                           EURÓPAI
                           BIZOTTSÁG
                                                     Brüsszel, 2015.5.28.
                                                     COM(2015) 225 final
                                                     2015/0116 (NLE)
                                           Javaslat
                               A TANÁCS HATÁROZATA
                               az EGT Vegyes Bizottságban
   az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon
      kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének
    módosításával kapcsolatosan az Európai Unió nevében elfogadandó álláspontról
                         (02 03 01. és 12 02 01. költségvetési tétel)
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                            INDOKOLÁS
   1.       A JAVASLAT HÁTTERE
   A belső piac működéséhez szükséges jogbiztonság és homogenitás biztosítása érdekében az
   EGT Vegyes Bizottságnak az összes vonatkozó uniós jogszabály elfogadását követően azokat
   a lehető leghamarabb bele kell foglalnia az EGT-megállapodásba, valamint lehetővé kell
   tennie az EGT-tag EFTA-államok számára, hogy részt vegyenek az EGT-vonatkozású uniós
   fellépésekben vagy programokban.
   2.       AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A
            HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
   Az EGT Vegyes Bizottság határozattervezete (a javasolt tanácsi határozathoz csatolva) az
   EGT-megállapodásnak az egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott
   együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosítására irányul annak érdekében, hogy
   folytatódjon az EGT-megállapodás szerződő feleinek együttműködése az Unió általános
   költségvetéséből finanszírozott uniós fellépések terén „A belső piac működése és fejlődése,
   különösen az értesítés, a tanúsítás és az ágazati közelítés területén”, valamint „A belső piac
   megvalósítása és fejlesztése” tekintetében.
   3.       A JAVASLAT JOGI ELEMEI
   Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó
   rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (3) bekezdése úgy
   rendelkezik, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján kialakítja az ilyen határozatokról az
   Unió nevében elfogadandó álláspontját.
   A Bizottság benyújtja az EGT Vegyes Bizottság határozattervezetét a Tanácsnak az Unió
   álláspontjaként történő elfogadásra. A Bizottság remélhetőleg mihamarabb elő tudja
   terjeszteni ezt az álláspontot az EGT Vegyes Bizottságban.
HU                                               2                                                HU
 ---pagebreak---                                                              2015/0116 (NLE)
                                                   Javaslat
                                        A TANÁCS HATÁROZATA
                                        az EGT Vegyes Bizottságban
       az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon
          kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének
        módosításával kapcsolatosan az Európai Unió nevében elfogadandó álláspontról
                                 (02 03 01. és 12 02 01. költségvetési tétel)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,
   összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó
   rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre1 és különösen
   annak 1. cikke (3) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:
   (1)     Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás2 (a továbbiakban: az EGT-
           megállapodás) 1994. január 1-jén lépett hatályba.
   (2)     Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat –
           többek között – az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének (a továbbiakban: 31.
           jegyzőkönyv) módosításáról.
   (3)     Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve a négy alapszabadságon kívül eső
           különleges területeken folytatott együttműködésre vonatkozó szabályokat tartalmaz.
   (4)     Indokolt folytatni az EGT-megállapodás szerződő felei közötti együttműködést az
           Unió általános költségvetéséből finanszírozott uniós fellépések terén „A belső piac
           működése és fejlődése, különösen az értesítés, a tanúsítás és az ágazati közelítés
           területén”, valamint „A belső piac megvalósítása és fejlesztése” tekintetében.
   (5)     Ezért módosítani kell az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét annak érdekében, hogy
           lehetséges legyen a kibővített együttműködés folytatása 2014. december 31-ét
           követően.
   (6)     Az Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontjának a mellékelt
           határozattervezeten kell alapulnia,
   1
           HL L 305., 1994.11.30., 6. o.
   2
           HL L 1., 1994.1.3., 3. o.
HU                                                    3                                        HU
 ---pagebreak---    ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
                                              1. cikk
   Az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodásnak az egyes, a négy alapszabadságon
   kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének javasolt
   módosításával kapcsolatosan az Európai Unió nevében elfogadandó álláspontnak az e
   határozathoz csatolt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten kell alapulnia.
                                              2. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Kelt Brüsszelben,
                                               a Tanács részéről
                                               az elnök
HU                                               4                                      HU
 ---documentbreak---                               EURÓPAI
                              BIZOTTSÁG
                                                        Brüsszel, 2015.5.28.
                                                        COM(2015) 225 final
                                                        ANNEX 1
                                          MELLÉKLET
                 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG […]/2015 HATÁROZATA
                                               (xxx)
      az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon
         kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének
                                          módosításáról
                                         a következőhöz:
                                             Javaslat
                                  A TANÁCS HATÁROZATA
   az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes,
      a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31.
    jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatosan az Európai Unió nevében elfogadandó
                                           álláspontról
                            (02 03 01. és 12 02 01. költségvetési tétel)
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                              MELLÉKLET
                     AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG […]/2015 HATÁROZATA
                                                   (xxx)
       az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon
          kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének
                                             módosításáról
   AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
   tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-
   megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,
   mivel:
   (1)     Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás szerződő feleinek együttműködését az
           Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott uniós fellépések terén a belső
           piac megvalósításával, működésével és fejlesztésével kapcsolatban.
   (2)     Ezért módosítani kell az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét annak érdekében, hogy
           lehetséges legyen a kibővített együttműködés folytatása 2014. december 31-ét
           követően,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
                                                  1. cikk
   Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének 7. cikke a következőképpen módosul:
   1.        A szöveg a (9) bekezdés után az alábbi bekezdéssel egészül ki:
             „(10) 2015. január 1-jétől az EFTA-államok részt vesznek az Európai Uniónak a
                    2015-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésébe bevitt következő
                    költségvetési tételekhez kapcsolódó uniós fellépésekben:
                    –     02 03 01. költségvetési tétel: »A belső piac működése és fejlődése,
                          különösen az értesítés, a tanúsítás és az ágazati közelítés területén«,
                    –     12 02 01. költségvetési tétel: »A belső piac megvalósítása és
                          fejlesztése«.”
   2.        A (3) és (4) bekezdésben az „(5)–(9) bekezdés” szövegrész helyébe az „(5)–(10)
             bekezdés” szövegrész lép.
                                                  2. cikk
   Ez a határozat az azt követő napon lép hatályba, amikor az EGT-megállapodás 103. cikkének
   (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették.
   Ezt a határozatot 2015. január 1-jétől kell alkalmazni.
   
           [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását
           jelezték.]
HU                                                   2                                                  HU
 ---pagebreak---                                             3. cikk
   Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-
   kiegészítésében ki kell hirdetni.
   Kelt Brüsszelben,
                                             az EGT Vegyes Bizottság részéről
                                             az elnök
                                             az EGT Vegyes Bizottság
                                             titkárai
HU                                              3                                         HU


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.7.31.
            COM(2015) 375 final
            2015/0164(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságnak a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló határozatával kapcsolatosan az Európai Unió által képviselt álláspont meghatározásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               Az Európai Unió és Örményország közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás 2014. január 1-jén lépett hatályba. A viszonosságon alapuló megállapodás meghatározta a jogilag kötelező erejű jogokat és kötelezettségeket az örmény állampolgárok számára történő vízumkiadás megkönnyítése céljából. E megállapodás 12. cikke létrehozott egy vegyes bizottságot, amelynek feladata a megállapodás végrehajtásának felügyelete. E rendelkezés (4) bekezdése értelmében a bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

               Az eljárási szabályzat határozza meg a bizottsági ülések és a bizottsági munka szervezésének gyakorlati kérdéseit.

               2.AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               A bizottság első ülésén a jelen tanácsi határozati javaslathoz csatolt eljárási szabályzat tekintetében az örmény féllel megállapodás született. 2014. november 10-én a Bizottság hivatalos konzultációt folytatott az EU és Örményország közötti vízumkönnyítési vegyes bizottság eljárási szabályzatának tervezetéről a vízummunkacsoporttal, amely a tervezethez nem fűzött megjegyzést. Az eljárási szabályzat szövege más, hatályban lévő (különösen az Oroszországgal, Ukrajnával, Moldovával és Grúziával kötött) uniós vízumkönnyítési megállapodásokhoz kapcsolódóan a Bizottság által már elfogadott, hasonló dokumentumok alapján készült.

               3. PÉNZÜGYI ÉS KÖLTSÉGVETÉSI HATÁS

               E javaslatnak nincsenek az EU költségvetését érintő vonzatai.

               2015/0164 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságnak a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló határozatával kapcsolatosan az Európai Unió által képviselt álláspont meghatározásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Közösség és az Örmény Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás megkötéséről szóló, 2013. október 22-i 2013/628/EU tanácsi határozatra
                  1
               ,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás
                  2
                (a továbbiakban: a megállapodás) 2014. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)A megállapodás 12. cikke vegyes bizottságot (a továbbiakban: a bizottság) hoz létre.

               (3)A megállapodás 12. cikkének (4) bekezdése szerint a bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

               (4)Ezért indokolt meghatározni az Unió álláspontját a bizottság által elfogadandó eljárási szabályzattal kapcsolatban,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1) Az Európai Unió és Örményország közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás 12. cikkével létrehozott vegyes bizottságban az eljárási szabályzat elfogadására vonatkozóan az Európai Unió által képviselt álláspontot az e határozathoz mellékelt vegyes bizottsági határozattervezet képezi.

               (2) Az Uniót a vegyes bizottságban képviselő személyek – a Tanács további határozata nélkül – elfogadhatnak kisebb technikai javításokat a határozattervezethez.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben,

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 289., 2013.10.31., 1. o.

                     (2)
                  HL L 289., 2013.10.31., 2. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.7.31.
            COM(2015) 375 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságnak a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló határozatával kapcsolatosan az Európai Unió által képviselt álláspont meghatározásáról

               MELLÉKLET

               AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS AZ ÖRMÉNY KÖZTÁRSASÁG KÖZÖTTI, A VÍZUMOK KIADÁSÁNAK MEGKÖNNYÍTÉSÉRŐL SZÓLÓ 2015. ...-I MEGÁLLAPODÁS ÁLTAL LÉTREHOZOTT VÍZUMKÖNNYÍTÉSI VEGYES BIZOTTSÁG .../2015 SZ. HATÁROZATA AZ ELJÁRÁSI SZABÁLYZATÁNAK ELFOGADÁSÁRÓL

               (…/…/…)

               A BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Unió és az Örmény Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 12. cikke (4) bekezdésére,

               mivel e megállapodás 2014. január 1-jén hatályba lépett,

               AZ ALÁBBI ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT ELFOGADÁSÁRÓL HATÁROZOTT:

               1. cikk

               Elnökség

               A vízumkönnyítési vegyes bizottság elnökségi teendőit az Európai Unió és az Örmény Köztársaság egy-egy képviselője közösen látja el.

               2. cikk

               A vegyes bizottság feladatai

               (1)A megállapodás 12. cikke (2) bekezdésének értelmében a vízumkönnyítési vegyes bizottság különösen az alábbi feladatokat látja el:

               a)felügyeli e megállapodás végrehajtását;

               b)javaslatokat tesz e megállapodás módosítására vagy kiegészítésére;

               c)rendezi az e megállapodás rendelkezéseinek értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat.

               (2)A vízumkönnyítési vegyes bizottság a megállapodás végrehajtásának elősegítése érdekében iránymutatásokat vagy „bevált módszereket” tartalmazó ajánlásokat fogadhat el.

               3. cikk

               Ülések

               (1)A vízumkönnyítési vegyes bizottság szükség szerint, a felek kérésére, de legalább évente egyszer ülésezik.

               (2)A felek – eltérő megegyezés hiányában – felváltva biztosítják az ülések helyszínét.

               (3)A vízumkönnyítési vegyes bizottság üléseit a társelnökök hívják össze.

               (4)A társelnökök tűzik ki az ülés időpontját, és a megfelelő felkészülés érdekében kellő időben, lehetőleg tizennégy nappal az ülés előtt elküldik egymásnak a szükséges dokumentumokat.

               (5)Az ülést vendégül látó fél intézi a logisztikai ügyeket.

               4. cikk

               Küldöttségek

               (1)A felek legalább hét nappal az ülés megkezdése előtt értesítik egymást küldöttségük tervezett összetételéről.

               (2)Az Európai Uniót a tagállamok szakértői által támogatott Európai Bizottság képviseli.

               5. cikk

               Az ülések napirendje

               (1)A társelnökök legkésőbb tizennégy nappal az adott ülés kezdete előtt elkészítik az ülés napirendtervezetét. A napirendtervezet azon napirendi pontokat foglalja magában, amelyek felvételére valamely társelnök legkésőbb tizennégy nappal az ülés kezdete előtt felkérést kapott.

               (2)Az ülést megelőzően a felek bármelyike bármikor új pontokkal egészítheti ki a napirendtervezetet, amennyiben a másik fél hozzájárul a módosításhoz. Az új pontok napirendtervezetbe történő felvételére irányuló kéréseket írásban kell megküldeni, és ezeket a lehetőségekhez mérten figyelembe kell venni.

               (3)A végleges napirendet a társelnökök az egyes ülések kezdetekor fogadják el. Amennyiben a felek erről megállapodnak, a napirendtervezetben nem szereplő pont is napirendre vehető; ezt a lehetőségekhez mérten figyelembe kell venni.

               6. cikk

               Az ülések jegyzőkönyvei

               (1)Az ülést vendégül látó társelnök a lehető leghamarabb elkészíti a jegyzőkönyvtervezetet.

               (2)A jegyzőkönyv – általános szabályként – minden napirendi pontra vonatkozóan az alábbiakat tartalmazza:

               a)a vízumkönnyítési vegyes bizottságnak benyújtott dokumentumok;

               b)azon nyilatkozatok, amelyek felvételét valamelyik fél kérte; valamint

               c)valamely napirendi ponttal kapcsolatban hozott határozatok, megtett ajánlások, illetve elfogadott következtetések.

               (3)A jegyzőkönyv a részt vevő küldöttségek tagjainak felsorolását is tartalmazza, megjelölve az általuk képviselt minisztériumot, ügynökséget vagy intézményt.

               (4)A vízumkönnyítési vegyes bizottság a következő ülésén jóváhagyja a jegyzőkönyvet.

               7. cikk

               A vízumkönnyítési vegyes bizottság határozatai és ajánlásai

               (1)A vízumkönnyítési vegyes bizottság a két fél közös megegyezésével hoz határozatokat.

               (2)A vízumkönnyítési vegyes bizottság határozatai a „határozat” elnevezést kapják, amelyet egy sorszám, valamint a határozat tartalmának leírása követ. A határozat hatálybalépésének időpontját is fel kell tüntetni. A határozatokat a vízumkönnyítési vegyes bizottság azon képviselői írják alá, akik a felek meghatalmazott képviselőiként járhatnak el. A határozatok két példányban készülnek, és mindkét változat egyformán hiteles.

               (3)Az (1) és (2) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó a vízumkönnyítési vegyes bizottság ajánlásaira is.

               8. cikk

               Ráfordítások

               (1)Mindkét fél maga viseli a vízumkönnyítési vegyes bizottság ülésein való részvétellel kapcsolatban felmerülő költségeit, beleértve a személyzeti, utazási és ellátási kiadásokat, illetve a postai és telekommunikációs kiadásokat.

               (2)Az ülések szervezésével kapcsolatban felmerülő egyéb kiadásokat alapvetően az ülést vendégül látó fél fedezi.

               9. cikk

               Igazgatási eljárások

               (1)Eltérő megállapodás hiányában a vízumkönnyítési vegyes bizottság ülései nem nyilvánosak.

               (2)A vízumkönnyítési vegyes bizottság jegyzőkönyvei és egyéb dokumentumai bizalmasan kezelendők.

               (3)A két társelnök közös megegyezésével a felek és a tagállamok tisztviselőin kívül más résztvevők is meghívást kaphatnak, és ugyanolyan titoktartási követelményeknek kell eleget tenniük.

               (4)A felek nyilvános tájékoztatókat rendezhetnek, illetve más módon is tájékoztathatják a nyilvánosságot a vegyes bizottság üléseinek eredményeiről.

               az Európai Unió részéről
                     az Örmény Köztársaság részéről

               AZ EU-ÖRMÉNYORSZÁG VIZUMKÖNNYÍTÉSI MEGÁLLAPODÁS IGAZGATÁSÁVAL FOGLALKOZÓ VEGYES BIZOTTSÁG ELJÁRÁSI SZABÁLYZATÁHOZ CSATOLT EGYÜTTES NYILATKOZAT

               A megállapodás folyamatos, összehangolt és helyes végrehajtása érdekében az Örmény Köztársaság, az Európai Bizottság és a tagállamok a vegyes bizottság hivatalos ülései között informálisan tartják a kapcsolatot a sürgős kérdések rendezése érdekében. A vegyes bizottság következő ülésén beszámolnak ezekről a kérdésekről és az informális kapcsolattartásról.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.9.10.
            COM(2015) 426 final
            2015/0190(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a legkevésbé fejlett tagországok által benyújtott, a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás 66. cikkének (1) bekezdése szerinti átmeneti időszaknak a gyógyszerészeti termékekre vonatkozó egyes kötelezettségek tekintetében történő meghosszabbítására és az említett megállapodás 70. cikkének (8) és (9) bekezdése szerinti kötelezettségek alóli mentesség biztosítására irányuló kérelem tekintetében az Európai Unió nevében a TRIPS-tanácsban és a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsában képviselendő álláspont meghatározásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               E javaslat célja lehetővé tenni az Európai Unió számára, hogy csatlakozzon a Kereskedelmi Világszervezeten (WTO) belüli konszenzushoz két határozat elfogadása ügyében.

               Az első határozat a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás (TRIPS-megállapodás) 66. cikkének (1) bekezdése alapján a legkevésbé fejlett országok (LDC-országok) számára biztosított átmeneti időszaknak a gyógyszerészeti termékekre vonatkozó egyes kötelezettségek tekintetében való, mindaddig történő meghosszabbítására irányul, ameddig az említett országok legkevésbé fejlett országoknak minősülnek.

               A második határozat az említett megállapodás 70. cikkének (8) és (9) bekezdése alapján a legkevésbé fejlett országok számára előírt kötelezettségek alóli mentességeknek a gyógyszerészeti termékek vonatkozásában való, mindaddig történő biztosítására irányul, ameddig az említett országok legkevésbé fejlett országoknak minősülnek.

               A meghosszabbítás és a mentesség 2016. január 1-jén hatályukat vesztik. Banglades 2015. február 23-án a legkevésbé fejlett tagországok nevében a gyógyszerészeti termékek vonatkozásában a TRIPS-megállapodás 66. cikkének (1) bekezdése szerinti átmeneti időszak határozatlan időre való, mindaddig érvényes meghosszabbítása, és a TRIPS-megállapodás 70. cikkének (8) és (9) bekezdése szerinti kötelezettségek alóli mentesség határozatlan időre való, mindaddig érvényes biztosítása iránti kérelmet nyújtott be, ameddig az érintett országok legkevésbé fejlett országoknak minősülnek.

                  A javaslat arról rendelkezik, hogy a Tanács engedélyezi a Bizottságnak, hogy az Európai Unió nevében foglaljon állást a WTO-n belül az említett határozatokra vonatkozó konszenzushoz való csatlakozás érdekében.

               •A javaslatnak a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel való összhangja

               A kezdeményezés teljes mértékben összhangban áll a meglévő politikai rendelkezésekkel. Korábban is sor került hasonló határozatok elfogadására.

               Az Európai Unió támogatta a TRIPS-megállapodásról és a közegészségügyről szóló 2001. november 14-i dohai nyilatkozatot, amelyben megállapodás született arról, hogy a legkevésbé fejlett tagországok a gyógyszerkészítmények tekintetében nem lesznek kötelesek a TRIPS-megállapodás II. része 5. és 7. szakaszának végrehajtására vagy alkalmazására, a legkevésbé fejlett országok azon jogának sérelme nélkül, hogy a TRIPS-megállapodás 66. cikkének (1) bekezdésében meghatározottak szerint más esetben átmeneti időszakok meghosszabbítása iránti kérelmet nyújtsanak be, és a nyilatkozatban arra utasították a TRIPS-Tanácsot, hogy tegye meg a TRIPS-megállapodás 66. cikke (1) bekezdésének megfelelő szükséges intézkedéseket a fentiek érvényre juttatása érdekében (WT/MIN(01)/DEC/2. számú WTO-dokumentum).

               Az Európai Unió támogatta a TRIPS-Tanács a TRIPS-megállapodás 66. cikke (1) bekezdésének megfelelően hozott 2002. június 27-i határozatát, amely 2016. január 1-ig meghosszabbította azt az átmeneti időszakot, amely során a legkevésbé fejlett országoknak nem kell szabadalmi oltalmat biztosítaniuk a gyógyszeripari termékekre (IP/C/25. számú WTO-dokumentum).

               Az Európai Unió támogatta a WTO Általános Tanácsának 2002. július 8-i vonatkozó határozatát, amely a legkevésbé fejlett országok számára 2016. január 1-jéig mentességet biztosít a TRIPS-megállapodás 70. cikkének (9) bekezdése szerinti kizárólagos forgalmazási jogok biztosítása alól (WT/L/478. számú WTO-dokumentum).

               Az Európai Unió támogatta továbbá az általános átmeneti időszaknak a legkevésbé fejlett országok vonatkozásában a WTO-tagok által 2013. június 11-én elfogadott, 2021. július 1-ig tartó meghosszabbítását (IP/C/64. számú WTO-dokumentum).

               •A javaslat egyéb uniós politikákkal való összhangja

                  A kezdeményezés teljes mértékben összhangban áll az Európai Unió szakpolitikáival. Összhangban áll az Európai Unió globális egészségügyi szakpolitikájával a Bizottság globális egészségügyről szóló közleményében meghatározottak szerint, valamint azzal a célkitűzéssel, hogy az alapvető gyógyszerek – a dohai nyilatkozattal összhangban – folyamatosan hozzáférhetők és megfizethetők legyenek (COM (2010) 128 végleges, Brüsszel)
                     1
                  . Összhangban áll más intézkedésekkel annak érdekében, hogy előmozdítható legyen a gyógyszerek mindenki számára való hozzáférhetősége a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2013. évi uniós jelentésben említettek szerint (SWD (2013) 456 final).

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése előírja, hogy a Tanács a Bizottságnak vagy az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a javaslata alapján határozatot fogad el a nemzetközi megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia.

               Az átmeneti időszak meghosszabbítása és a mentesség biztosítása e rendelkezés hatálya alá tartozik, mivel a határozatokat az Unió jogait és kötelezettségeit érintő nemzetközi megállapodás által létrehozott szervek (a WTO Tanácsa a TRIPS vonatkozásában, valamint az Általános Tanács) hozzák.

               Az átmeneti időszak meghosszabbítása és a mentesség biztosítása a közös kereskedelempolitika hatálya alá tartozó kérdésekhez (EUMSZ 207. cikke) és különösen a TRIPS-megállapodásban meghatározott kötelezettségekhez kapcsolódnak.

               •Arányosság

                  A politikai döntés arányos, mivel a WTO szintjén hozandó két határozat nem lépi túl az azon cél eléréséhez szükséges mértéket, hogy csatlakozni lehessen a legkevésbé fejlett tagországok kérelmét illető, Kereskedelmi Világszervezeten belüli konszenzushoz, és megszülessen a kérelem támogatására vonatkozó döntés azzal a politikával összhangban, ami iránt az Unió a TRIPS-megállapodásról és a közegészségügyről szóló 2001. november 14-i dohai nyilatkozatban elkötelezte magát.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Mivel a két határozatot a WTO szintjén kell meghozni, a tanácsi határozat a megfelelő eszköz.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Nem alkalmazandó.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Nem alkalmazandó.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Nem alkalmazandó.

               •Hatásvizsgálat

                  Nem került sor hatásvizsgálatra, mivel a WTO szintjén meghozandó két határozat olyan meglévő politikákat hajt végre, amelyek mellett az Európai Unió a TRIPS-megállapodásról és a közegészségügyről szóló 2001. november 14-i dohai nyilatkozatban elkötelezte magát.

               •Alapvető jogok

               A WTO szintjén meghozandó két határozat biztosítani fogja a legkevésbé fejlett tagországok számára, hogy rugalmasan dönthessenek arról, hogyan tudják a legmegfelelőbb módon gyakorolni a közegészség védelméhez, valamint az ahhoz fűződő jogukat, hogy előmozdítsák a gyógyszerek mindenki számára történő hozzáférhetővé tételét.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslatnak – a WTO szintjén meghozandó két határozat elfogadásának támogatásához szükséges emberi és igazgatási erőforrásoktól eltekintve – nincs költségvetési vonzata.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A WTO által előírt kötelezettségeknek a WTO tagjai által történő teljesítését érintő általános nyomon követéstől eltekintve nincs szükség külön nyomon követésre.

               2015/0190 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a legkevésbé fejlett tagországok által benyújtott, a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás 66. cikkének (1) bekezdése szerinti átmeneti időszaknak a gyógyszerészeti termékekre vonatkozó egyes kötelezettségek tekintetében történő meghosszabbítására és az említett megállapodás 70. cikkének (8) és (9) bekezdése szerinti kötelezettségek alóli mentesség biztosítására irányuló kérelem tekintetében az Európai Unió nevében a TRIPS-tanácsban és a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsában képviselendő álláspont meghatározásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodásról (a továbbiakban: a TRIPSmegállapodás) és a közegészségügyről szóló dohai nyilatkozat megállapította, hogy a TRIPS-megállapodás 66. cikkének (1) bekezdésében meghatározott hosszabbítás nem érinti a legkevésbé fejlett tagországoknak a további hosszabbítás iránti kérelemhez fűződő jogát.

               (2)A TRIPS-megállapodás 66. cikkének (1) bekezdése szerint a TRIPS-tanács – a legkevésbé fejlett ország tag indokolt kérelmére – ezt az átmeneti időszakot meghosszabbíthatja.

               (3)Összhangban a TRIPS-megállapodásról és a közegészségügyről szóló dohai nyilatkozat (7) bekezdésével és a TRIPS-megállapodás 66. cikkének (1) bekezdésével, a TRIPS-tanács 2002. június 27-i határozatában 2016. január 1-ig meghosszabbította azt az átmeneti időszakot, amely alatt a legkevésbé fejlett országoknak nem kell szabadalmi oltalmat biztosítaniuk a gyógyszeripari termékekre
                  2
               .

               (4)2002. július 8-án a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Általános Tanácsa szorosan kapcsolódó határozatot fogadott el, amely a legkevésbé fejlett országok számára 2016. január 1-jéig mentességet biztosít a TRIPS-megállapodás 70. cikkének (9) bekezdése szerinti kizárólagos forgalmazási jogok biztosítása alól
                  3
               .

               (5)Banglades 2015. február 23-án a legkevésbé fejlett tagországok nevében a TRIPSmegállapodás
                  4
                66. cikkének (1) bekezdése szerinti átmeneti időszak határozatlan időre való, mindaddig érvényes meghosszabbítása, és az említett megállapodás 70. cikkének (8) és (9) bekezdése szerinti kötelezettségek alóli mentesség határozatlan időre való, mindaddig érvényes biztosítása iránti kérelmet nyújtott be, ameddig az érintett országok legkevésbé fejlett országoknak minősülnek.

               (6)Mivel 2002 óta külön mentességet biztosítanak a gyógyszerészettel összefüggő szellemi tulajdonhoz fűződő jogok tekintetében, indokolt, hogy az Unió egyetértsen a meghosszabbítással annak érdekében, hogy ne akadályozza a legkevésbé fejlett tagországok hozzáférését a gyógyszeripari termékekhez.

               (7)Számos WTO-tag késznek mutatkozik arra, hogy lehetőség nyíljon a meghatározatlan időre történő meghosszabbítására és az állandó mentesség biztosítására, ezért indokolt, hogy az Unió – összhangban a TRIPS-megállapodásról és a közegészségügyről szóló dohai nyilatkozat folyamatos támogatásával – csatlakozzon a konszenzushoz. Amennyiben azonban a WTO-tagok végül egy újabb átmeneti meghosszabbítás és mentesség mellett döntenének, az Uniónak ahhoz is hozzá kell járulnia.

               (8)Ezért helyénvaló meghatározni azt az álláspontot, amelyet a legkevésbé fejlett tagországok által benyújtott, a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás 66. cikkének (1) bekezdése szerinti átmeneti időszaknak a gyógyszerészeti termékekre vonatkozó egyes kötelezettségek tekintetében történő meghosszabbítására és az említett megállapodás 70. cikkének (8) és (9) bekezdése szerinti kötelezettségek alóli mentesség biztosítására irányuló kérelem tekintetében az Európai Unió nevében a TRIPS-tanácsban és a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsában képviselni kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió nevében a Szellemi Tulajdonjogok Kereskedelmi Vonzataival foglalkozó Tanácsban és a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsában képviselendő álláspont értelmében:

               a)az Unió egyetért azzal a kérelemmel, hogy a legkevésbé fejlett tagországok számára engedélyezzék a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás (a továbbiakban: a TRIPSmegállapodás) 66. cikkének (1) bekezdése szerinti átmeneti időszaknak a gyógyszerészeti termékekre vonatkozó egyes kötelezettségek tekintetében történő meghosszabbítását;

               b)egyetért azzal a kérelemmel, hogy a legkevésbé fejlett tagországok számára engedélyezzék a TRIPS-megállapodás 70. cikkének (8) bekezdése és (9) bekezdése szerinti kötelezettségek alóli mentességet;

               c)elfogadja az a) pontban említett meghosszabbítás, illetve a b) pontban említett mentesség, vagy mindkettő mindaddig történő további alkalmazására irányuló javaslatot, amíg a Kereskedelmi Világszervezet egyes legkevésbé fejlett ország tagjai legkevésbé fejlett országnak minősülnek;

               d)a c) pont alternatívájaként elfogadja az átmeneti meghosszabbításra vagy átmeneti mentességre, vagy mindkettőre irányuló javaslatot, amennyiben ez a javaslat szintén elfogadható a Kereskedelmi Világszervezet többi tagja számára.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                     http://ec.europa.eu/health/eu_world/global_health/index_hu.htm

                     (2)
                  Az IP/C/25. számú WTO-dokumentum.

                     (3)
                  A WT/L/478. számú WTO-dokumentum.

                     (4)
                  Az IP/C/605. számú WTO-dokumentum.


title: Javaslat az Európai parlament és a Tanács határozata az üvegházhatást okozó gázkibocsátásnak a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről {COM(2008) 30 végleges} {SEC(2008) 85}

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52008PC0017

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 23.1.2008COM(2008) 17 végleges2008/0014 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAaz üvegházhatást okozó gázkibocsátásnak a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről(előterjesztő: a Bizottság) {COM(2008) 30 végleges}{SEC(2008) 85}INDOKOLÁSBEVEZETÉSAz Egyesült Nemzetek éghajlatváltozási keretegyezménye, amelyet az Európai Közösség az Egyesült Nemzetek éghajlatváltozási keretegyezményének megkötéséről szóló, 1993. december 15-i 94/69/EK tanácsi határozattal[1] hagyott jóvá, végső célul az üvegházhatást okozó gázok légköri koncentrációinak olyan szinten történő stabilizálását tűzte ki, amely megakadályozza az éghajlat rendszerébe való veszélyes mértékű emberi beavatkozást.A Közösség több ízben hangsúlyozta, hogy e célkitűzés elérése érdekében az átfogó globális éves felszíni átlaghőmérséklet-növekedés nem haladhatja meg 2 °C-nál többel az iparosodás előtti mértéket, ami az üvegházhatású gázok globális kibocsátásának a 1990-es szinthez képest legalább 50%-os csökkentését jelenti. A kibocsátások ilyen mértékű csökkentése a gazdaság összes ágazatának részvállalását igényli. A fejlett országoknak a jövőben is ezen kezdeményezések élére kell állniuk, vállalva, hogy az üvegházhatást okozó gázkibocsátás mértékét az 1990-es szinthez képest együttesen 30 %-kal csökkentik 2020-ig.A fentiekre tekintettel az Európai Tanács 2007. márciusi ülésén a 2012 utáni időszakra vonatkozó globális és átfogó megállapodáshoz hozzájárulva támogatta az üvegházhatású gázok 1990-es szinthez viszonyított kibocsátásának 30%-os csökkentését 2020-ig előirányzó Európai Uniós célkitűzést azzal a feltétellel, hogy más fejlett országok is hasonló mértékű kibocsátáscsökkentésre vállalnak kötelezettséget, illetve ahhoz a gazdaságilag magasabb fejlettségi szintű fejlődő országok is kötelezettségeik és képességeik szerint, megfelelő mértékben hozzájárulnak.Az Európai Tanács emellett kiemelte azt az uniós törekvést, hogy Európa gazdasága nagy energiahatékonysággal, ugyanakkor alacsony szintű üvegházhatásúgáz-kibocsátás mellett működjön, és úgy határozott, hogy a 2012 utáni időszakra vonatkozó globális és átfogó megállapodás létrejöttéig, valamint a nemzetközi tárgyalásokon kialakított álláspont fenntartásával az EU határozottan és egyoldalúan vállalja, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását 2020-ig az 1990-es szinthez képest legalább 20%-kal csökkenti.Egy ilyen mértékű csökkentés költséghatékony megvalósításához további szakpolitikai követelmények és intézkedések érvényesítésére van szükség annak érdekében, hogy az üvegházhatást okozó gázok uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerében (EU ETS)[2] nem szereplő források üvegházhatásúgáz-kibocsátását az ezen határozat mellékletében rögzített szintre csökkentsék.Az EU ETS hatálya alá nem tartozó üvegházhatásúgáz-kibocsátási források gázkibocsátásának a 2020-ra előirányzott közösségi vállalásoknak megfelelő korlátozásával kapcsolatban az egyes tagállamok vállalásainak mértékét az üvegházhatású gázok 2005-ös kibocsátási szintje alapján kell meghatározni, amely a legutolsó rendelkezésre álló, hiteles adat az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozóan.HATÁLY: AZ EU ETS HATÁLYA ALÁ NEM TARTOZÓ ÁGAZATOK ÜVEGHÁZHATÁST OKOZÓ GÁZKIBOCSÁTÁSÁNAK CSÖKKENTÉSE AZ EU ÁTFOGÓ CÉLKITűZÉSEINEK TELJESÍTÉSE ÉRDEKÉBENEz a határozat tagállami szerepvállalást ír elő a 2003/87/EK irányelv hatálya alá nem tartozó (azaz az EU ETS-ben nem részletezett) üvegházhatásúgáz-kibocsátási forrásokkal kapcsolatban a 2013 és 2020 közötti időszakra vonatkozó közösségi kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalások teljesítésében. Rendelkezik a határozatban foglaltak megvalósítása nyomán elért kibocsátáscsökkentés értékeléséről. Elősegíti a célkitűzések rugalmas teljesítését azáltal, hogy módot nyújt a Kiotói Jegyzőkönyv 12. cikkében ismertetett tiszta fejlesztési mechanizmusokon alapuló projektek, valamint harmadik országok ilyen irányú törekvései nyomán végzett kibocsátáscsökkentő tevékenységekből eredő hiteles kibocsátáscsökkentés alkalmazására.Az EU ETS hatálya alá nem tartozó területeken megfogalmazott uniós szintű intézkedések végrehajtásával a tagállamok hozzájárulnak a célkitűzések tagállami szintű teljesítéséhez.A TERHEK KÖZÖS VÁLLALÁSA ÉS IGAZSÁGOS MEGOSZTÁSA A TAGÁLLAMOK KÖZÖTTA tagállamok kibocsátáscsökkentési vállalásait a szolidaritás elve és a Közösség egészén belüli fenntartható gazdasági növekedés kívánalma alapján kell meghatározni, figyelembe véve az egyes tagállamok egy főre jutó relatív GDP-jét. Azokban a tagállamokban, amelyekben jelenleg viszonylag alacsony az egy főre jutó GDP és ezért nagyarányú GDP-növekedéssel számolnak, az üvegházhatást okozó gázok 2005. évi kibocsátási szintjéhez képest engedélyezett a kibocsátás mértékének növelése. A célkitűzések ugyanakkor számukra is korlátozó erejűek, így arra kötelezik ezeket a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket a kibocsátás csökkentése érdekében. Azokban a tagállamokban, amelyekben jelenleg viszonylag magas az egy főre jutó GDP, csökkenteni kell az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását a 2005. évi kibocsátás szintjéhez képest.Szintén a tagállami vállalások igazságos megosztását és ezáltal az üvegházhatású gázok 1990-es szinthez viszonyított kibocsátásának legalább 20%-os csökkentésére irányuló egyoldalú közösségi kötelezettségvállalás 2020-ra előirányzott teljesítését szolgálja, hogy egyetlen tagállammal szemben sem támasztható olyan elvárás, hogy 2020-ra a 2005-ös szinthez képest 20%-nál nagyobb mértékben csökkentse kibocsátásainak mértékét, ugyanakkor egyetlen tagállam számára sem engedélyezett, hogy 2020-ig a 2005-ös szinthez képest 20%-nál nagyobb mértékben növelje a kibocsátást.Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását a 2013 és 2020 közötti időszakban kell csökkenteni. A javaslat szerint a tagállamok egy adott évben előre beszámíthatják az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatban meghatározott kvótáik 2%-ának megfelelő mennyiséget. A tagállamoknak szintén lehetőségük nyílik az adott évben fel nem használt kibocsátáscsökkentési egységek átvezetésére a következő évre.HARMADIK ORSZÁGOK PROJEKTJEIBŐL SZÁRMAZÓ KIBOCSÁTÁSI EGYSÉGEK HASZNÁLATAA kötelezettségek rugalmas tagállami szintű teljesítése és a fenntartható fejlődés, különösen a fejlődő országok fejlődésének elősegítése, valamint a befektetői biztonság növelése érdekében a Közösség továbbra is elismeri a harmadik országok üvegházhatású gázkibocsátásainak csökkentését szolgáló projektekből származó kibocsátási egységeket mindaddig, amíg az éghajlatváltozásról szóló nemzetközi megállapodás meg nem születik. A kibocsátási egységeket az éghajlatváltozás elleni küzdelemben az üvegházhatású gázok jelentős mértékű unión belüli csökkentése révén elérni kívánt vezető szerepre vonatkozó uniós célkitűzéssel, valamint a termelt energia 20%-ának megújuló energiaforrásokból való előállításának 2020-ra kitűzött céljával összehangoltan kell felhasználni, elősegítve az energiabiztonságot, az innovációt és a versenyképességet az Európai Unióban.A tagállamok így fel tudják majd használni a tiszta fejlesztési mechanizmus (CDM) projektek eredményeképpen szerzett üvegházhatásúgáz-kibocsátási egységeket, amelyekben a 2008–2012-es időszakban végrehajtott csökkentésekért részesültek, és amelyek ebben az időszakban a tagállamok mindegyike által elfogadott projekttípusokból származnak. A tagállamok szintén fel tudják használni az említett időszakot követően végzett tiszta fejlesztési mechanizmus (CDM) projektekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátási egységeket, amelyeket a 2008–2012-es időszakban bejegyeztek és végrehajtottak, és amelyek ebben az időszakban a tagállamok mindegyike által jóváhagyott projekttípusokból származnak.Rendkívül kevés tiszta fejlesztési mechanizmussal kapcsolatos projekt valósult meg a legkevésbé fejlett országokban (LDC-országok). A Közösség a CDM-projektek igazságos elosztását támogatja, többek között az éghajlatváltozás elleni globális szövetség[3] keretén belül is. Ennek megfelelően a legkevésbé fejlett országokban a 2008–2012-es időszak után indított projektekből származó kibocsátási egységek elfogadását is indokolt garantálni azon projekttípusok esetében, amelyeket a 2008–2012-es időszakban az összes tagállam jóváhagyott. Az elfogadás gyakorlatával egészen 2020-ig, illetve ha ennél korábban megszületik, egy esetleges közösségi megállapodás megkötéséig kell élni.A fejlődő országok ez irányú rugalmasságának növelése és fenntartható fejlődésének elősegítése érdekében számolni kell a Közösség és a harmadik országok között létrejött megállapodás nyomán végrehajtott magas szintű projektekből származó további kibocsátási egységek tagállami felhasználásával. A megállapodások adott esetben több országra is vonatkozhatnak. Ha a jövőben nem születik nemzetközi megállapodás, amely meghatározza az egyes fejlett országokhoz rendelt egységek számát, a vállalások közös végrehajtását (JI) célzó projektek 2012 után már nem folytathatók. Az ilyen projektekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátási egységeket azonban a jövőben is elismerik a harmadik országokkal kötött megállapodások alapján.Fontos, hogy a tagállamok a későbbiekben is fel tudják használni a CDM-egységeket, mert így 2012 után is biztosítható ezek piaca. A piac működése és az üvegházhatású gázok Európai Unión belüli kibocsátásának további csökkentése, s ezáltal a Közösség megújuló energiaforrásokkal, energiabiztonsággal, innovációval és versenyképességgel kapcsolatban megfogalmazott céljainak teljesítése érdekében javasoljuk, hogy a tagállamok számára mindaddig legyen engedélyezett a harmadik országokban végzett kibocsátáscsökkentési projektek kibocsátási egységeinek éves beszámítása az egyes tagországokban az ETS hatálya alá nem tartozó forrásokból származó kibocsátások 2005-ben megállapított értékének 3%-áig, ameddig nem születik nemzetközi megállapodás az éghajlatváltozással kapcsolatban. Ez a mennyiség a 2020-ra előirányzott csökkentési vállalás harmadának felel meg. Az egyes tagországok kvótáik fel nem használt részét átruházhatják más tagországokra.MILYEN VÁLTOZÁSOKAT EREDMÉNYEZHET EGY NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁS?Ebben a tekintetben az Európai Tanács a 2012 utáni időszakra vonatkozó globális és átfogó megállapodáshoz hozzájárulva támogatta az üvegházhatású gázok 1990-es szinthez viszonyított kibocsátásának 30%-os csökkentését 2020-ig előirányzó Európai Uniós célkitűzést, azzal a feltétellel, hogy más fejlett országok is hasonló mértékű kibocsátáscsökkentés mellett kötelezik el magukat, illetve abból a gazdaságilag magasabb fejlettségi szintű fejlődő országok is kötelezettségeik és képességeik szerint, megfelelő mértékben kiveszik a részüket.Az éghajlatváltozásra vonatkozó nemzetközi megállapodás megkötését követően módosítani kell a tagállamok üvegházatásúgáz-kibocsátási határértékeit a megállapodásban foglalt új közösségi vállalásokhoz igazodva. Az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó ambiciózusabb vállalások teljesítéséhez szükséges további csökkentések összes mennyisége megoszlik az EU ETS hatálya alá tartozó és az azon kívüli források között, mégpedig úgy, hogy az EU ETS hatálya alá nem tartozó forrásoknak ugyanolyan mértékben kell hozzájárulniuk a kibocsátások csökkentéséhez, mint amilyen mértékben a Közösség 2020-ra vállalt 20%-os kibocsátáscsökkentéséhez hozzájárultak.Az EU ETS hatálya alá nem tartozó források további kibocsátáscsökkentésére vonatkozó tagállami vállalások igazságos megosztása érdekében az egyes tagállamok az ilyen irányú kibocsátások közösségi összkibocsátáshoz viszonyított arányának megfelelően járulnak hozzá a Közösségnek az EU ETS hatálya alá nem tartozó forrásokkal kapcsolatban 2020-ra előirányzott, 20%-os egyoldalú kibocsátáscsökkentési vállalásaihoz.Növelni kell továbbá a harmadik országokban végzett projektekből származó kibocsátási egységek felhasználási kvótáit. A növekedés a nemzetközi megállapodásból fakadó további kibocsátáscsökkentési vállalások felével legyen egyenértékű. Az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi megállapodás létrejöttét követően a tagállamok – a közös állásfoglalásra is figyelemmel – kizárólag azon országok kibocsátási egységeit fogadhatják el, amelyek a megállapodást ratifikálták.AZ EU ETS HATÁLYÁT ÉRINTő ESETLEGES VÁLTOZÁSOK KÖVETKEZMÉNYEIAz EU ETS hatályát érintő mindennemű változtatáskor módosítani kell az e határozatban szabályozott források kibocsátásának maximális mennyiségét is a változtatásnak megfelelően.NYOMON KÖVETÉS, JELENTÉSTÉTEL, HITELESÍTÉSA tagállamok a 280/2004/EK határozat 3. cikke értelmében benyújtott éves jelentéseikben kötelesek beszámolni a 3. cikkben foglaltak végrehajtásából fakadó éves kibocsátások szintjéről, valamint a kibocsátási egységek 4. cikk szerinti felhasználásáról. A tagállamok ezenkívül 2016. július 1-je előtt jelentésben tájékoztatnak a tervezett haladásról.A Bizottság a 280/2004/EK határozat 5. cikke (1) bekezdésének értelmében benyújtott jelentésében értékeli, hogy a haladás elégségesnek bizonyul-e az ebben a határozatban foglalt kötelezettségvállalások teljesítéséhez.Az értékelés figyelembe veszi a közösségi szakpolitikákban és intézkedésekben bekövetkezett változásokat és a tagállamok által a 280/2004/EK határozat 3. és 5. cikkének megfelelően közölt adatokat.A 2013 után benyújtott értékeléseknek kétévente előrejelzést is kell tartalmazniuk arról, hogy milyen mértékű haladás várható a Közösségen belül és a tagállamokban az e határozat alapján fennálló kötelezettségek teljesítésének terén.A Bizottság jelentésben értékeli az ebben a határozatban foglaltak végrehajtását. A Bizottság fenti jelentését adott esetben a megfelelő javaslatokkal együtt 2016. október 31-ig megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.2008/0014 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAaz üvegházhatást okozó gázkibocsátásnak a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekrőlAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[4],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[5],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[6],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[7],mivel:1.  Az Egyesült Nemzetek éghajlatváltozási keretegyezménye, amelyet az Európai Közösség az Egyesült Nemzetek éghajlatváltozási keretegyezményének megkötéséről szóló, 1993. december 15-i 94/69/EK tanácsi határozattal[8] hagyott jóvá, végső célul az üvegházhatást okozó gázok légköri koncentrációinak olyan szinten történő stabilizálását tűzte ki, amely megakadályozza az éghajlat rendszerébe való veszélyes mértékű emberi beavatkozást.2.  A Közösség álláspontja szerint, melynek legutóbb a Környezetvédelmi Tanács 2007. november 7-i, brüsszeli ülésén adott hangot, e célkitűzés elérése érdekében az átfogó globális éves felszíni átlaghőmérséklet-növekedés nem haladhatja meg 2 °C-nál többel az iparosodás előtti mértéket, ami az üvegházhatású gázok globális kibocsátásának a 1990-es szinthez képest legalább 50%-os csökkentését jelenti. A kibocsátások ilyen mértékű csökkentése a gazdaság összes ágazatának részvállalását igényli. A fejlett országoknak a jövőben is ezen kezdeményezések élére kell állniuk, vállalva, hogy az üvegházhatást okozó gázkibocsátás mértékét az 1990-es szinthez képest együttesen 30 %-kal csökkentik 2020-ig.3.  E célkitűzés teljesítése érdekében az Európai Tanács 2007. március 8–9-én tartott brüsszeli ülésén a 2012 utáni időszakra vonatkozó globális és átfogó megállapodáshoz hozzájárulva támogatta az üvegházhatású gázok 1990-es szinthez viszonyított kibocsátásának 30%-os csökkentését 2020-ig előirányzó közösségi célkitűzést, azzal a feltétellel, hogy más fejlett országok is hasonló mértékű kibocsátáscsökkentésre vállalnak kötelezettséget, illetve ahhoz a gazdaságilag magasabb fejlettségi szintű fejlődő országok is felelősségeik és képességeik szerint, megfelelő mértékben hozzájárulnak.4.  Az Európai Tanács hangsúlyozta a Közösség arra irányuló törekvését, hogy Európa gazdasága nagy energiahatékonysággal, ugyanakkor alacsony szintű üvegházhatásúgáz-kibocsátás mellett működjön, és úgy határozott, hogy a 2012 utáni időszakra vonatkozó globális és átfogó megállapodás létrejöttéig, valamint a nemzetközi tárgyalásokon kialakított álláspont fenntartásával a Közösség határozottan és egyoldalúan vállalja, hogy az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását 2020-ig az 1990-es szinthez képest legalább 20%-kal csökkenti.5.  Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[9] létrehozta az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeinek Közösségen belüli kereskedelmi rendszerét, amely a gazdaság bizonyos ágazatait érinti. Az üvegházhatást okozó gázok 1990-es kibocsátási szintjéhez viszonyított 20%-os csökkentésének 2020-ra előirányzott költséghatékony megvalósítása a gazdaság összes ágazatának részvállalását igényli. A tagállamoknak ezért további szakpolitikai követelményeket és intézkedéseket kell érvényesíteniük annak érdekében, hogy a 2003/87/EK irányelv hatálya alá nem tartozó források üvegházhatásúgáz-kibocsátását tovább korlátozzák.6.  Az egyes tagállamok vállalásainak mértékét az üvegházhatású gázok 2005-ös kibocsátási szintje alapján kell meghatározni, amely a legutolsó rendelkezésre álló, hiteles adat az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozóan.7.  A tagállamok kibocsátáscsökkentési vállalásait a szolidaritás elve és a Közösség egészén belüli fenntartható gazdasági növekedés kívánalma alapján kell meghatározni, figyelembe véve az egyes tagállamok egy főre jutó relatív GDP-jét. Azokban a tagállamokban, amelyekben jelenleg viszonylag alacsony az egy főre jutó GDP és ezért nagyarányú GDP-növekedéssel számolnak, az üvegházhatást okozó gázok 2005. évi kibocsátásának szintjéhez képest engedélyezni kell a kibocsátás mértékének növelését, ám a növekedésnek a Közösség átfogó csökkentési kötelezettségvállalásának keretén belül kell maradnia. Azokban a tagállamokban, amelyekben jelenleg viszonylag magas az egy főre jutó GDP, csökkenteni kell az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását a 2005. évi kibocsátás szintjéhez képest.8.  A Közösség egyoldalú kötelezettségvállalásának teljesítése irányában tett tagállami vállalások igazságos megosztása érdekében egyetlen tagállammal szemben sem támasztható olyan elvárás, hogy 2020-ra a 2005-ös szinthez képest 20%-nál nagyobb mértékben csökkentse kibocsátásainak mértékét, ugyanakkor egyetlen tagállam számára sem engedélyezett, hogy 2020-ig a 2005-ös szinthez képest 20%-nál nagyobb mértékben növelje a kibocsátást. Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását a 2013 és 2020 közötti időszakban kell csökkenteni. A tagállamok egy adott évben előre beszámíthatják az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatban meghatározott kvótáik 2%-ának megfelelő mennyiséget, illetve átvezethetik az adott évben fel nem használt kibocsátási kvótáikat a következő évre.9.  A kötelezettségek rugalmas tagállami szintű teljesítése és a fenntartható fejlődés, különösen a fejlődő országok fejlődésének elősegítése, valamint a befektetői biztonság növelése érdekében a Közösség bizonyos mértékig továbbra is elismeri a harmadik országok üvegházhatású gázkibocsátásainak csökkentését szolgáló projektekből származó kibocsátási egységeket mindaddig, amíg az éghajlatváltozásról szóló nemzetközi megállapodás meg nem születik. A tagállamok feladata biztosítani, hogy a kibocsátási egységek megvásárlására vonatkozó politikáik a projektek lehető legegyenletesebb földrajzi eloszlását eredményezzék, és nagymértékben hozzájáruljanak az éghajlatváltozással kapcsolatos jövőbeni nemzetközi megállapodás létrejöttéhez.10.  A tagállamok így fel tudják majd használni a 2008–2012-es időszakban végrehajtott csökkentésekért kiadott üvegházhatásúgáz-kibocsátási egységeket, amelyek a tagállamok mindegyike által az ebben az időszakban elfogadott projekttípusokból származnak. A tagállamok szintén fel tudják használni az említett időszakot követően végzett projektekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátási egységeket, amelyeket a 2008–2012-es időszakban bejegyeztek és végrehajtottak, és amelyek ebben az időszakban a tagállamok mindegyike által jóváhagyott projekttípusokból (projektkategóriából) származnak.11.  Rendkívül kevés tiszta fejlesztési mechanizmussal (CDM) kapcsolatos projekt valósult meg a legkevésbé fejlett országokban (LDC-országok). Tekintettel arra, hogy a Közösség a CDM-projektek igazságos elosztását támogatja, többek között az éghajlatváltozás elleni globális szövetség[10] keretén belül is, indokolt garantálni a legkevésbé fejlett országokban a 2008–2012-es időszak után indított projektekből származó kibocsátási egységek elfogadását azon projekttípusok esetében, amelyeket a 2008–2012-es időszakban az összes tagállam jóváhagyott. Az elfogadás gyakorlatával egészen 2020-ig, illetve ha ennél korábban megszületik, egy esetleges közösségi megállapodás megkötéséig kell élni.12.  A fejlődő országok ez irányú rugalmasságának növelése és fenntartható fejlődésének elősegítése érdekében a tagállamoknak biztosítani kell a Közösség és a harmadik országok között létrejött megállapodások nyomán végrehajtott projektekből származó további kibocsátási egységek felhasználhatóságát. A vállalások közös végrehajtását (JI) célzó projektek az egyes fejlett országokhoz rendelt egységek számát meghatározó nemzetközi éghajlatváltozási megállapodás hiányában 2012 után nem folytathatók. Az ilyen projektekből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátási egységeket azonban a jövőben is el kell ismerni a harmadik országokkal kötött megállapodások alapján.13.  Fontos, hogy a tagállamok a későbbiekben is fel tudják használni a CDM-egységeket, mert így 2012 után is biztosítható ezek piaca. A piac működése és az üvegházhatású gázok Közösségen belüli kibocsátásának további csökkentése, s ezáltal a Közösség megújuló energiaforrásokkal, energiabiztonsággal, innovációval és versenyképességgel kapcsolatban megfogalmazott céljainak teljesítése érdekében javasoljuk, hogy a tagállamok számára mindaddig legyen engedélyezett a harmadik országokban végzett kibocsátáscsökkentési projektek kibocsátási egységeinek éves beszámítása az egyes tagországokban a 2003/87/EK irányelv hatálya alá nem tartozó forrásokból származó kibocsátások 2005-ben megállapított értékének 3%-áig, ameddig nem születik nemzetközi megállapodás az éghajlatváltozással kapcsolatban. Ez a mennyiség a 2020-ra előirányzott csökkentési vállalás harmadának felel meg. A tagországok e mennyiség fel nem használt részét átruházhatják más tagországokra.14.  Az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi megállapodás megkötését követően a tagállamok – a közös állásfoglalásra is figyelemmel – kizárólag azon országok kibocsátási egységeit fogadhatják el, amelyek a megállapodást ratifikálták.15.  Az ebben a határozatban foglaltak teljesítésének menetét évente értékelni kell az üvegházhatást okozó gázok Közösségen belüli kibocsátásának nyomon követését szolgáló rendszerről és a Kiotói Jegyzőkönyv végrehajtásáról szóló, 2004. február 11-i 280/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[11] értelmében benyújtott jelentések alapján. Kétévente fel kell mérni a tervezett haladást, 2016-ban pedig teljes körűen értékelni kell a határozatban foglalt kötelezettségek végrehajtásának eredményeit.16.  A 2003/87/EK irányelv hatályát érintő mindennemű változtatáskor módosítani kell az irányelvben nem szabályozott források kibocsátásának maximális mennyiségét is a változtatásnak megfelelően.17.  Az éghajlatváltozásra vonatkozó nemzetközi megállapodás létrejöttét követően módosítani kell a tagállamok üvegházatásúgáz-kibocsátási határértékeit a megállapodásban foglalt új közösségi vállalások alapján, figyelembe véve a tagállamok közötti szolidaritás és a Közösség egészén belüli fenntartható növekedés kívánalmát. A harmadik országokban végzett kibocsátáscsökkentési projektek nyomán szerzett kibocsátási egységek tagállamok által felhasználható mennyiségét a 2003/87/EK irányelv hatálya alá nem tartozó forrásokból származó további kibocsátáscsökkentések legfeljebb 50%-ával kell növelni.18.  A 280/2004/EK határozatban rögzített kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék használatával és a 2003/87/EK irányelv szerint kijelölt központi tisztviselő alkalmazásával gondoskodni kell az e határozat végrehajtásával kapcsolatos minden ügylet pontos feldolgozásáról és könyveléséről.19.  Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatnak[12] megfelelően kell elfogadni. A Bizottságra különösen azokat a hatásköröket kell átruházni, amelyek a nemzetközi megállapodás aláírását követően felhatalmazzák a tagállamok kibocsátási határértékeinek módosítására vonatkozó intézkedések, a megállapodásnak megfelelő további projekttípusok használatára vonatkozó intézkedések, valamint az ezzel a határozattal összefüggésben végrehajtott ügyletek ellenőrzéséhez szükséges intézkedések elfogadására. Mivel az említett intézkedések általános hatályúak, és céljuk ezen határozat nem lényegi elemeinek módosítása, illetve ezen határozatnak új, nem lényegi elemekkel történő kiegészítése vagy módosítása útján történő bővítése, ezeket az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.20.  Mivel ezen határozat célkitűzéseit tagállami szinten nem lehet kielégítően megvalósítani, és mivel azok nagyságrendjükre és hatásaikra tekintettel közösségi szinten könnyebben megvalósíthatók, a Közösség a szubszidiaritásnak a Szerződés 5. cikkében meghatározott elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az ugyanazon cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az említett célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikk TárgyEz a határozat a tagállami szerepvállalás meghatározásának szabályait rögzíti a 2003/87/EK irányelv hatálya alá nem tartozó üvegházhatásúgáz-kibocsátási forrásokkal kapcsolatban a 2013 és 2020 közötti időszakra vonatkozó közösségi kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalások teljesítésének vonatkozásában.2. cikk FogalommeghatározásokE rendelet alkalmazásában a 2003/87/EK irányelv 3. cikkében megállapított fogalommeghatározások érvényesek.Ezen túlmenően „üvegházhatású gázok kibocsátása” alatt a szén-dioxid (CO2), a metán (CH4), a dinitrogén-oxid (N2O), a fluorozott szénhidrogének (HFC), a perfluor-szénhidrogének (PFC) és a kén-hexafluorid (SF6) szén-dioxid-egyenértékben kifejezett kibocsátása értendő, a 2003/87/EK irányelv szerint meghatározott forrásokból.3. cikk A 2013–2020 közötti időszakra vonatkozó kibocsátási szintek21.  A kibocsátások ebben a cikkben előírt szintjének további csökkentését eredményező nemzetközi éghajlatváltozási megállapodás létrejöttéig az egyes tagállamok 2020-ig az ezen határozat mellékletében a 2005-ös kibocsátások alapján számukra megállapított arányban csökkentik a 2003/87/EK irányelv hatálya alá nem tartozó forrásokból származó üvegházhatású gázok kibocsátását.22.  A (3) bekezdés és a 4. cikk rendelkezéseinek megfelelően az egyes tagállamok gondoskodnak arról, hogy a területükön 2013-ban a 2003/87/EK irányelv hatálya alá nem tartozó forrásokból kibocsátott összes üvegházhatású gáz mennyisége ne haladja meg az ugyanezen forrásokból származó, és a 2003/87/EK irányelv és a 280/2004/EK határozat szerint bejelentett és hitelesített kibocsátások 2008-ban, 2009-ben és 2010-ben mért éves átlagos szintjét.A (3) bekezdés és a 4. cikk rendelkezéseinek megfelelően az egyes tagállamok évről évre lineárisan csökkentik az említett üvegházhatású gázok kibocsátását annak érdekében, hogy ezen kibocsátások szintje az adott tagállamban 2020-ban ne haladja meg a mellékletben rögzített határértékeket.23.  A 2013 és 2019 közötti időszakban a tagállamok egy adott évben előrehozhatják a következő évről az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatban a (2) bekezdésben meghatározott kvótáik 2%-ának megfelelő mennyiséget. Amennyiben egy adott tagállam nem használja fel éves kibocsátási kvótáját, a fennmaradó mennyiséget átviheti a következő évre.4. cikk A projekttevékenységekből származó kibocsátási egységek felhasználása24.  Az éghajlatváltozásról szóló jövőbeni nemzetközi megállapodás hatályba lépéséig a tagállamok a 3. cikkben az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésével kapcsolatban meghatározott kötelezettségeik teljesítéséhez az alábbi kibocsátási egységeket használhatják fel:a) A hitelesített kibocsátáscsökkentők (CER) és a kibocsátáscsökkentési egységek (ERU), amelyeket a 2003/87/EK irányelv értelmében a 2008–2012-es időszakra a tagállamok mindegyike által jóváhagyott projekttípusokból származó és 2012. december 31-ig végrehajtott kibocsátáscsökkentéssel kapcsolatban adtak ki;b) A 2013. január 1-jétől végrehajtott kibocsátáscsökkentéssel kapcsolatban kiadott hitelesített kibocsátáscsökkentők (CER), amelyeket 2008 és 2012 között jegyeztek be azon projekttípusok vonatkozásában, amelyeket a 2003/87/EK irányelv értelmében a 2008–2012-es időszakra a tagállamok mindegyike jóváhagyott;c) A legkevésbé fejlett országokban végrehajtott kibocsátáscsökkentő projektekből eredő kibocsátáscsökkentés nyomán kiadott hitelesített kibocsátáscsökkentők (CER) azon projekttípusok vonatkozásában, amelyeket a 2003/87/EK irányelv értelmében a 2008–2012-es időszakra a tagállamok mindegyike jóváhagyott. Mindezek 2020-ig, illetve ha ennél az időpontnál korábban létrejön, a Közösséggel kötött megállapodás ratifikálásáig használhatók fel;A tagállamok feladata biztosítani, hogy a kibocsátási egységek megvásárlására vonatkozó politikáik a projektek lehető legegyenletesebb földrajzi eloszlását eredményezzék és hozzájáruljanak az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi megállapodás létrejöttéhez.25.  Az (1) bekezdésben foglaltakon túl és amennyiben az éghajlatváltozásról szóló nemzetközi megállapodás létrejötte késedelmet szenvedne, a tagállamok a 3. cikkben foglalt kötelezettségeik teljesítése érdekében további kibocsátási egységeket használhatnak fel a 2003/87/EK irányelv 11a. cikkének (5) bekezdésében említett megállapodásoknak megfelelő egyéb kibocsátáscsökkentő tevékenységekből vagy projektekből származó kibocsátási egységekből.26.  Az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi megállapodás létrejöttét követően a tagállamok kizárólag a megállapodást ratifikáló harmadik országok hitelesített kibocsátáscsökkentőit (CER) használhatják fel.27.  Az egyes tagállamokban a kibocsátási egységek (1), (2) és (3) bekezdésnek megfelelő felhasználása éves szinten nem haladja meg az egyes tagállamokban a 2003/87/EK irányelv hatálya alá nem tartozó forrásokból származó kibocsátások 2005-ben megállapított mennyiségének 3%-át.A tagországok e mennyiség fel nem használt részét átruházhatják más tagországokra.5. cikk A kötelezettségvállalások teljesítésében elért előrehaladás értékelése28.  A tagállamok a 280/2004/EK határozat 3. cikke értelmében benyújtott éves jelentéseikben beszámolnak a 3. cikkben foglaltak végrehajtásából fakadó éves kibocsátások szintjéről, valamint a kibocsátási egységek 4. cikk szerinti felhasználásáról.29.  A Bizottság a 280/2004/EK határozat 5. cikke (1) bekezdésének értelmében benyújtott jelentésében értékeli, hogy a haladás elégségesnek bizonyul-e az ebben a határozatban foglalt kötelezettségvállalások teljesítéséhez.Az értékelés figyelembe veszi a közösségi szakpolitikákban és intézkedésekben bekövetkezett változásokat és a tagállamok által a 280/2004/EK határozat 3. és 5. cikkének megfelelően közölt adatokat.A 2013. évre vonatkozó kibocsátási jelentésektől kezdődően az értékeléseknek kétévente előrejelzést is kell tartalmazniuk arról, hogy milyen mértékű előrehaladás várható a Közösségen belül és a tagállamokban az e határozat alapján fennálló kötelezettségek teljesítésének terén. A tagállamok 2016. július 1-je előtt jelentésben tájékoztatnak a várható haladásról.6. cikk Az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi megállapodás létrejöttekor életbe lépő módosítások30.  A Közösség éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi megállapodásának létrejöttekör, amely a 3. cikkben foglaltaknál nagyobb mértékű kötelező csökkentést eredményez, a (2), (3) és (4) bekezdésben foglaltak alkalmazandók.31.  Az (1) bekezdésben említett megállapodás létrejöttét követő évtől kezdődően a 3. cikk (1) bekezdése értelmében tovább kell csökkenteni a Közösségen belül a 2003/87/EK irányelv hatálya alá nem tartozó forrásokból származó üvegházhatású gázok kibocsátását. A csökkentés mértéke megfelel az összes forrásból származó kibocsátás további összes csökkentésére vonatkozóan a Közösség számára a nemzetközi megállapodásban előírt kötelezettségvállalás, valamint az üvegházhatást okozó gázok teljes kibocsátáscsökkentésével kapcsolatban 2020-ra előirányzott közösségi részvállalás szorzatának, mely utóbbihoz a tagállamok a 3. cikk értelmében a 2003/87/EK irányelv hatálya alá nem tartozó forrásokból származó üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésével járulnak hozzá.32.  Az egyes tagállamok a Közösség további csökkentési vállalásaihoz a 3. cikk értelmében a 2003/87/EK irányelv hatálya alá nem tartozó forrásokkal kapcsolatban 2020-ra előirányzott közösségi összkibocsátás csökkentésében teljesített vállalásaik arányában járulnak hozzá.A Bizottság a melléklet kibocsátási határértékeit az első albekezdésben foglaltaknak megfelelően módosítja. Az ezen határozat nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására vonatkozó intézkedést a 9. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.33.  A tagállamok növelhetik azoknak a 4. cikk (4) bekezdésében említett kibocsátáscsökkentési egységeknek a felhasználását, amelyek az (1) bekezdésben említett és az (5) bekezdés szerinti megállapodást ratifikáló harmadik országokból származnak a (2) bekezdésnek megfelelően végrehajtott további csökkentés legfeljebb 50%-ának erejéig.A tagországok e mennyiség fel nem használt részét átruházhatják más tagországokra.34.  A Bizottság a projektegységek további típusainak tagállami felhasználásáról, illetve a nemzetközi megállapodás értelmében létrejött egyéb mechanizmusok tagállami felhasználásáról rendelkező intézkedéseket fogad el.Az ezen határozat nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására vonatkozó intézkedéseket a 9. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.7. cikk A 2003/87/EK irányelv hatályának kiterjesztéseA határozat 3. cikkében meghatározott kibocsátás maximális mennyiségét a 2003/87/EK irányelv 11. cikke értelmében az üvegházhatású gázok kibocsátásával kapcsolatban kiadott kvótának megfelelően kell módosítani, amely a 2003/87/EK irányelvnek megfelelően a 2008–2012-es időszakra vonatkozó nemzeti kiosztási tervek végső bizottsági jóváhagyását követően az irányelvben meghatározott források terjedelmének módosításából ered.A Bizottság közzéteszi a módosított mennyiségi adatokat.8. cikk A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és a központi tisztviselő35.  A tagállamoknak a 280/2004/EK határozat 6. cikke értelmében létrehozott kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékei az ebben a határozatban foglalt ügyletek pontos nyilvántartását biztosítják. Az erre vonatkozó adatokat hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára.36.  A 2003/87/EK irányelv 20. cikke szerint kijelölt központi tisztviselőnek az e határozatnak megfelelően lebonyolított minden egyes ügyletet automatikusan ellenőriznie kell a független ügyleti jegyzőkönyv használatával, és amennyiben szükséges, a szabálytalanságok kizárása érdekében le kell állítania bizonyos ügyleteket. Az erre vonatkozó adatokat hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára.37.  A Bizottság elfogadja az (1) és a (2) bekezdésben foglaltak teljesítéséhez szükséges intézkedéseket.Az ezen határozat nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására vonatkozó intézkedéseket a 9. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.9. cikk Bizottság38.  A Bizottság munkáját a 280/2004/EK határozat 9. cikkével létrehozott éghajlatváltozási bizottság segíti.39.  Az e bekezdésre való hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel annak 8. cikkére is.10. cikk JelentéstételA Bizottságnak jelentésben kell értékelnie az ebben a határozatban foglaltak végrehajtását. A Bizottság a jelentését a megfelelő javaslatokkal együtt 2016. október 31-ig megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.11. cikk Hatályba lépésEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.12. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.az Európai Parlament részéről A Tanács részérőlaz elnök az elnökMELLÉKLET ÜVEGHÁZHATÁSÚ GÁZOK KIBOCSÁTÁSA AZ EGYES TAGÁLLAMOKBAN, A 3. CIKKNEK MEGFELELŐENAz egyes tagállamokban az üvegházhatású gázok kibocsátásának 2020-ra előirányzott határértékei a 2003/87/EK irányelv hatálya alá nem tartozó források 2005-ös kibocsátási szintjeihez viszonyítva | A 3. cikk alkalmazása nyomán 2020-ban megvalósuló kibocsátás az egyes tagállamokban (a CO2 egyenérték tonnájában kifejezve) |Belgium | -15% | 70954356 |Bulgária | 20% | 35161279 |Cseh Köztársaság | 9% | 68739717 |Dánia | -20% | 29868050 |Németország | -14% | 438917769 |Észtország | 11% | 8886125 |Írország | -20% | 37916451 |Görögország | -4% | 64052250 |Spanyolország | -10% | 219018864 |Franciaország | -14% | 354448112 |Olaszország | -13% | 305319498 |Ciprus | -5% | 4633210 |Lettország | 17% | 9386920 |Litvánia | 15% | 18429024 |Luxembourg | -20% | 8522041 |Magyarország | 10% | 58024562 |Málta | 5% | 1532621 |Hollandia | -16% | 107302767 |Ausztria | -16% | 49842602 |Lengyelország | 14% | 216592037 |Portugália | 1% | 48417146 |Románia | 19% | 98477458 |Szlovénia | 4% | 12135860 |Szlovákia | 13% | 23553300 |Finnország | -16% | 29742510 |Svédország | -17% | 37266379 |Egyesült Királyság | -16% | 310387829 |PÉNZÜGYI KIMUTATÁS1. A JAVASLAT CÍME:Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA az üvegházhatást okozó gázkibocsátásnak a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ GAZDÁLKODÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERETAz érintett szakpolitikai terület(ek) és a kapcsolódó tevékenység(ek):Szakpolitikai terület: 07 Környezet0703 tevékenységalapú költségvetés-tervezési tevékenységi kód: A Közösség környezeti politikájának és jogszabályainak végrehajtása3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban: BA-tételek)) beleértve a következő megnevezéseket:07 03 07 cikk – LIFE+ (környezetvédelmi célú pénzügyi eszköz — 2007–2013)3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:A 2009–2013 közötti időszakra a szükséges előirányzatokat a LIFE+ programra vonatkozóan már előirányzott forrásokból finanszírozzák. Mivel az átdolgozott rendelkezések csak 2013 után lépnek hatályba és nincs meghatározva a fellépés lezárásának napja, a javaslat a későbbiekben is hatással lesz az EU költségvetésére, legalábbis a tagállami kötelezettségvállalások (5. cikk) nyomon követésének és értékelésének, valamint a független ügyleti jegyzőkönyv (8. cikk) rendszeres frissítésének és vezetésének vonatkozásában.A 10. cikkben előírt kötelezettségvállalások végrehajtásának nyomon követéséhez és értékeléséhez szükséges minden további forrást az üvegházhatást okozó gázok Közösségen belüli kibocsátásának nyomon követését szolgáló rendszerről és a Kiotói Jegyzőkönyv végrehajtásáról szóló, 2004. február 11-i 280/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozatnak megfelelően kell biztosítani.A javaslatot kísérő pénzügyi kimutatásban szereplő pénzügyi hatáselemzés figyelembe veszi a független ügyleti jegyzőkönyvnek a 8. cikkben vázolt feladatok végrehajtásához szükséges módosításaival járó hatásokat, valamint későbbi frissítésének és vezetésének pénzügyi vonatkozásait.3.3. Költségvetési jellemzők (a táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető):Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | A pályázó országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |07 03 07 | Nem kötelező | diff. | Nincs | Nincs | Nincs | 2. fejezet |4. A FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE4.1. Pénzügyi források4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintésemillió EUR (három tizedesjegyig)Kiadás típusa | Szakasz száma | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014-ben és később | Összesen |Működési kiadások[13] |Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a | 0,750 | 0,750 |Kifizetési előirányzatok | b | 0,225 | 0,525 | 0,750 |A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[14] |Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | c | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 |TELJES REFERENCIAÖSSZEG |Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 0,000 | 0,750 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,750 |Kifizetési előirányzatok | b+c | 0,000 | 0,225 | 0,000 | 0,525 | 0,000 | 0,000 | 0,750 |A referenciaösszegbe nem beletartozó igazgatási kiadások[15] |Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5. | d | 0,059 | 0,059 | 0,059 | 0,059 | 0,059 | 0,059 | 0,351 |A referenciaösszegbe nem beletartozó, a személyi és kapcsolódó kiadásoktól eltérő kiadások (NDE) | 8.2.6. | e | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,300 |A fellépés indikatív összköltsége |TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 0,059 | 0,809 | 0,059 | 0,159 | 0,159 | 0,159 | 1,401 |TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 0,059 | 0,284 | 0,059 | 0,684 | 0,159 | 0,159 | 1,401 |A társfinanszírozás részletezéseAmennyiben a javaslat tartalmazza a tagállamok vagy más szervek által (kérjük, nevezze meg) biztosított társfinanszírozást, a társfinanszírozás becsült szintjét a lent szereplő táblázatban meg kell jelölni (további sorok hozzáadása lehetséges, ha a társfinanszírozás biztosítására különböző szerveket irányoztak elő):millió EUR (három tizedesjegyig)Társfinanszírozó szerv | n év | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 és később | Összesen |…………………… | f | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 |TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT társfinanszírozással | a+c+d+e+f |4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőségX A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.( A javaslat miatt a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[16] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatásX A javaslatnak nincs kihatása a bevételre.( A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:Megjegyzés: a bevételekre gyakorolt hatás számítási módszerére vonatkozó minden pontosításnak és észrevételnek külön mellékletben kell szerepelnie.millió EUR (egy tizedesjegyig)A fellépést megelőzően [n-1 év] | A fellépés után |A személyi állomány teljes létszáma | 0,5 A*/AD | 0,5 A*/AD | 0,5 A*/AD | 0,5 A*/AD | 0,5 A*/AD | 0,5 A*/AD |5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK5.1. A megvalósításra rövid vagy hosszú távon van-e szükségA határozatjavaslat a 8. cikkben arról rendelkezik, hogy a 2003/87/EK irányelv 20. cikke szerint kijelölt központi tisztviselőnek az e határozatnak megfelelően lebonyolított minden egyes ügyletet automatikusan ellenőriznie kell a független ügyleti jegyzőkönyv használatával, és amennyiben szükséges, a szabálytalanságok kizárása érdekében leállítani bizonyos ügyleteket. Az erre vonatkozó adatokat hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára.A Közösség jelenlegi független ügyleti jegyzőkönyve ellenőrzi, hogy a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék ügyletei összhangban vannak-e a Közösségi szabályozással. A kiotói kritériumok teljesítését az Egyesült Nemzetek független ügyleti jegyzőkönyve ellenőrzi. A 2012 utáni időszakra szóló nemzetközi megállapodás hiányában a Közösség független ügyleti jegyzőkönyvének ellenőrizni kell tudnia az ügyletek megfelelőségét az ebben a határozatban rögzített összes közösségi kritériumnak, és azokat össze kell tudnia egyeztetni egy esetleges nemzetközi megállapodás létrejötte után életbe lépő kritériumokkal is.5.2. A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiájaEU-szinten olyan rendszer biztosítása, amely a határozatjavaslatban foglalt kritériumokkal összevet minden ügyletet és kiszűri a szabálytalanságokat. A határozatjavaslat többek között rugalmasságra nyújt módot a harmadik országokban végrehajtott projekttevékenységekből származó kibocsátási egységek tagállamok közötti ügyletein keresztül.Működési kiadásról a közvetlen központi irányítástól függően a LIFE+ költségvetésének keretében rendelkeznek.5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók a tevékenységalapú irányítás keretébenCÉLA célként megfogalmazott elvárás az, hogy a Közösség kiszűrje a határozatjavaslat szerint végrehajtott összes ügylet szabálytalanságait annak érdekében, hogy biztosítsa azok megfelelőségét a határozatban rögzített kritériumokkal és az új nemzetközi megállapodás létrejöttekor életbe lépő kritériumokkal egyaránt.VÁRT EREDMÉNYEKA 2003/87/EK irányelv 20. cikke szerint kijelölt központi tisztviselő által vezetett független közösségi ügyleti jegyzőkönyv frissítése annak érdekében, hogy ellenőrizhető legyen az e határozatjavaslatnak, illetve az új nemzetközi éghajlatváltozási megállapodásban rögzített egyéb kritériumoknak megfelelően lebonyolított minden egyes ügylet szabályossága.Ennek teljesen automatizáltnak kell lennie, egyben biztosítania kell a vonatkozó adatok nyilvános hozzáférhetőségét.5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)X Központosított irányításX közvetlenül a Bizottság által( közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:( végrehajtó hivatalok( a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek( tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek( Megosztott vagy decentralizált irányítás( a tagállamokkal( harmadik országokkal( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)Megjegyzés:6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS6.1. Felügyeleti rendszerA Bizottság által a határozat végrehajtása céljából aláírt szerződéseknek rendelkezniük kell a Bizottság (vagy egy általa jóváhagyott képviselő) által végzett felügyeletről és pénzügyi ellenőrzésről, illetve a Számvevőszék által – szükség esetén a helyszínen – végzett ellenőrzésről.6.2. Értékelés6.2.1. Előzetes értékelésLásd az e javaslatot kísérő hatásvizsgálatot. A javasolt intézkedés gazdasági, társadalmi, egészségügyi és környezeti hatásait értékelték.6.2.2. Az időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)A független ügyleti jegyzőkönyv javasolt módosításai építenek a rendszer 2005–2007 közötti működésének tapasztalataira.6.2.3. A jövőbeni értékelések feltételei és gyakoriságaA javaslatban foglaltak végrehajtásának menetét és a rendelkezésre bocsátott források indokoltságát az igazgatási tervhez kapcsolódóan évente értékelni kell.7. csalás elleni intézkedésekA belső ellenőrzésre vonatkozó 14., 15., 16., 18., 19., 20., és 21., kötelező rendelkezések és az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletben meghatározott elvek teljes körűen alkalmazásra kerülnek.8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségeiKötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (három tizedesjegyig) készpénzfizetésre érvényes ár2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014+ |Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[18] (XX 01 01.) | A*/ AD | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |B*,C*/AST | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[19] |A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[20] |ÖSSZESEN | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása-  Az EU ETS hatálya alá nem tartozó kibocsátások vonatkozásában a Közösség egészére kiterjedő kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásának és vezetésének felügyelete független ügyleti jegyzőkönyvben a 2003/87/EK irányelv 20. cikkében előírtaknak megfelelően.8.2.3. A – jogszabályban meghatározott – személyi állomány eredete( A cserére vagy meghosszabbításra kerülő program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek( Az n. évi politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyekX A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának keretében igénylendő álláshelyek( Az érintett szolgálaton belül meglévő állomány felhasználásával átcsoportosítandó álláshelyek (belső áthelyezés)( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben az adott évre nem előirányozott állások8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05 – Igazgatási kiadások)millió EUR (három tizedesjegyig)Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014-ben és később | ÖSSZESEN |Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |belső |külső |Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás |8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségekmillió EUR (három tizedesjegyig)A személyi állomány fajtája | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 és később |Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | 0,059 | 0,059 | 0,059 | 0,059 | 0,059 | 0,059 |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (adja meg a költségvetési tételt) |Személyi és kapcsolódó – a referenciaösszegbe NEM beletartozó – költségek összesen | 0,059 | 0,059 | 0,059 | 0,059 | 0,059 | 0,059 |Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak |A 8.2.1. pontban említett 1A*/AD tisztviselő szokásos bére 0,117 millió EUR. |Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány |Nincs |8.2.6. A referenciaösszegbe nem tartozó egyéb igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) |2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 és később | ÖSSZESEN |XX 01 02 11 01 – Kiküldetések |XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák |XX 01 02 11 03 – Bizottságok[22] |XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk |XX 01 02 11 05 – Információs rendszerek |2 Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11) |3 Egyéb igazgatási jellegű kiadások XX.010301 (Az adatközpont berendezései, az adatközpont szolgáltatásai és működési kiadásai) | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,300 |A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli (a referenciaösszegbe NEM tartozó) igazgatási kiadások összesen | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,300 |Számítás – A referenciaösszegbe nem tartozó egyéb igazgatási kiadások |Tárhelyszolgáltatás az IT-rendszer számára az adatközpontban: évente 100 000 EUR 2012-től kezdődően. Az ide tartozó költségek magukban foglalják a közösségi független ügyleti jegyzék (CITL), illetve a Közösségi jegyzék bizottsági üzemeltetését, valamint a rendszer teljes működtetéséhez szükséges informatikai és kommunikációs eszközök beszerzését és karbantartását. A rendszer fejlesztésére és karbantartására vonatkozó költségek a 07 03 07 (LIFE +) költségvetési tételsor alá tartoznak – vö. 8.1. rész |A szükséges emberi és adminisztratív erőforrásokat az irányítást végző főigazgatóságnak az éves kiosztási eljárás keretében nyújtott erőforrásokból biztosítják.[1] HL L 33., 1994.2.7., 11. o.[2] Az Európai Parlament és a Tanács 2003. október 13-i 2003/87/EK irányelve az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról, HL L 275., 2003.10.25, 32. o. A 2004/101/EK irányelvvel (HL L 338., 2004.11.13., 18. o.) módosított irányelv.[3] A Bizottság Közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – Éghajlatváltozás elleni globális szövetség kiépítése az Európai Unió és az éghajlatváltozás által leginkább sebezhető szegény fejlődő országok között, COM(2007) 540 végleges, 2007.9.18.[4] HL C […]., […]., […]. o.[5] HL C […]., […]., […]. o.[6] HL C […]., […]., […]. o.[7] HL C […]., […]., […]. o.[8] HL L 33., 1994.2.7., 11. o.[9] HL L 275., 2003.10.25., 32. o. A 2004/101/EK irányelvvel (HL L 338., 2004.11.13., 18. o.) módosított irányelv.[10] A Bizottság Közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek – Éghajlatváltozás elleni globális szövetség kiépítése az Európai Unió és az éghajlatváltozás által leginkább sebezhető szegény fejlődő országok között, COM(2007) 540 végleges, 2007.9.18.[11] HL L 49., 2004.2.19., 1. o.[12] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[13] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.[14] A(z) xx cím xx 01 04. jogcímcsoport alá tartozó kiadások.[15] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoportokon kívüli kiadások.[16] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.[17] Szükség esetén, ha a fellépés időtartama hat évnél hosszabb, további oszlopokkal bővíthető.[18] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[19] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[20] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.[21] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó hivatal(ok)ra vonatkozó pénzügyi kimutatásra.[22] Adja meg a bizottság típusát, valamint azt a csoportot, amelyhez tartozik.