ig évi 17 millió €, 2000–2006-ig pedig évi 15 millió €).Az Európai Tanács 2005. december 15–16-i brüsszeli ülésén felhívta a Bizottságot, hogy tegye meg a megfelelő lépéseket az Alapnak biztosított folyamatos EU-támogatás céljából, mivel az 2010-ig tartó tevékenységének utolsó, döntő szakaszába lép.A hozzájárulás újabb négy évig – vagyis az IFI élettartamának végéig – történő folytatása jól illusztrálja az EU által az észak-írországi békefolyamatnak nyújtott támogatást.5.2. Előrelátható intézkedések és a költségvetés bevonására vonatkozó rendelkezések-  Célkitűzések: a gazdasági és társadalmi haladás előmozdítása, valamint a nacionalisták és az unionisták közötti kapcsolat, párbeszéd és megbékélés bátorítása Írország-szerte.-  Az Alap javarészt Észak-Írországban és Írország határ menti régiójában működik; hátrányos helyzetűnek minősített területeket vesz célba.-  Az Alap tevékenységeinek részletes elemzését lásd a 12.10.2006. COM(2006) 563 / SEC(2006) 1226 bizottsági jelentésben és mellékleteiben.5.3. A végrehajtás módszereiAz Alap pénzügyi szükségleteinek értékelését követően az éves hozzájárulást általában részletekben fizetik ki a következőképpen: az első, 40 %-os előleget azt követően folyósítják, hogy a Bizottság megkapta az Alap Igazgatótanácsának elnöke által aláírt kötelezettségvállalást, amely megfelel a tanácsi rendeletnek; a második, 40 %-os előlegfizetésre hat hónappal később kerül sor, az utolsó 20 %-os részletet pedig azután fizetik ki, hogy a Bizottság megkapta és elfogadta az Alap éves tevékenységéről készült jelentést és a kérdéses évre vonatkozó ellenőrzött zárszámadást.6. PÉNZÜGYI HATÁS6.1. A B. részre gyakorolt teljes pénzügyi hatás (a teljes programozási időszak alatt)6.1.1. Pénzügyi beavatkozásKötelezettségvállalások (millió € három tizedesjegyig)Lebontás | [n] év 2007 | [n+1] 2008 | [n+2] 2009 | [n+3] 2010 | [n+4] | [n+5 és következő évek] | Összesen |1. fellépés | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |2. fellépés |stb. |ÖSSZESEN | 15 | 15 | 15 | 15 | 60 |6.1.2. Technikai és igazgatási segítségnyújtás, támogatási kiadás és IT kiadás (kötelezettségvállalási előirányzatok)Nem alkalmazható.6.2. A B. részben előirányzott intézkedésekkel járó költségek kiszámítása (a teljes programozási időszak alatt)Nem alkalmazható.7. A SZEMÉLYZETET ÉS AZ IGAZGATÁSI KIADÁSOKAT ÉRINTŐ HATÁS7.1. A személyzetet érintő hatásFoglalkoztatás jellege | A fellépés kezelésére a meglévő és/vagy pótlólagos állományból kirendelendő létszám | Összesen | A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása |Állandó létszámkeret | Ideiglenes létszámkeret |Tisztviselők vagy ideiglenes személyzet | A B C | 0,2 0,1 | 0,2 0,1 | Szükség esetén mellékelhető a feladatok részletesebb leírása. |Egyéb személyzet |Összesen | 0,3 | 0,3 |7.2. A személyzeti állományt érintő teljes pénzügyi hatásA személyi állomány fajtája | Összeg (€) | Számítási módszer * |Tisztviselők Ideiglenes személyzet | 32 400 | 0,3 * €108 000 |Egyéb személyzet (adja meg a költségvetési tételt) |Összesen | 32 400 |Az összegek 12 hónap teljes kiadását jelölik.7.3. A fellépésből származó egyéb igazgatási kiadásokKöltségvetési tétel (szám és megnevezés) | Összeg (€) | Számítási módszer |Teljes keretösszeg (A7. cím) A0701 – Kiküldetések A07030 – Ülések A07031 – Kötelező bizottságok A07032 – Nem kötelező bizottságok A07040 – Konferenciák A0705 – Tanulmányok és konzultációk Egyéb kiadások (részletezze): könyvvizsgálat | 8 000 1 600 | Évi 10 alkalom (5 db 2 napos kiküldetés átlagosan) * 800 € évi 2 alkalom * 800 € |Információs rendszerek (A-5001/A-4300) |Egyéb kiadások – A. rész (részletezze) |Összesen | 9 600 |Az összegek 12 hónap teljes kiadását jelölik.I. Évente összesen (7.2 + 7.3) II. A fellépés időtartama III. A fellépés teljes költsége (I × II) | 42 000 € 4 év 168 000 € |8. NYOMON KÖVETÉS ÉS ÉRTÉKELÉS8.1. Nyomon követési rendszerA Bizottság megfigyelőként folyamatosan jelen van az Igazgatótanácsban, és ezáltal kíséri figyelemmel az Alap tevékenységeit. Az Alap valamennyi tervezett döntéséről tájékoztatják, mielőtt azok az Igazgatótanács elé kerülnének. Az Alap működését ezen kívül a Regionális Politikai Főigazgatóság számvizsgáló és ellenőrző szolgálatai is ellenőrzik. Eredménymutatóként az IFI által elfogadott projektek száma és értéke szolgál.8.2. A tervezett értékelés rendszere és menetrendjeAz IFI minden évben bemutatja a Bizottságnak éves zárszámadását és tevékenységi jelentését, amelynek meg kell felelnie a Bizottságnak, hogy az folytassa az Alap részére történő kifizetéseket. Ezen kívül az Alap részére történő kifizetéseket az Alap pénzügyi szükségletei szempontjából is ellenőrzik, amit a Bizottság végez el az Alap egyes kifizetéseinek tervezett időpontjára vonatkoztatott készpénzegyenlege alapján.Mivel az Alap 2010-ben megszűnik, legkésőbb 2008 júniusáig be kell nyújtania a Bizottsághoz tevékenységei lezárására vonatkozó stratégiáját, és az ezt követő kifizetéseknek feltétele, hogy a Bizottság jóváhagyja a lezárási stratégiát.Az utolsó közösségi kifizetés után hat hónappal, illetve – amennyiben az korábban bekövetkezik – az e rendelet 6. cikkének a) pontjában említett stratégiában előirányzott felszámolási időpont előtt hat hónappal végső jelentést kell benyújtani a Bizottságnak, amely minden olyan információt tartalmaz, amely lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy értékelje a támogatás végrehajtását és a célkitűzések elérését.9. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEKA Bizottság képviselteti magát az Alap Igazgatótanácsában és a végső éves hozzájárulást csak azután fizeti ki, hogy megkapta és elfogadta az Alap éves jelentését és ellenőrzött zárszámadását. Az Alap működését ezen kívül a Regionális Politikai Főigazgatóság számvizsgáló és ellenőrző szolgálatai is ellenőrzik.* A legutóbb 2000. október 10-én módosított, 1986. szeptember 18-i Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya és Írország kormánya között a Nemzetközi Írország Alapról létrejött megállapodás; UK Treaty Series N°58 (1987) Cm 266 / Republic of Ireland N°1 (1986) Cmnd 9908.** A Tanács 177/2005/EK rendelete (2005. január 24.), HL L 30., 2005.2.3., 1.*** COM(2006) 563 végleges, 12.10.2006. hónap NN.[1] HL C (…)., (…)., (…). o.[2] HL C (…)., (…)., (…). o.[3] HL L 30., 2005.2.3., 1. o.[4] HL L 161., 1999.6.26., 1. o. A legutóbb a 173/2005/EK rendelettel (HL L 29., 2005.2.2., 3. o.) módosított, és 2007. január 1-től az 1083/2006/EK rendelettel (HL L 210., 2006.7.31., 210. o.) hatályon kívül helyezett és felváltott rendelet.[5] HL L 210., 2006.7.31., 25. o.[6] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0677

Javaslat a Tanács rendelete az Európai Gazdasági Közösség és az Angolai Népköztársaság kormánya között létrejött, az Angola partjainál folytatott halászatról szóló megállapodás felmondásáról és a 2792/1999/EK rendelettől való eltérésről  /* COM/2005/0677 végleges - CNS 2005/0262 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 21.12.2005COM(2005) 677 végleges2005/0262 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz Európai Gazdasági Közösség és az Angolai Népköztársaság kormánya között létrejött, az Angola partjainál folytatott halászatról szóló megállapodás felmondásáról és a 2792/1999/EK rendelettől való eltérésről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁSAz Európai Gazdasági Közösség és az Angolai Népköztársaság kormánya között létrejött, az Angola partjainál folytatott halászatról szóló megállapodást[1] 1989. február 1-jén írták alá Luandában. A megállapodás ugyanazon a napon lépett hatályba a megállapodás 15. cikkének megfelelően[2].A megállapodáshoz csatolt legutóbbi jegyzőkönyvet – amely a 2002. augusztus 3-tól 2004. augusztus 2-ig tartó időszakra megállapította a megállapodásban előírt, a tengerfenéken élő, mélytengeri és a tonhalfajokra vonatkozó halászati lehetőségeket, illetve a pénzügyi hozzájárulást[3] – nem újították meg. Hivatalos tárgyalások két fordulója, valamint a Bizottsági szolgálatok és az angolai hatóságok közötti számos kapcsolatfelvétel után a két fél nem tudott megállapodni az új jegyzőkönyv alapelveiben. Az Angola által 2004 októberében elfogadott új jogszabályi keret előírja, hogy a Közösség és Angola közötti megállapodás hatálya alá tartozó halászati tevékenységeket Angola halászatra vonatkozó törvényeivel és rendeleteivel összhangban kell végezni. A vízi biológiai erőforrásokról szóló új angolai törvény értelmében valamennyi halászati tevékenységet angolai vállalkozásokkal társulva kellene folytatni, a halzsákmány pedig angolai származásúnak minősülne. A tonhal esetében a fogásokat az ICCAT-szabályoknak megfelelően angolai fogásként vennék nyilvántartásba. Továbbá valamennyi közösségi hajót olyan műholdas nyomkövető berendezéssel kellene felszerelni, amely közvetlen összeköttetésben állna az angolai hajómegfigyelési központtal (azaz a nyomon követést lobogó szerinti állam helyett a part menti állam végezné).Tekintettel e körülményekre, a Bizottság júniusban arról tájékoztatta Angolát, hogy a tárgyalások kudarcba fulladtak, ezért szükségesnek tartja a halászati megállapodás hivatalos felmondását, összhangban annak 14. cikkében megállapított eljárással.A Közösségnek 2007. október 31-ig értesítenie kell Angolát a felmondás tényéről annak érdekében, hogy az 2008. február 1-jén hatályba léphessen.Ez a felmondás számos olyan közösségi hajót érint, amely az EK és Angola közötti kétoldalú megállapodás alapján folytatott halászatot. Ezek a hajók eddig egy hat hónapos időszakra szóló, a tevékenység megszakítására vonatkozó támogatásban részesültek, amelyet 2004 augusztusában kezdtek kiutalni. Ezt a támogatási programot újabb hat hónapos időszakra meghosszabbították, miután a spanyol hatóságok bemutattak egy átalakítási tervet, amelyet a Bizottság elfogadott. Az átalakítási terv végrehajtásának megkönnyítésére a javaslat szerint azon hajókat, amelyek lobogójukat angolai lobogóra cserélik mentesíteni kell a hajóépítési és a tevékenység megszakítására irányuló támogatások visszafizetésének meglévő kötelezettségétől, a forgalomból való kivonásra vonatkozó állandó támogatást választó hajók esetében pedig el kell tekinteni a közösségi hajólajstromból való törlést megelőző évben a tevékenységek folyamatos végzésének bizonyításával kapcsolatos kötelezettségtől.2005/0262 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz Európai Gazdasági Közösség és az Angolai Népköztársaság kormánya között létrejött, az Angola partjainál folytatott halászatról szóló megállapodás felmondásáról és a 2792/1999/EK rendelettől való eltérésrőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 36. és 37. cikkére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdésével és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára[4],tekintettel az Európai Parlament véleményére[5],mivel:(1) Az Európai Gazdasági Közösség és az Angolai Népköztársaság kormánya között létrejött, az Angola partjainál folytatott halászatról szóló megállapodást[6] 1989. február 1-jén írták alá Luandában, és az a megállapodás 15. cikke értelmében ugyanazon a napon hatályba lépett[7].(2) A megállapodáshoz csatolt legutóbbi jegyzőkönyvet[8] – amely a 2002. augusztus 3-tól 2004. augusztus 2-ig tartó időszakra megállapította a megállapodásban előírt halászati lehetőségeket és pénzügyi hozzájárulást – nem újították meg, mivel az Angolai Köztársaság kormánya által 2004 októberében elfogadott, a vízi biológiai erőforrásokról szóló új jogszabályi keretben megállapított egyes feltételek nincsenek összhangban a közösségi halászhajók Angola vizein folytatott halászatára vonatkozó közösségi előírásokkal.(3) Ezért indokolt e megállapodást felmondani, összhangban a megállapodás 14. cikkében megállapított eljárással.(4) A halászati ágazatnak nyújtott közösségi strukturális támogatásra vonatkozó részletes szabályok és rendelkezések megállapításáról szóló, 1999. december 17-i 2792/1999/EK rendelet[9] értelmében a tagállamok támogatást nyújthatnak a halászok és a hajótulajdonosok részére tevékenységük átmeneti megszakításáért, amennyiben a megállapodástól függő közösségi halászati flották esetében az adott halászati megállapodást nem újítják meg vagy felfüggesztik. A támogatás odaítélése legfeljebb hat hónapra szólhat. A támogatás további hat hónappal meghosszabbítható, amennyiben a kérdéses halászati flotta tekintetében végrehajtják a Bizottság által jóváhagyott átalakítási tervet.(5) A Bizottság 2005. július 18-án elfogadott egy határozatot, amely a 2000–2006 közötti időszakban Spanyolországnak a strukturális politika 1. célkitűzése alá tartozó régióiban a halászati ágazat közösségi strukturális intervencióira vonatkozó Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz (HOPE) működési programja keretében jóváhagyja az Európai Közösség és az Angolai Köztársaság közötti halászati jegyzőkönyv megújításának elmaradásával érintett halászhajók átalakítási tervét.(6) Az átalakítási terv végrehajtásának megkönnyítése érdekében a tervben résztvevő közösségi halászhajók részére – amelyeknek a megállapodás felmondása következtében abba kell hagyniuk a megállapodás alapján végzett tevékenységüket – mentességet kell biztosítani az 1999/2792/EK rendelet egyes rendelkezései alól. E hajókra nem vonatkoznak különösen az alábbi kötelezettségek: a tevékenységek átmeneti megszüntetéséért, illetve a felújításra, korszerűsítésre vagy felszerelésre nyújtott állami támogatás megtérítése, valamint a közösségi hajólajstromból való törlést megelőző évben a tevékenységek folyamatos végzésének bizonyítása.ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ RENDELETET:1. cikkAz Európai Gazdasági Közösség és az Angolai Népköztársaság kormánya között létrejött, az Angola partjainál folytatott halászatról szóló, 1989. február 1-jén Luandában aláírt megállapodást a Közösség nevében a Tanács felmondja.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az 1. cikkben említett halászati megállapodás felmondásáról az Angolai Köztársaság kormányát értesíteni jogosult személyeket.3. cikkA 2005. július 18-i bizottsági határozattal jóváhagyott átalakítási tervben felsorolt közösségi halászhajókra nem vonatkozik a 2792/1999/EK rendelet 10. cikke (3) bekezdése b) pontjának ii. alpontja, 10. cikkének (4) bekezdése és III. mellékletének 1.1. a) pontja.4. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-éna Tanács részérőlaz elnökJOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS1. A JAVASLAT CÍME:Javaslat: a Tanács rendelete az Európai Gazdasági Közösség és az Angolai Népköztársaság kormánya között létrejött, az Angola partjainál folytatott halászatról szóló megállapodás felmondásáról és a 2792/1999/EK rendelettől való eltérésről.2. ABM / ABB KERETÉrintett szakpolitikai terület(ek) és a kapcsolódó tevékenység/tevékenységek:11. Halászat, 1103. Nemzetközi halászati megállapodások1106: Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK3.1 Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítsényújtási tételek (korábban: BA tételek)), beleértve a következő megnevezéseket:110301: „Nemzetközi halászati megállapodások”11010404: „Nemzetközi halászati megállapodások, igazgatási kiadások.”1106: „Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz”3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama :E javaslat a bevételek és kiadások formájában a következőképpen hat ki a közösségi költségvetésre:-  A megállapodás felmondása és az ahhoz csatolt jegyzőkönyv megújításának elmaradása a többéves költségvetési programozás keretében 2004-től felszabadítja a Közösség és Angola között létrejött halászati megállapodáshoz rendelt kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat. A legutóbbi, 2004 augusztusában lejárt jegyzőkönyv szerinti éves kifizetések összege 15,5 millió EUR volt.-  A HOPE-rendelet szerinti[10], a hajóépítési és a tevékenység megszüntetésére irányuló támogatások visszafizetésének kötelezettségétől való mentességek a HOPE keretében nem terhelik további kiadásokkal a közösségi költségvetést, mert a megfelelő pénzeszközöket már átcsoportosították Spanyolország részére. Ezek a mentességek bevételtől sem fosztják meg a közösségi költségvetést, mert Spanyolország jogosult lett volna e pénzeszközök más programok számára történő átcsoportosítására.3.3 Költségvetési jellemzők (a táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető):Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |11.0301 | Kötelező | Differenciált[11] | NEM | NEM | NEM | 4. |11.010404 | Kötelező | Nem differenciált[12] | NEM | NEM | NEM | 4. |4. FORRÁSOK ÖSSZEFOGLALÁSA4.1 Pénzügyi források4.1.1 A kötelezettségvállalási előirányzatok (KöE) és a kifizetési előirányzatok összefoglalása (KiE)millió EUR (három tizedesjegyig)Kiadás típusa | Szakasz száma | Min. Max. | n. év | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 és később | Összesen |Működési kiadások [13] |Kötelezettségvállalási előirányzatok (KöE)[14] | a | Min. Max. |Kifizetési előirányzatok (KiE) | b | Min. Max. |Referenciaösszegen belüli igazgatási kiadások[15] |Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | c |TELJES REFERENCIAÖSSZEG |Kötelezettségvállalási előirányzatok | A+c | Min. Max. |Kifizetési előirányzatok | B+c | Min. Max. |Referenciaösszegbe nem beleszámított igazgatási kiadások [16] |Humánerőforrás- és kapcsolódó kiadások (NDE) | d |A referenciaösszegbe nem beleszámított, humán erőforrások költségén és a kapcsolódó költségeken kívüli igazgatási költségek (NDE) | e |A fellépés indikatív összköltségeTELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT beleértve a humán erőforrások költségét | A+c+d+e | Min. Max. |TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT beleértve a humán erőforrások költségét | B+c+d+e | Min. Max. |A társfinanszírozás részleteimillió EUR (három tizedesjegyig)Társfinanszírozó szerv | Min. Max. | n. év | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n +4 és később | Összesen |…………………… | f |TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK társfinanszírozással | a+c+d+e+f |4.1.2 A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőségX A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.( A javaslat megkívánja a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átprogramozását.( A javaslat megkövetelheti az intézményközi megállapodás[17] rendelkezéseinek alkalmazását (azaz rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására van szükség).4.1.3 A bevételre gyakorolt pénzügyi hatásX A javaslatnak nincs hatása a bevételre( A javaslatnak van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:NB: A bevételre gyakorolt hatás számítási módszerével kapcsolatos minden részletet és észrevételt külön mellékletben kell bemutatni.millió EUR (egy tizedesjegyig)A fellépés előtt [n-1. év] | A fellépés utáni helyzet |A személyzet teljes létszáma | - 0,8 | - 0,8 | - 0,8 |5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEKA javaslat hátterével kapcsolatos pontosítások szükségesek az indoklásban. A jogalkotási pénzügyi kimutatás e szakaszának magában kell foglalnia a következő kiegészítő információkat:5.1. Rövid vagy hosszú távon meg kell valósítaniAz Európai Gazdasági Közösség és az Angolai Népköztársaság kormánya között létrejött, az Angola partjainál folytatott halászatról szóló megállapodás felmondása és az ahhoz csatolt jegyzőkönyv megújításának elmaradása következtében a megállapodás alapján folytatott halászattól függő közösségi halászhajóknak be kellett szüntetniük az e megállapodás alapján végzett tevékenységüket. A Bizottság elfogadta a spanyol hatóságok által kidolgozott tervet, amely felsorolja a jegyzőkönyv megújításának elmaradásával érintett hajókat. Az átalakítási terv azzal a következménnyel járhat, hogy az érintett hajók áttérnek más halászati megállapodás alapján folytatott halászatra, illetve hogy kiselejtezés vagy lobogócsere által törlik őket a közösségi hajólajstromból.A szóban forgó hajókra vonatkozóan a HOPE keretében nyújtandó pénzügyi támogatás odaítélésére alkalmazandó egyes rendelkezések akadályozhatják a hajóknak a fenti tervnek megfelelő átalakítását. Ezért e hajókat mentesíteni kell olyan rendelkezések alól, mint amilyen a hajóépítés és a tevékenység megszüntetése címén az utóbbi 10 évben felvett támogatás (időarányos) visszafizetése. Ezek a mentességek teljes mértékben indokoltak, mivel a közös halászati politika (KHP) 2002-es reformja eltörölte az export és a közös vállalkozások állami támogatását, így elkerülve a kettős finanszírozás kockázatát, amely e kötelezettségeket eredetileg indokolttá tette.5.2 A Közösség részvételének hozzáadott értéke és a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiákA halászat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozó terület.Ahogyan az a KHP-reformról szóló közleményben [19] és a halászati partnerségi megállapodásokról szóló közleményben is szerepel, a halászati megállapodások tekintetében alapvető fontosságú a szakpolitika valamennyi – magán és állami – partner bevonásával történő tökéletesítése a Közösségen belül. Ezt az álláspontot az Európai Parlament 2003-ban, a Tanács pedig 2004 júliusában fogadta el.A halászati partnerségi megállapodás megkötése lehetetlennek bizonyult, mivel az Angolai Köztársaság kormánya olyan nemzeti jogszabályokat fogadott el, amelyek „honosították” az Angola vizein folytatott halászatot.A Közösségnek intézkedéseket kell elfogadnia az Angola vizein folytatott halászattól függő halászhajók átalakítása érdekében.5.3 Célkitűzések, a javaslat várt eredményei és kapcsolódó mutatói a tevékenységalapú irányítás keretébenA halászati megállapodások harmadik országokkal való megkötése megfelel annak az általános célkitűzésnek, mely szerint a közösségi flotta hagyományos tevékenységeit fenn kell tartani, illetve védeni kell. Angola esetében azonban lehetetlennek bizonyult új megállapodást kötni. Ennélfogva e javaslat célja a meglévő megállapodás felmondása és olyan rendelkezések megállapítása, amelyek megkönnyítik az angolai vizeken folytatott halászattól nagymértékben függő hajók átalakítását.A várt eredmény a meglévő megállapodás felmondása és azoknak a hajóknak az átalakítása, amelyeket érint a megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv megújításának elmaradása. Az idevágó mutatónak az érintett hajók átalakításának sikerét kell jeleznie.5.4 Végrehajtási módszer (indikatív)Jelölje meg a fellépés végrehajtásához választott módszert (módszereket)[20].X Központosított irányításX közvetlenül a Bizottság általٱ közvetlenül, az alábbiaknak adott felhatalmazással:ٱ végrehajtó hivatalokٱ a Közösségek által létrehozott szervek a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerintٱ nemzeti közjogi intézmény/közszolgáltató intézményٱ Megosztott vagy decentralizált irányításٱ tagállamokkalٱ harmadik országokkalٱ Nemzetközi szervezetekkel való közös irányítás (sorolja fel, melyekkel)Megjegyzés:6. ÉRTÉKELÉS6.1 Felügyeleti rendszerE javaslat nem tartalmaz konkrét felügyeleti rendelkezéseket. Ami a HOPE keretében az egyes rendelkezésektől való mentességet illeti, azokra általánosságban a strukturális alapokat szabályozó politika összefüggésében megállapított, átfogó felügyeleti rendelkezések vonatkoznak.6.2 Értékelés6.2.1 Előzetes értékelésEgy külső tanácsadó elkészítette a legutóbbi jegyzőkönyv utólagos értékelését és a Közösség és Angola között megkötendő új megállapodás hatásvizsgálatát. Ezek az értékelések képezték a Közösség és Angola között megkötendő halászati partnerségi megállapodásra vonatkozó tárgyalási statégia alapját.Az Angolában elfogadott új nemzeti jogszabályokkal összhangban az angolai vizeken működő hajóknak több olyan rendelkezésnek kell megfelelniük, amelyek például előírják, hogy minden egyes hajót angolai székhelyű közös vállalatnak kell üzemeltetnie, illetve hogy fogásaik Angolából származó fogásoknak minősülnek. E célból az angolai vizeken működő hajóknak angolai lobogó alatt kellene hajózniuk. Mivel ezek a rendelkezések nem egyeztethetők össze a közösségi hajók által Angola vizein folytatott halászati tevékenységgel, a Közösség és Angola közötti halászati partnerségi megállapodásra irányuló tárgyalások felfüggesztésre kerültek. Ezenfelül, a Közösség és Angola közötti, jelenleg érvényben lévő megállapodást fel kell mondani, mert nincs összhangban az új angolai jogszabályokkal.A spanyol hatóságok együttműködésével értékelték a hagyományosan az angolai vizeken működő közösségi flotta helyzetét. A megállapodás értelmében számos spanyol lobogó alatt közlekedő hajó (16) végzett tevékenységet kizárólag vagy elsősorban angolai vizeken, így e hajók rendkívüli mértékben függnek az ott folytatott halászattól. Ezeket a hajókat érinti a legutóbbi jegyzőkönyv megújításának elmaradása és a megállapodás felmondása. A legutóbbi jegyzőkönyv lejártától számítva e hajók tevékenység átmeneti megszüntetése céljából támogatásra voltak jogosultak, amelyet 6 hónapig vehettek igénybe. A fentiekben említett, a spanyol hatóságok által kidolgozott és a Bizottság által elfogadott átalakítási program keretében e hajók további 6 hónapos, a tevékenység felfüggesztésére irányuló támogatásra jogosultak.Jelenleg vizsgálják annak lehetőségét, hogy e hajók halászhatnak-e más halászati megállapodások keretében vagy más vizeken. Ha azonban nem találnak alternatív halászati lehetőségeket, a hajóknak be kellene szüntetniük tevékenységüket. Tulajdonosaik ez esetben HOPE-támogatásra válnának jogosulttá a hajók kiselejtezésére, amelyeket megsemmisítenének vagy halászatra alkalmatlanná tennének, ami tőkeveszteséggel és a HOPE pénzügyi alap spanyol részét megterhelő további kiadásokkal járna.Ezzel szemben azoknak a hajóknak, amelyek az új nemzeti jogszabályok értelmében Angolában széndékoznak maradni, lobogójukat angolai lobogóra kellene cserélniük. Az angolai halászati ipar fejlődésének tükrében az Angolában maradás tűnik a legésszerűbb választásnak, és az összhangban van a KHP-vel és különösen a halászati partnerségi megállapodásokra vonatkozó tárgyalásokról szóló iránymutatással[21].A spanyol hatóságok feladata, hogy a HOPE rendelkezésre álló költségvetési eszközök adta kereteken belül megtalálják a legjobb lehetőséget az érintett hajók számára. A meglévő HOPE-rendelkezésekkel összhangban azonban a szóban forgó hajók közös vállalkozások alapítása céljából már nem jogosultak támogatásra. Ezenkívül a hajóknak a spanyol lobogó feladásakor vissza kellene téríteniük a hajóépítésért, korszerűsítésért és a tevékenység átmeneti megszüntetéséért felvett HOPE-támogatások egy részét, ami már kevésbé teszi vonzóvá annak lehetőségét, hogy a hajók angolai lobogó alatt hajózva továbbra is Angola vizein folytassák működésüket, továbbá megteremti annak a kockázatát, hogy egyes hajók inkább abbahagyják tevékenységüket, és így jogosulttá válnak a hajók kiselejtezéséért járó HOPE-támogatásokra.A javaslat szerint el kell tekinteni ezektől a HOPE-rendelkezésektől, és a szóban forgó hajókat arra kell ösztönözni, hogy tevékenységüket a megfelelő gazdasági és szociális előnyök mellett továbbra is Angolában folytassák ahelyett, hogy jogosultságot szerezzenek a kiselejtezési támogatásra. Továbbá, mint az már az előzőekben is elhangzott, a KHP 2002-es reformja keretében az export és a közös vállalkozások támogatásának eltörlésekor megszűnt a kettős támogatás kockázata is, amely e kötelezettségeket eredetileg indokolttá tette.6.2.2 A közbenső/utólagos értékelés nyomán tett intézkedések (korábbi, hasonló tapasztalatok tanulsága)Egy külső tanácsadó elkészítette a legutóbbi jegyzőkönyv utólagos értékelését és a Közösség és Angola között megkötendő új megállapodás hatásvizsgálatát. Mivel a Közösség felfüggesztette a felek közötti tárgyalásokat, újabb megállapodás megkötésére pedig úgy tűnik nincs kilátás, a „nincs megállapodás” lehetősége valóra vált. A halászati lehetőségekben, foglalkoztatottságban és a hajók által megteremtett hozzáadott értékben bekövetkező veszteség mellett ez a forgatókönyv az Angola vizein folytatott halászattól függő hajók átalakításának költségeit is magával vonja.Mivel a Közösség és Marokkó közötti halászati megállapodás felmondása jelentőség és következmények tekintetében nem hasonlítható össze a Közösség és Angola közötti megállapodás megszüntetésével, ezen a téren nem áll rendelkezésre releváns tapasztalat.6.2.3 A jövőbeni értékelések módja és gyakoriságaE javaslat megszünteti a Közösség és Angola közötti megállapodást, a HOPE egyes rendelkezéseitől való mentesség pedig kifejezetten azokra a hajókra alkalmazandó, amelyek részére ez előnyös lehet kizárólag az alternatív halászati lehetőségekre történő átállás céljából. Ezért e javaslat értékelése nincs tervbe véve.7. CSALÁSELLENI INTÉZKEDÉSEKCsaláselleni intézkedések nincsenek tervbe véve.8. FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE8.1 A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségeiKötelezettségvállalási előirányzatok millió EUR-ban (három tizedesjegyig)(A célkitűzések, a fellépések és a végeredmények fejezeteit fel kell tüntetni) | Végeredmény típusai | Átl. költség | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év és később | ÖSSZESEN |n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év |Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[23] (XX 01 01) | A*/AD | - 0,3 | - 0,3 | - 0,3 |B*, C*/AST | - 0,3 | - 0,3 | - 0,3 |A(z) XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyzet[24] | - | - | - |A 11 01 04/05 jogcímcsoportból finanszírozott egyéb személyzet[25] | - 0,2 | - 0,2 | - 0,2 |ÖSSZESEN | - 0,8 | - 0,8 | - 0,8 |8.2.2 A fellépés keretében elvégzendő feladatok leírása( A tárgyaló támogatása a halászati megállapodásokról szóló tárgyalások előkészítésében és lefolytatásában:-  a halászati megállapodások megkötésére irányuló, harmadik országokkal folytatott tárgyalásokon való részvétel,-  értékelési jelentéstervezetek és stratégiai feljegyzések előkészítése a biztos részére,-  a Tanács külső munkacsoportjában a Bizottság álláspontjának ismertetése és védelme,-  részvétel a tagállamok közötti kompromisszumok keresésében, illetve azoknak a megállapodások végleges változatába való beépítése.( A megállapodások felügyelete:-  a halászati megállapodások napi szinten történő nyomon követése,-  a kötelezettségvállalások, valamint a pénzügyi kompenzációkra és a célzott fellépésekre vonatkozó fizetési megbízások előkészítése és ellenőrzése,-  rendszeres jelentéstétel a megállapodások végrehajtásáról,-  a megállapodások tudományos és műszaki szempontok alapján történő értékelése.( A szakpolitika formálása:-  rendelet- és határozattervezetek előkészítése a Tanács részére; a megállapodások szövegének kidolgozása,-  a jóváhagyási eljárások elindítása és nyomon követése.( Technikai segítségnyújtás:-  a bizottsági álláspont előkészítése a vegyes bizottsági ülésekre.( Intézményi kapcsolatok:-  a tárgyalási folyamat összefüggésében a Bizottság képviselete a Tanács, az Európai Parlament és a tagállamok előtt,-  az írásbeli vagy szóbeli parlamenti kérdésekre adott válaszok megszövegezése.( Szolgálatközi koordináció és konzultáció:-  kapcsolattartás a Főigazgatóságokkal a tárgyalások és a megállapodások nyomon követésével kapcsolatos ügyekben,-  szolgálatközi konzultációk végrehajtása és az ezekre történő válaszadás.( Értékelés:-  különféle (előzetes, félidei, utólagos) értékelési gyakorlatokban és hatásvizsgálatokban való részvétel.-  a célkitűzések és a mennyiségi mutatók elérésének elemzése.8.2.3 A (jogszabályban meghatározott) humán erőforrás eredete(Több forrás megjelölésénél kérjük az állások számát forrásonként megadni)X A program irányítására jelenleg kijelölt állások, amelyeket újra be kell tölteni vagy a szerződést meg kell hosszabbítani( Az n évre a politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már kiosztott állások( A következő politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárás keretében kérelmezendő állások( Az irányítási szolgálaton belül meglévő források felhasználásával áthelyezendő állások (belső áthelyezés)( Az n évben szükséges állások, amelyeket ugyanakkor a politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem irányoztak elő a szóban forgó évre8.2.4 Egyéb, a referenciaösszegben szereplő igazgatási kiadások (11 01 04/05 – Igazgatási kiadások)millió EUR (három tizedesjegyig)Költségvetési tétel (11 01 04 04, 4. megnevezés) | n. év | N+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és később | ÖSSZESEN |Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |- belső |- külső | - 0,033 | - 0,033 | - 0,073 | - 0,139 |Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás | - 0,033 | - 0,033 | - 0,073 | - 0,139 |8.2.5 A humán erőforrások pénzügyi költsége és a kapcsolódó kiadások, amelyek nem szerepelnek a referenciaösszegbenmillió EUR (három tizedesjegyig)A humán erőforrás típusa | n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | n+5. év és később |Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01) | - 0,065 | - 0,065 | - 0,065 |A(z) XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyzet (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett nemzeti szakértők, szerződéses alkalmazottak, stb.) (jelölje meg a költségvetési tételt) |Személyzeti és kapcsolódó (a referenciaösszegbe nem beleszámított) költségek összesen | - 0,065 | - 0,065 | - 0,065 |Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottakAdott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozni1A = 108 000 €* 0,3 = 32 400 €1B = 108 000 €* 0,15 = 16 200 €1C = 108 000 €* 0,15 = 16 200 €Részösszeg: 64 800 €1 ALAT = 165 000 X 0,20 = 33 000Részösszeg: évente 33 000 €Összesen: évente 97 800 €Számítás – A(z) XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyzetAdott esetben a 8.2.1. pontra kell hivatkozni8.2.6 Egyéb, referenciaösszegbe nem beleszámított igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) |n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | n+4. év | ÖSSZESEN |XX 01 02 11 01 – Kiküldetések | - 0,010 | - 0,010 | - 0,010 | - 0,030 |XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák | - 0,002 | - 0,002 | - 0,002 | - 0,006 |XX 01 02 11 03 – Bizottságok[27] |XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk |XX 01 02 11 05 - Információs rendszerek |2 Összes egyéb irányítási kiadás (XX 01 02 11) |3 Egyéb igazgatási jellegű kiadások (részletezve, a költségvetési tétel megadásával) |Személyzeti és kapcsolódó költségeken kívüli (a referenciaösszegbe NEM beleszámított) összes igazgatási kiadás | - 0,012 | - 0,012 | - 0,012 | - 0,036 |Számítás – Egyéb, a referenciaösszegbe nem beleszámított igazgatási kiadások[1] HL L 268., 1987.9.19.[2] HL L 39., 1989.2.11.[3] HL L 351., 2002.12.28.[4] HL C […]., […], […]. o.[5] HL C […]., […], […]. o.[6] HL L 268., 1987.9.19.[7] HL L 39., 1989.2.11.[8] HL L 351., 2002.12.28.[9] HL L 337., 1999.12.20., 10. o. A legutóbb a 485/2005/EK rendelettel (HL L 81., 2005.3.30., 1. o.) módosított rendelet.[10] Lásd a legutóbb a 2005. március 16-i 485/2005/EK tanácsi rendelettel (HL L 81., 2005.3.30., 1. o.) módosított, 1999. december 17-i 2792/1999 (HL L 337., 1999.12.30., 10. o.) tanácsi rendeletet.[11] Differenciált előirányzatok[12] Nem differenciált előirányzatok, a továbbiakban: NDE[13] Olyan kiadás, amely nem tartozik az érintett 11 cím 11 01 01 alcímébe.[14] A 11 01 alcímbe tartozó kiadások a 11 01 04 jogcímcsoport kivételével.[15] A 11 cím 11 01 04 jogcímcsoportjába tartozó kiadások.[16] A 11 01 alcímbe tartozó kiadások a 11 01 04 jogcímcsoport kivételével.[17] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.[18] További oszlopokkal kiegészítendő, ha a fellépés időtartama több, mint 6 év.[19] COM(2002) 181 végleges, 2002. május 28.[20] Több módszer esetében kérjük, pontosítson az e pontban található „Megjegyzés” részben.[21] Az iránymutatást a Tanács fogadta el 2004 júliusában.[22] Az 5.3. szakaszban leírtak szerint.[23] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[24] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[25] Amelynek költségét a referenciaösszeg fedezi.[26] Az érintett végrehajtó hivatal(ok) esetében hivatkozni kell az adott jogalkotási pénzügyi kimutatásra.[27] Határozza meg a bizottság típusát és a csoportot, amelyhez az adott bizottság tartozik.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0361

Javaslat a Tanács rendelete az 1207/2001/EK tanácsi rendeletnek a páneurópai-mediterrán származási kumulációs rendszer bevezetésének következményei tekintetében történő módosításáról  /* COM/2006/0361 végleges - ACC 2006/0119 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 5.7.2006COM(2006) 361 végleges2006/0119 (ACC)JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz 1207/2001/EK tanácsi rendeletnek a páneurópai-mediterrán származási kumulációs rendszer bevezetésének következményei tekintetében történő módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1) A javaslat háttere-  A javaslat alapja és célkitűzéseiAz 1207/2001/EK tanácsi rendelet megállapítja azokat a rendelkezéseket és eljárásokat, amelyek lehetővé teszik az exportőrök számára, hogy meghatározzák a közösségi beszállítóiktól kapott termékek származó helyzetét, mielőtt azokat – változatlan állapotban vagy további feldolgozást követően – preferenciális megállapodások alapján exportálnák az EK-ból.E célból a közösségi beszállítók a közösségi exportőröknek nyilatkozatokat adnak, amelyekben tájékoztatást nyújtanak a termékek helyzetéről az érintett preferenciális megállapodás(ok)ban megállapított származási szabályok tekintetében. A „beszállítói nyilatkozatot” a preferenciális származási igazolások kiállításához igazoló okmányként kell használni.A páneurópai-mediterrán kumuláció bevezetése feltételezi, hogy a preferenciális származó helyzetű termékekre vonatkozó beszállítói nyilatkozatokban (a rendelet I. és II. melléklete) – a páneurópai-mediterrán térséggel fennálló preferenciális kapcsolatok esetében – feltüntetik, hogy a szállított termékek megszerezték-e ezt a származó helyzetet a diagonális kumulációnak köszönhetően.-  Általános háttérA 2002. márciusi palermói konferencián az euro-mediterrán térség kereskedelmi miniszterei megállapodtak abban, hogy a páneurópai származási kumulációs rendszert kiterjesztik a földközi-tengeri térség valamennyi partnerországára, a szükséges intézkedések kidolgozása és a kiterjesztés zökkenőmentes végrehajtásának biztosítása érdekében szakértői szinten tett intenzív erőfeszítésekre is figyelemmel.Az EK–Feröer-szigetek/Dánia vegyesbizottság 2003. november 28-i ülését követően megállapodás született arról, hogy a Feröer-szigeteket is felveszik a páneurópai-mediterrán származási kumulációs rendszerbe.A szóban forgó kiterjesztés alapvetően olyan szabadkereskedelmi megállapodások hálózatát tette szükségessé, amelyek azonos származási szabályokat tartalmaznak egyrészt a földközi-tengeri térségbeli partnerországokkal és a páneurópai országokkal, másrészt pedig a földközi-tengeri térségbeli partnerországok között, előmozdítva ezáltal valamennyi érintett ország között a regionális együttműködést és a gazdasági integrációt. A páneurópai-mediterrán kumuláció alkalmazásához (ún. „változó geometriájú”) rugalmas megközelítésben állapodtak meg, ami azt jelenti, hogy a rendszert három ország között lehet alkalmazni attól kezdődően, hogy az érintett országok között teljesült az azonos származási szabályokat tartalmazó szabadkereskedelmi megállapodásra vonatkozó feltétel.A szóban forgó „változó geometriájú” diagonális származási kumulációs rendszer alkalmazása új típusú preferenciális származási igazolások, EUR-MED szállítási bizonyítványok és EUR-MED számlanyilatkozatok használatát feltételezi, amelyeken szerepel, hogy alkalmaztak-e, illetve a térség mely országaival alkalmaztak diagonális kumulációt.2005. október 11-én az EU elfogadta az új páneurópai-mediterrán jegyzőkönyvek szövegét, és a Társulási Tanács, illetőleg a vegyesbizottság általi hivatalos elfogadásukhoz szükséges valamennyi jogi aktust elfogadásra előterjesztette a partneroszágoknak. Időközben néhány partnerország kedvezően reagált, ami lehetővé tette ezekkel az országokkal a származási szabályokról kötött új páneurópai-mediterrán jegyzőkönyvek hivatalos elfogadását. Jelenleg a Közösség ezeket az új szabályokat Marokkóval, Izraellel, Egyiptommal, az EFTA-államokkal (beleértve az EGT-t, azaz az Európai Gazdasági Térséget) és a Feröer-szigetekkel alkalmazza. Ezek az országok tehát a Közösséggel fennálló kereskedelmi kapcsolataikban ténylegesen alkalmazni tudják majd a páneurópai-mediterrán származási kumulációt, és ki tudják használni annak előnyeit, amennyiben az érintett partnerországokkal létesített kapcsolataikban azonos származási szabályokat léptettek életbe.Ennek megvalósítása érdekében a közösségi exportőröknek meg kell határozniuk, hogy a közösségi beszállítóktól vásárolt áruik megfelelnek-e azoknak a feltételeknek, amelyek alapján – a származási igazolás kiállításának megkönnyítése érdekében – azokat „származónak” lehet tekinteni. Erre a célra az 1207/2001/EK tanácsi rendeletben meghatározott „beszállítói nyilatkozatokat” használják, amelyeken feltüntetik a szállított termékek származó helyzetét. A „változó geometria” miatt ezen az okmányon a páneurópai-mediterrán kumuláció keretében exportált áruk esetében fel kell tüntetni, hogy alkalmaztak-e, illetve a térség mely országaival alkalmaztak ilyen kumulációt.Hangsúlyozni kell, hogy a jelenlegi javaslatban foglalt rendelkezésekhez hasonló rendelkezések bevezetésére sor kerül a Közösség és Törökország közötti vámunió keretében is. Ebben az összefüggésben beszállítói nyilatkozatokat is használnak a származási igazolások kiállításának megkönnyítéséhez a Közösségben, illetőleg Törökországban, annak érdekében, hogy a felek a közös kereskedelmi partnereikkel alkalmazhassák a páneurópai-mediterrán származási kumulációs rendszert. Az EK–Törökország Vámegyüttműködési Bizottság új határozata („áthidaló jogszabály”) tartalmazni fogja a beszállítói nyilatkozatra vonatkozó rendelkezéseket, amelyek jelenleg az EK–Törökország Vámegyüttműködési Bizottság 1999. május 28-i 1/1999. sz. határozatában (HL L 204., 1999.8.4., 43. o.) szerepelnek, és módosítja azokat a páneurópai-mediterrán kumuláció alkalmazása céljából. A Bizottság javaslatot tesz arra, hogy a Tanács az EK–Törökország Vámegyüttműködési Bizottság új határozattervezetére vonatkozóan közösségi álláspontot fogadjon el.-  A javaslat által érintett terület hatályos rendelkezéseiAz Európai Közösség és egyes országok közötti preferenciális kereskedelemre irányadó rendelkezések alapján az EUR.1 szállítási bizonyítványok kiadásának, a számlanyilatkozatok és az EUR.2 nyomtatványok kiállításának, valamint egyes elfogadott exportőri engedélyek kiadásának megkönnyítésére irányuló eljárásokról és a 3351/83/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. június 11-i 1207/2001/EK tanácsi rendelet (HL L 165., 2001.6.21., 1. o. – helyesbítés: HL L 170., 2002.6.29., 88. o.).-  Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelA javaslat célja, hogy a páneurópai-mediterrán származási kumulációs rendszerben támogassa a Közösség és partnerei közötti preferenciális kereskedelmi kapcsolatokat.2) Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció és hatásvizsgálat-  Az érdekelt felekkel folytatott konzultációNem releváns.-  A szakvélemények összegyűjtése és felhasználásaNem releváns.-  HatásvizsgálatA javasolt módosítás a páneurópai-mediterrán származási kumulációs rendszer Közösségben történő végrehajtásához szükséges jogi eszköz, amely a Közösségnek az euro-mediterrán barcelonai folyamat keretében vállalt kötelezettségeinek eredménye. E rendszer felállítását széles körben támogatják és igénylik a tagállamok, a partnerországok és a kereskedelmi szereplők.3) A javaslat jogi elemei-  A javasolt intézkedés összefoglalásaAz 1995. november 27–28-i euro-mediterrán konferencián elfogadott barcelonai nyilatkozat alapján a diagonális származási kumulációs rendszer alkalmazása a Feröer-szigetekkel vagy az euro-mediterrán partnerségben részt vevő bármely – Törökországtól eltérő – országgal, új típusú preferenciális származási igazolások, EUR-MED szállítási bizonyítványok és EUR-MED számlanyilatkozatok használatát feltételezi.Az 1207/2001/EK rendeletet ezért módosítani kell annak érdekében, hogy a hatálya kiterjedjen minden típusú preferenciális származási igazolásra.Ebben az új összefüggésben a termékek származó helyzetének helyes meghatározása, valamint a származási igazolások kiállításának megkönnyítése érdekében a preferenciális származó helyzetű termékekre vonatkozó beszállítói nyilatkozatoknak kiegészítő nyilatkozatot kell tartalmazniuk, amelyben szerepel, hogy alkalmaztak-e, illetve mely országokkal alkalmaztak diagonális kumulációt.-  JogalapAz EK-Szerződés 133. cikke.-  A szubszidiaritás elveNem releváns. A Közösség kizárólagos hatásköre.-  Az arányosság elveA javasolt intézkedés szükséges és helyénvaló a páneurópai-mediterrán kumuláció megvalósításához.-  Az eszközök megválasztásaA javaslat meglévő jogi eszköz módosítására vonatkozik.4) Költségvetési vonzatNincs.5) További információk-  Szimuláció, kísérleti szakasz és átmeneti időszakNem releváns.-  ÁtdolgozásA módosítás nem annyira mélyreható, hogy indokolná az 1207/2001/EK tanácsi rendelet átdolgozását.2006/0119 (ACC)JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz 1207/2001/EK tanácsi rendeletnek a páneurópai-mediterrán származási kumulációs rendszer bevezetésének következményei tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],mivel:(1) Az Európai Közösség és egyes országok közötti preferenciális kereskedelemre irányadó rendelkezések alapján az EUR.1 szállítási bizonyítványok kiadásának, a számlanyilatkozatok és az EUR.2 nyomtatványok kiállításának, valamint egyes elfogadott exportőri engedélyek kiadásának megkönnyítésére irányuló eljárásokról és a 3351/83/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. június 11-i 1207/2001/EK tanácsi rendelet[2] megállapítja azokat a rendelkezéseket, amelyek bizonyos harmadik országokkal fennálló preferenciális kereskedelmi kapcsolatok keretében a Közösségből exportált termékekkel kapcsolatos származási igazolások megfelelő kiadását, illetve kiállítását megkönnyítik.(2) A páneurópai diagonális kumulációs rendszer 1997-ben jött létre a Közösség, Bulgária, a Cseh Köztársaság, Észtország, Izland, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Norvégia, Svájc (beleértve Liechtensteint is), a Szlovák Köztársaság és Szlovénia között között, és 1999-ben Törökországra is kiterjesztették. 2004. május 1-jén a Cseh Köztársaság, Észtország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Magyarország, a Szlovák Köztársaság és Szlovénia csatlakozott az Európai Unióhoz.(3) A kereskedelmi miniszterek 2002. márciusában Toledóban tartott euro-mediterrán értekezletén a miniszterek megállapodtak abban, hogy – az 1995. november 27–28-i euro-mediterrán konferencián elfogadott barcelonai nyilatkozat alapján – a páneurópai kumulációs rendszert kiterjesztik az euro-mediterrán partnerségben részt vevő, Törökországon kívüli mediterrán országokra. A 2003. július 7-i palermói euro-mediterrán kereskedelmi miniszteri értekezleten az említett kiterjesztés lehetővé tétele érdekében a miniszterek jóváhagyták az euro-mediterrán megállapodásokhoz csatolt új páneurópai-mediterrán jegyzőkönyv mintáját a „származó termékek” fogalommeghatározására és az igazgatási együttműködési módszerekre vonatkozóan. Az EK–Feröer-szigetek/Dánia vegyesbizottság 2003. november 28-i ülését követően megállapodás született arról, hogy a Feröer-szigeteket is felveszik a páneurópai-mediterrán származási kumulációs rendszerbe.(4) Az euro-mediterrán megállapodásba, valamint az EK és a Feröer-szigetek/Dánia közötti megállapodásba belefoglalandó új páneurópai-mediterrán jegyzőkönyvről szóló társulási tanácsi, illetve vegyesbizottsági határozat elfogadása már megtörtént, illetve meg fog történni.(5) Az új diagonális kumulációs rendszer alkalmazása új típusú preferenciális származási igazolások – az EUR-MED szállítási bizonyítványok és az EUR-MED számlanyilatkozatok – használatát teszi szükségessé. Az 1207/2001/EK rendeletnek ezért az ilyen típusú preferenciális származási igazolásokra is ki kell terjednie.(6) Ebben az új összefüggésben a termékek származó helyzetének helyes meghatározása, valamint a származási igazolások kiállításának megkönnyítése érdekében a preferenciális származó helyzetű termékekre vonatkozó beszállítói nyilatkozatoknak kiegészítő nyilatkozatot kell tartalmazniuk, amelyben szerepel, hogy alkalmaztak-e, illetve mely országokkal alkalmaztak diagonális kumulációt.(7) Ezért az 1207/2001/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1207/2001/EK rendelet a következőképpen módosul:(1) A cím helyébe a következő szöveg lép:„A TANÁCS 1207/2001/EK RENDELETE (2001. június 11.) az Európai Közösség és egyes országok közötti preferenciális kereskedelemre irányadó rendelkezések alapján a származási igazolások Közösségben történő kiadásának és kiállításának, valamint egyes elfogadott exportőri engedélyek kiadásának megkönnyítésére irányuló eljárásokról”(2) Az 1. cikk a) pontja helyébe a következő szöveg lép:„a) származási igazolások kiadása vagy kiállítása a Közösségben, a Közösség és egyes országok közötti preferenciális kereskedelemre irányadó rendelkezések alapján;”(3) A 2. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„2. A beszállítói nyilatkozatokat az exportőrök bizonyítékként használják fel, különösen a származási igazolások Közösségben történő kiadására vagy kiállítására irányuló kérelmek alátámasztásaként, a Közösség és egyes országok közötti preferenciális kereskedelemre irányadó rendelkezések alapján;”(4) A 10. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„5. Ha az ellenőrzésre irányuló megkeresésre annak keltétől számított öt hónapon belül nem érkezik válasz, vagy ha a válasz a termékek valós származásának igazolásához nem tartalmaz elegendő információt, az exportáló ország vámhatóságai a szóban forgó dokumentumok alapján kiállított származási igazolásokat érvénytelennek nyilvánítják.”(5) Az I. melléklet helyébe e rendelet I. mellékletének szövege lép.(6) A II. melléklet helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökI. MELLÉKLET„I. MELLÉKLETBeszállítói nyilatkozat preferenciális származó helyzetű termékek esetébenA beszállítói nyilatkozat alábbiakban megadott szövegét a lábjegyzeteknek megfelelően kell kiállítani. A lábjegyzeteket azonban nem kell lemásolni.NYILATKOZATAlulírott ….......... kijelentem, hogy az e dokumentumban felsorolt …. ….. .…. .… (1) áruk .… …. .… …. (2) -ból/-ből származnak, és eleget tesznek a(z) …. ….. …. ….(3) -val/-vel fennálló preferenciális kereskedelemre irányadó származási szabályoknak:Kijelentem, hogy (4):( Kumuláció alkalmazására került sor ……-val/vel (ország/országok neve)( Nem került sor kumuláció alkalmazásáraVállalom, hogy a vámhatóságok rendelkezésére bocsátom bármely általuk kért további igazoló okmányt:….. ….. ….. ….. ….. ..... (5)….. ….. ….. ….. ….. ..... (6)….. ….. ….. ….. ….. ..... (7)((((((((((((1) Ha csak néhány, a dokumentumban felsorolt áruról van szó, azokat egyértelműen fel kell tüntetni vagy meg kell jelölni, a jelölést a nyilatkozatban a következők szerint kell elvégezni:„... az e számlán felsorolt és ... jelzett, ha ...-ból/ből származik”(2) A Közösség, illetve az az ország, országcsoport vagy terület, ahonnan az áruk származnak.(3) Az érintett ország, országcsoport vagy terület.(4) Csak az olyan áruk esetében kell kitölteni, amelyek a vonatkozó származási jegyzőkönyv 3. és 4. cikkében említett, páneurópai-mediterrán származási kumulációt alkalmazó országok valamelyikével fennálló preferenciális kereskedelmi kapcsolatok keretében preferenciális származó helyzetűek.(5) Hely és dátum.(6) Az aláíró személy neve és a vállalatnál betöltött tisztsége.(7) Aláírás.”II. MELLÉKLET„II. MELLÉKLETHosszú távra szóló beszállítói nyilatkozat preferenciális származó helyzetű termékek esetébenA beszállítói nyilatkozat alábbiakban megadott szövegét a lábjegyzeteknek megfelelően kell kiállítani. A lábjegyzeteket azonban nem kell lemásolni.NYILATKOZATAlulírott kijelentem, hogy a következőkben megnevezett áruk:…………………………….....…………………….… (1)...................................................................................... (2)amelyeket rendszeresen szállítok ….. ….. ….. ….. (3) számára,….. ….. ….. ….. (4) –ból/-ből származnak, és eleget tesznek a(z) …. ….. …. ….(5) -val/-vel fennálló preferenciális kereskedelemre irányadó származási szabályoknak.Kijelentem, hogy (6):( Kumuláció alkalmazására került sor ……-val/vel (ország/országok neve)( Nem került sor kumuláció alkalmazásáraE nyilatkozat e termékek valamennyi további szállítmányára érvényes, amelyeket ….. ….. ….. ….. -tól/-től ….. ….. ….. ….. (7) -ig adnak fel.Vállalom, hogy haladéktalanul tájékoztatom ….. ….. ….. ….. -t, ha ez a nyilatkozat már érvényét vesztette.Vállalom, hogy a vámhatóságok rendelkezésére bocsátom bármely általuk kért további igazoló okmányt.….. ….. ….. ….. ….. ….. ….. ….. (8)….. ….. ….. ….. ….. ….. ….. ….. (9)….. ….. ….. ….. ….. ….. ….. ….. (10)((((((((((((1) Leírás.(2) Kereskedelmi megjelölés, ahogyan azt a számlákon használják, például modellszám.(3) Annak a vállalatnak a neve, amelynek az árukat szállítják.(4) A Közösség, illetve az az ország, országcsoport vagy terület, ahonnan az áruk származnak.(5) Az érintett ország, országcsoport vagy terület.(6) Csak az olyan áruk esetében kell kitölteni, amelyek a vonatkozó származási jegyzőkönyv 3. és 4. cikkében említett, páneurópai-mediterrán származási kumulációt alkalmazó országok valamelyikével fennálló preferenciális kereskedelmi kapcsolatok keretében preferenciális származó helyzetűek.(7) Dátumok megadása. Legfeljebb 12 hónapig terjedő időszak.(8) Hely és dátum.(9) Név és tisztség, illetve a vállalat neve és címe.(10) Aláírás.”[1] HL C […]., [ …]., […]. o.[2] HL L 165., 2001.6.21., 1. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52008PC0539

Javaslat: a Tanács rendelete a bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2009. évre történő meghatározásáról  /* COM/2008/0539 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 8.9.2008COM(2008) 539 véglegesJavaslat:A TANÁCS RENDELETEa bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2009. évre történő meghatározásárólINDOKOLÁS1. A javaslat háttere110-  A javaslat célkitűzéseiE javaslat célja, hogy a kereskedelmi szempontból legfontosabb balti-tengeri halállományok tekintetében a 2009. évre meghatározza a tagállamok halászati lehetőségeit.120-  Általános háttérA halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelettel összhangban a közös halászati politika arra törekszik, hogy az élő vízi erőforrások kiaknázása fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi feltételekkel történjen. E tekintetben fontos eszköz a halászati lehetőségek éves meghatározása a teljes kifogható mennyiségek (TAC), kvóták és halászatierőkifejtés-korlátozások formájában.A balti-tengeri halászati lehetőségeket az egyszerűsítés és az érthetőség érdekében első alkalommal 2006-ra vonatkozóan rögzítették külön rendelettel, nevezetesen a bizonyos halállományokra és halállomány-csoportokra vonatkozó, a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2006. évre történő meghatározásáról szóló, 2005. december 22-i 52/2006/EK tanácsi rendelettel.A 2009-es balti-tengeri halászati lehetőségeket illetően a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) 2008 májusában, a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság (HTMGB) pedig 2008 júliusában bocsátott ki tudományos szakvéleményt.A javaslat a balti-tengeri halászat 2009-es szabályozását illetően három fontos szakaszra tagolódik: a teljes kifogható mennyiségek és a kvóták meghatározására vonatkozó szakaszra, a halászati erőkifejtés korlátozására vonatkozó szakaszra, valamint a kapcsolódó műszaki intézkedéseket megállapító szakaszra.-  Hatályos rendelkezések a javaslat által szabályozott területenA halászati lehetőségek és a tagállamok közötti elosztásuk módja évente kerül meghatározásra. A legutóbbi ilyen rendelet az egyes halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2008. évre történő meghatározásáról szóló, 2007. november 26-i 1404/2007/EK tanácsi rendelet.A balti-tengeri halászati gazdálkodás tekintetében fontos még a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről, az 1434/98/EK rendelet módosításáról és a 88/98/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2005. december 21-i 2187/2005/EK tanácsi rendelet.A balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a 2847/93/EGK rendelet módosításáról és a 779/97/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. szeptember 18-i 1098/2007/EK tanácsi rendelet körvonalazza a szóban forgó tőkehalállományok helyreállítására irányuló ellenőrző és nyomon követő intézkedéseket. Az említett rendelet ezenkívül a nyugati és a keleti tőkehalállományok tekintetében előírja a teljes kifogható mennyiségek megállapításának szabályait és a kapcsolódó halászatierőkifejtés-korlátozásokat.-  Összhang az EU egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelA javasolt intézkedések a közös halászati politika célkitűzéseivel összhangban kerültek kidolgozásra, és azok összeegyeztethetők a Közösség fenntartható fejlődési politikájával.2. Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció és hatásvizsgálat-  Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaA konzultációba bevont főbb szervezetek/szakértőkA konzultációba bevont tudományos szervezetek a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) és a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság (HTMGB).A Közösség az ICES-től és a HTMGB-től minden évben tudományos szakvéleményt kér a fontos halállományok állapotáról. A kapott szakvélemény kiterjed minden olyan balti-tengeri állományra, amely tekintetében teljes kifogható mennyiséget javasolnak; ez alól kivételt képez a sima lepényhal, amelyet illetően az idén nem bocsátanak ki szakvéleményt. A javasolt teljes kifogható mennyiségek a szakvéleményen alapulnak, de az abban foglaltakat nem követik okvetlenül szó szerint. Mivel a Bizottság a halászati erőforrások fenntartható felhasználását stabil halászati lehetőségek mellett kívánja biztosítani, a teljes kifogható mennyiségek évenkénti ingadozása nem haladhatja meg a 15 %-ot, hacsak az állomány állapota nem követel meg szigorúbb intézkedéseket. Amennyiben az állomány gazdálkodási terv hatálya alá tartozik, a javasolt teljes kifogható mennyiségek összhangban vannak a tervvel.A tőkehalállományok tekintetében a javasolt teljes kifogható mennyiségek a balti-tengeri tőkehalállományokra és a rájuk irányuló halászatra vonatkozó többéves tervben alkalmazott fokozatos megközelítést tükrözik. A terv központi eleme a halászati erőkifejtésnek a hosszú távon fenntartható szintekre való fokozatos csökkentése, ami biztosítja az állományok helyreállását, valamint nagy és stabil hozamokat tesz lehetővé.A balti-tengeri lazacállományok esetében további gazdálkodási intézkedésekre van szükség a tengeren és a belvizeken annak érdekében, hogy – ahol szükséges – elő lehessen segíteni az állományok hatékony helyreállítását. Ezért 2008-ban lazacgazdálkodási terv kidolgozására kerül sor.-  Az érdekelt felekkel folytatott konzultációA javaslatnak a halászati erőkifejtés korlátozására és a kapcsolódó technikai intézkedések megállapítására vonatkozó szakaszai összhangban vannak azokkal a döntésekkel, amelyeket a Tanács 2006 decemberében hozott meg az egyes halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2007. évre történő meghatározásáról szóló, 2006. december 11-i 1941/2006/EK tanácsi rendelettel és a balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2007. szeptember 18-i 1098/2007/EK tanácsi rendelettel összefüggésben. Mindkét javaslat esetében konzultációra került sor az érdekelt felekkel, azaz a halászati ágazattal, a halászati kérdésekkel foglalkozó nem kormányzati szervezetekkel, valamint a 2005-ben és 2006-ban érintett tagállamokkal.A balti-tengeri regionális tanácsadó testülettel 2008 júniusában konzultáltunk a testület közös munkacsoportjának és végrehajtó bizottságának ülésén a Bizottságnak a 2009-re vonatkozó halászati lehetőségekről szóló politikai nyilatkozata alapján. A javaslat tudományos alapját az ICES és a HTMGB szolgáltatta. A Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság a politikai nyilatkozat alapján előterjesztette azokat a szabályokat, amelyeket a 2009. évi teljes kifogható mennyiségek és kvóták megállapításakor követni fog. A javaslat kidolgozásakor kellően figyelembe vettük az említett üléseken kifejtett előzetes álláspontokat és az érintett halállományokra vonatkozó későbbi írásbeli ajánlásokat.-  HatásvizsgálatA javasolt intézkedések végrehajtásuk esetén a közösségi hajók balti-tengeri halászati lehetőségeinek hozzávetőleg 15 %-os csökkenését fogják eredményezni valamennyi érintett faj esetében. Több hering- és sprattállomány esetében a csökkentést az állományok egyre kisebb pótlódási aránya indokolja. Gazdasági szempontból a legszámottevőbb csökkentés a többéves tervvel összhangban a Balti-tenger nyugati részében élő tőkehal teljes kifogható mennyiségét, valamint a Balti-tenger nyugati részében élő hering teljes kifogható mennyiségét érinti, figyelemmel arra, hogy az utóbbi állomány kívül esik a biztonságos biológiai határokon és a következő évben további állománycsökkenés várható. A többéves terv értelmében növeltük a Balti-tenger keleti részében élő tőkehal teljes kifogható mennyiségét.A javaslat nem csupán a rövid távú megfontolásokat tükrözi, hanem egyúttal egy hosszabb távú megközelítés részét is képezi, amely révén a halászat mértéke fokozatosan a hosszú távon fenntartható szintekre csökken.A javaslatban alkalmazott megközelítés ezért közép- és hosszú távon kisebb halászati erőkifejtést, hosszú távon azonban stabil vagy növekvő kvótákat fog eredményezni. A megközelítés hosszú távú következményei várhatóan a következők lesznek: a halászati erőkifejtés csökkenése eredményeként kevesebb hatás éri a környezetet, a halfogási ágazatban csökken a hajók száma és/vagy a hajónkénti átlagos halászati erőkifejtés, és a kirakodások mennyisége változatlan marad vagy növekszik. A halászati tevékenység fenntarthatósága hosszú távon fokozódni fog.3. A javaslat jogi elemei-  JogalapE javaslat jogalapja a 2371/2002/EK tanácsi rendelet és különösen annak 20. cikke, a 847/1996/EK tanácsi rendelet és különösen annak 2. cikke, valamint az 1098/2007/EK tanácsi rendelet és különösen annak 5. cikke és 8. cikkének (3) bekezdése.4. Költségvetési vonzatA javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére.5. KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK-  Részletes magyarázatA javaslat 2009-re meghatározza a Balti-tengeren halászatot folytató tagállamok számára a bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó halászati lehetőségeket és kapcsolódó feltételeket.A teljes kifogható mennyiségeket és a tagállamok között elosztott kvótákat az I. melléklet tartalmazza. A javaslatban szereplő számadatok tükrözik a tudományos szakvéleményben foglaltakat és a teljes kifogható mennyiségek és kvóták meghatározásának keretét, amelyet az Európai Bizottság Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett, a 2009. évi halászati lehetőségekről szóló politikai nyilatkozatáról szóló bizottsági közlemény körvonalaz.A két tőkehalállományra vonatkozó teljes kifogható mennyiségek és kvóták szorosan kapcsolódnak a II. mellékletben megállapított halászatierőkifejtés-korlátozáshoz.A III. mellékletben szereplő technikai intézkedések az érdes lepényhal és a nagy rombuszhal halászatát szabályozó kiegészítő intézkedések.Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa bizonyos halállományokra és halállománycsoportokra vonatkozó, a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2009. évre történő meghatározásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 20. cikkére,tekintettel a teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/1996/EK tanácsi rendeletre[2] és különösen annak 2. cikkére,tekintettel a balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2007. szeptember 18-i 1098/2007/EK tanácsi rendeletre[3] és különösen annak 5. cikkére, valamint 8. cikkének (3) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) A 2371/2002/EK rendelet 4. cikke előírja a Tanács számára a vizekhez és erőforrásokhoz való hozzáférés és a halászati tevékenységek fenntartható folytatásának biztosításához szükséges intézkedések elfogadását, a rendelkezésre álló tudományos vélemények, és különösen a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság (HTMGB) által készített jelentés, valamint a balti-tengeri regionális tanácsadó bizottság (BSRAC) szakvéleményének figyelembevételével.(2) A 2371/2002/EK rendelet 20. cikke értelmében a Tanács feladata a halászati lehetőségek korlátozásainak halászatonkénti vagy halászati csoportonkénti meghatározása és e lehetőségeknek a tagállamok közötti elosztása.(3) A halászati lehetőségekkel való hatékony gazdálkodás biztosítására meg kell állapítani a halászati műveletek végzésének egyedi feltételeit.(4) A halászati gazdálkodásra vonatkozó elveket és egyes eljárásokat közösségi szinten kell megállapítani ahhoz, hogy a tagállamok biztosíthassák a lobogójuk alatt közlekedő hajók irányítását.(5) A 2371/2002/EK rendelet 3. cikke megállapítja a halászati lehetőségek elosztása szempontjából lényeges fogalommeghatározásokat.(6) A 847/96/EK tanácsi rendelet 2. cikkével összhangban azonosítani kell azokat az állományokat, amelyekre az ott említett különböző intézkedések vonatkoznak.(7) A halászati lehetőségeket a vonatkozó közösségi jogszabályokkal és különösen a halászhajók jelzésére és okmányaira vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1987. május 20-i 1381/87/EGK bizottsági rendelettel[4], a tagállami halfogásokra vonatkozó információk feljegyzésére vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1983. szeptember 22-i 2807/83/EGK bizottsági rendelettel[5], a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendelettel[6], a műholdas hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozó részletes rendelkezések megállapításáról szóló, 2003. december 18-i 2244/2003/EK bizottsági rendelettel[7], a halászhajók jellemzőinek meghatározásáról szóló, 1986. szeptember 22-i 2930/86/EGK tanácsi rendelettel[8], az Atlanti-óceán északkeleti részén halászatot folytató tagállamok névleges fogási statisztikájának benyújtásáról szóló, 1991. december 17-i 3880/91/EGK tanácsi rendelettel[9], a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről szóló, 2005. december 21-i 2187/2005/EK tanácsi rendelettel[10], valamint a balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2007. szeptember 18-i 1098/2007/EK tanácsi rendelettel[11] összhangban kell felhasználni.(8) Annak biztosítására, hogy az éves halászati lehetőségek az erőforrások környezeti, gazdasági és társadalmi szempontból is fenntartható kiaknázásával összemérhető szinten kerüljenek meghatározásra, figyelembe vették a teljes kifogható mennyiségek megállapítására irányadó elveket, amelyeket a „2009. évi halászati lehetőségek: Az Európai Bizottság politikai nyilatkozata” című bizottsági közlemény[12] ismertet.(9) A halállományok védelmének előmozdítása érdekében 2009-ben végre kell hajtani bizonyos, a halászat műszaki feltételeire vonatkozó kiegészítő intézkedéseket.(10) A közösségi halászok megélhetésének biztosítása érdekében fontos, hogy a halászat 2009. január 1-jén megkezdődhessen. Az ügy sürgősségére való tekintettel elengedhetetlen, hogy az eljárás mentesüljön az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget, az Európai Szén- és Acélközösséget és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésekhez csatolt, a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló jegyzőkönyv I. szakaszának 3. pontjában meghatározott hathetes időszak alól,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:I. FEJEZET Hatály és fogalommeghatározások1. cikk TárgyEz a rendelet az egyes balti-tengeri halállományok és halállománycsoportok tekintetében megállapítja a 2009. évi halászati lehetőségeket, valamint azokat a kapcsolódó feltételeket, amelyek mellett e halászati lehetőségek felhasználhatók.2. cikk Hatály(1) Ez a rendelet a Balti-tengeren tevékenységet folytató közösségi halászhajókra (a továbbiakban: közösségi hajókra) vonatkozik.(2) Az (1) bekezdéstől eltérve, ez a rendelet nem vonatkozik a kizárólag tudományos célú, az érintett tagállam engedélyével és annak felügyelete alatt folytatott azon halászati műveletekre, amelyekről előre tájékoztatták a Bizottságot és azt a tagállamot, amelynek vizein a kutatást végzik.3. cikk FogalommeghatározásokA 2371/2002/EK rendelet 3. cikkében megállapított fogalommeghatározásokon túlmenően e rendelet alkalmazásában:a) az ICES-övezetek (ICES: Nemzetközi Tengerkutatási Tanács) a 3880/91/EGK rendeletben meghatározott övezetek;b) „Balti-tenger”: az ICES 22–32 alkörzet;c) „teljes kifogható mennyiség (TAC)”: az egyes állományokból évente kifogható mennyiség;d) „kvóta”: a teljes kifogható mennyiségnek a Közösség, valamely tagállam vagy egy harmadik ország részére kiosztott hányada;e) „kikötőn kívül töltött nap”: az a folyamatos 24 órás időszak vagy annak egy része, amely során a hajó kikötőn kívül tartózkodik.II. FEJEZETHalászati lehetőségek és kapcsolódó feltételek4. cikk Engedélyezett fogásmennyiségek és elosztásukAz engedélyezett fogásmennyiségeket, azok tagállamok közötti elosztását, valamint a 847/96/EK rendelet 2. cikke szerinti további feltételeket e rendelet I. melléklete tartalmazza.5. cikk Az elosztásra vonatkozó különös rendelkezések(1) Az engedélyezett fogásmennyiségek tagállamok közötti, az I. mellékletben meghatározott módon történő elosztása nem érinti az alábbiakat:a) a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (5) bekezdése alapján végrehajtott cserék;b) a 2847/93/EGK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése, 23. cikkének (1) bekezdése és 32. cikkének (2) bekezdése szerinti újraelosztások;c) a 847/96/EK rendelet 3. cikke szerint engedélyezett további kirakodások;d) a 847/96/EK rendelet 4. cikkével összhangban visszatartott mennyiségek;e) a 847/96/EK rendelet 5. cikke szerinti levonások.(2) A 2010-re átcsoportosítandó kvóták visszatartása céljából – a 847/96/EK rendelettől eltérve – az említett rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alkalmazható valamennyi, analitikai TAC alá tartozó állomány esetében.6. cikk A fogásokra és járulékos halfogásokra vonatkozó feltételek(1) A fogási korlátozások hatálya alá tartozó állományokból származó halak csak akkor tarthatók a fedélzeten, illetve csak akkor rakodhatók ki, ha:a) a fogásokat kvótával rendelkező tagállam hajói halászták és e kvóta még nem merült ki;b) a heringtől és a sprattól eltérő fajok más fajokkal keverednek, a fogásokat 32 mm-nél kisebb szembőségű vonóhálóval, kerítőhálóval vagy hasonló halászeszközzel ejtették, és a fogásokat sem a fedélzeten, sem a kirakodás során nem válogatták szét.(2) Minden kirakodást a kvóta terhére vagy – ha a közösségi részesedést nem osztották szét kvótánként a tagállamok között – a közösségi részesedés terhére számolnak el, kivéve az (1) bekezdés b) pontja szerinti fogások esetében.(3) Amennyiben valamely tagállam heringkvótája kimerül, az adott tagállam lobogója alatt közlekedő, a Közösségben lajstromozott és azokon a halászterületen működő hajók, amelyekre az érintett kvóta vonatkozik, nem rakodhatják ki a szét nem válogatott, illetve heringet tartalmazó fogásokat.7. cikk A halászati erőkifejtés korlátozásaiA halászati erőkifejtés korlátozásait a II. melléklet tartalmazza.(1) E korlátozások az ICES 27 és 28.2 alkörzetre vonatkoznak, amennyiben a Bizottság az 1098/2007/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdése értelmében nem hozott döntést ezen alkörzeteknek az említett rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontjában, 8. cikkének (3), (4) és (5) bekezdésében, valamint 13. cikkében előírt korlátozások alóli mentesítéséről.(2) A szóban forgó korlátozások nem vonatkoznak az ICES 28.1 alkörzetre, amennyiben a Bizottság az 1098/2007/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdése alapján nem hozott olyan döntést, amely szerint az említett rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontjában, valamint 8. cikkének (3), (4) és (5) bekezdésében előírt korlátozások alkalmazandók lennének az adott alkörzetre.8. cikk Átmeneti technikai intézkedésekAz átmeneti technikai intézkedéseket a III. melléklet tartalmazza.III. FEJEZET Záró rendelkezések9. cikk AdatküldésAmikor a tagállamok a 2847/93/EGK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése alapján a Bizottságnak megküldik a fogott állományok kirakodott mennyiségeire vonatkozó adatokat, az e rendelet I. mellékletében meghatározott állománykódokat használják.10. cikk HatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.Rendelkezéseit 2009. január 1-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-éna Tanács részérőlaz elnök I. MELLÉKLETEngedélyezett fogásmennyiségek és kapcsolódó feltételek az olyan területeken lévő közösségi hajókra alkalmazandó engedélyezett fogásmennyiségek éves kezelésére vonatkozóan, amelyek tekintetében fajonkénti és területenkénti fogási korlátozások vannak érvénybenAz alábbi táblázatok állományonként megállapítják a teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat (élősúlytonnában, kivéve, ahol ezt másként határozzák meg), azok tagállamok közötti elosztását és a kvóták éves kezelésére vonatkozó kapcsolódó feltételeket.A halállományokra minden területen a fajok latin nevének betűrendjében történik utalás. Az alábbi táblázatokban a különféle fajokat a következő kódok jelölik:Tudományos név | 3 betűjelű kód | Közönséges név |Clupea harengus | HER | Hering |Gadus morhua | COD | Közönséges tőkehal |Platichthys flesus | FLX | Érdes lepényhal |Pleuronectes platessa | PLE | Sima lepényhal |Psetta maxima | TUR | Nagy rombuszhal |Salmo salar | SAL | Lazac |Sprattus sprattus | SPR | Spratt |Faj: | Hering | Övezet: | 30–31 alkörzet |Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. |Finnország | 60 643 | Analitikai TAC. A 847/96/EK rendelet 3. cikke alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |Svédország | 13 324 |EK | 73 967 |TAC | 73 967 |Faj: | Hering | Övezet: | 22–24 alkörzet |Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |Dánia | 2 299 | Analitikai TAC. A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |Németország | 9 048 |Finnország | 1 |Lengyelország | 2 134 |Svédország | 2 918 |EK | 16 400 |TAC | 16 400 |Faj: | Hering | Övezet: | 25–27, 28.2, 29 és 32 alkörzet |Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. |Dánia | 3 159 | Analitikai TAC. A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |Németország | 838 |Észtország | 16 134 |Finnország | 31 493 |Lettország | 3 982 |Litvánia | 4 192 |Lengyelország | 35 779 |Svédország | 48 032 |EK | 143 609 |TAC | Nem releváns |Faj: | Hering | Övezet: | 28.1 alkörzet |Clupea harengus | HER/03D.RG |Észtország | 16 113 | Analitikai TAC. A 847/96/EK rendelet 3. cikke alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |Lettország | 18 779 |EK | 34 892 |TAC | 34 892 |Faj | Közönséges tőkehal | Övezet: | a 25–32 alkörzet közösségi vizei |Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |Dánia | 10 241 | Analitikai TAC. A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |Németország | 4 074 |Észtország | 998 |Finnország | 784 |Lettország | 3 808 |Litvánia | 2 509 |Lengyelország | 11 791 |Svédország | 10 375 |EK | 44 580 |TAC | Nem releváns |Faj: | Közönséges tőkehal | Övezet: | a 22–24 alkörzet közösségi vizei |Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |Dánia | 7 130 | Analitikai TAC. A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |Németország | 3 487 |Észtország | 158 |Finnország | 140 |Lettország | 590 |Litvánia | 383 |Lengyelország | 1 908 |Svédország | 2 541 |EK | 16 337 |TAC | 16 337 |Faj: | Sima lepényhal | Övezet: | a IIIbcd övezet közösségi vizei |Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |Dánia | 1 949 | Elővigyázatossági TAC. A 847/96/EK rendelet 3. cikke alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |Németország | 217 |Lengyelország | 408 |Svédország | 147 |EK | 2 721 |TAC | 2 721 |Faj: | Lazac | Övezet: | a IIIbcd övezet közösségi vizei a 32 alkörzet kivételével |Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |Dánia | 64 184 | (1) | Analitikai TAC. A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |Németország | 7 141 | (1) |Észtország | 6 523 | (1) |Finnország | 80 033 | (1) |Lettország | 40 824 | (1) |Litvánia | 4 799 | (1) |Lengyelország | 19 471 | (1) |Svédország | 86 758 | (1) |EK | 309 733 | (1) |TAC | Nem releváns |__________ |(1) A halegyedek számában kifejezve. |Faj: | Lazac | Övezet: | 32 alkörzet |Salmo salar | SAL/3D32. |Észtország | 1 344 | (1) | Analitikai TAC. A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |Finnország | 11 762 | (1) |EK | 13 106 | (1) |TAC | Nem releváns |_________ |(1) A halegyedek számában kifejezve. |Faj: | Spratt | Övezet: | a IIIbcd övezet közösségi vizei |Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |Dánia | 38 108 | Analitikai TAC. A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó. |Németország | 24 142 |Észtország | 44 251 |Finnország | 19 948 |Lettország | 53 445 |Litvánia | 19 333 |Lengyelország | 113 422 |Svédország | 73 669 |EK | 386 318 |TAC | Nem releváns |II. MELLÉKLETA halászati erőkifejtés korlátozásaiA tagállamok gondoskodnak arról, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajók számára a 90 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű vonóhálóval, kerítőhálóval vagy hasonló halászeszközzel, 90 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű kopoltyúhálóval, állítóhálóval és tükörhálóval, fenéken rögzített horogsorral, sodortatott horogsortól eltérő horogsorral, kézi horogsorral és orsós felszereléssel folytatott halászatot legfeljebb:a) 201 kikötőn kívül töltött napig engedélyezik a 22–24 alkörzetben az április 1. és 30. közötti időszak kivételével, amikor az 1098/2007/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja alkalmazandó; ésb) 160 kikötőn kívül töltött napig engedélyezik a 25–28 alkörzetben a július 1. és augusztus 31. közötti időszak kivételével, amikor az 1098/2007/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja alkalmazandó.III. MELLÉKLETÁtmeneti technikai intézkedésekAz érdes lepényhal és a nagy rombuszhal halászatára vonatkozó korlátozások1. Tilos az alábbi földrajzi területeken, az alábbi időszakokban kifogott következő halfajok fedélzeten tartása:Faj | Földrajzi terület | Időszak |Érdes lepényhal (Platichthys flesus) | 26–28 és 29 alkörzet az é. sz. 59°30'-től délre 32 alkörzet | február 15-től május 15-ig február 15-től május 31-ig |Nagy rombuszhal (Psetta maxima) | 25–26 és 28 alkörzet az é. sz. 56°50'-től délre | június 1-jétől július 31-ig |2. A 1. ponttól eltérve, a 105 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű vonóhálóval, kerítőhálóval vagy hasonló halászeszközzel, illetve a 100 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű kopoltyúhálóval, állítóhálóval vagy tükörhálóval történő halászat során az érdes lepényhal és a nagy rombuszhal járulékos fogásai – az 1. pontban említett tilalmi időszakokban a fedélzeten tartott és kirakodott teljes fogás élősúlyának 10 %-a mértékéig – a fedélzeten tarthatók és kirakodhatók.[…][1] HL L 358., 2002.12.31., 59. o. A legutóbb a 865/2007/EK rendelettel (HL L 192., 2007.7.24., 1. o.) módosított rendelet.[2] HL L 115., 1996.5.9., 3. o. A legutóbb a 338/2008/EK rendelettel (HL L 107., 2008.4.17., 1. o.) módosított rendelet.[3] HL L 248., 2007.9.22., 1. o.[4] HL L 132., 1987.5.21., 9. o.[5] HL L 276., 1983.10.10., 1. o. A legutóbb a 804/2005/EK rendelettel (HL L 290., 2005.11.4., 10. o.) módosított rendelet.[6] HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb az 1559/2007/EK rendelettel (HL L 340., 2007.12.22., 8. o.) módosított rendelet.[7] HL L 333., 2003.12.20., 17. o..[8] HL L 274., 1986.9.25., 1. o. A 3259/94/EK rendelettel (HL L 339., 1994.12.29., 11. o.) módosított rendelet.[9] HL L 365., 1991.12.31., 1. o. A legutóbb a 448/2005/EK rendelettel (HL L 74., 2005.3.19., 5. o.) módosított rendelet.[10] HL L 16., 2005.1.20., 184. o. A legutóbb a 809/2007/EK rendelettel (HL L 182., 2007.7.12., 1. o.) módosított rendelet.[11] HL L 248., 2007.9.22., 1. o.[12] COM(2008) 331 végleges