               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.7.11.
            COM(2019) 330 final
            2019/0152(COD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó, „Európa innovációs tehetségének és kapacitásának fellendítése” című stratégiai innovációs tervéről
            (EGT-vonatkozású szöveg)
            {SEC(2019) 275 final} - {SWD(2019) 330 final} - {SWD(2019) 331 final}

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az Európai Innovációs és Technológiai Intézetet (EIT) a 294/2008/EK rendelet
                  1
                hozta létre 2008-ban. Jelentős társadalmi kihívásokat kíván kezelni azáltal, hogy az oktatás, a kutatás és az innováció tudásháromszögének integrálása révén javítja az Unió innovációs kapacitását és teljesítményét. Az EIT e célokat elsősorban tudományos és innovációs társulásain (TIT-ek) keresztül éri el.

               A 2021–2027 közötti időszakban az Európai horizont lesz az EIT-t finanszírozó uniós program. Az EIT szerves része az Európai horizont keretprogram létrehozásáról szóló bizottsági javaslatnak
                  2
               , és a program „Innovatív Európa” pillérét alkotó három elem egyike. Az Európai horizont keretprogramról szóló javaslat meghatározza az EIT-nek a következő többéves pénzügyi keretre (a továbbiakban: TPK) vonatkozó költségvetését, indokolását, hozzáadott uniós értékét, beavatkozási területeit és tevékenységének főbb irányvonalait. Az Európai horizontról szóló javaslat azonban önmagában nem teremt jogalapot az EIT 2021 utáni működésére. Az EIT jogalapja továbbra is az EIT-rendelet, amely meghatározza küldetését, fő feladatait és működési keretét.

                  Továbbá az EIT-rendelet 17. cikke előírja, hogy a Bizottság hétévente stratégiai innovációs tervre irányuló javaslatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amelyben az EIT számára meghatározza az elsőbbséget élvező területeket és a hosszú távú stratégiát, valamint a pénzügyi igényeket. A stratégiai innovációs tervnek ezért összhangban kell lennie az alkalmazandó kutatási és innovációs keretprogrammal
                     3
                  . A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozóan a stratégiai innovációs tervnek ezért összhangot kell biztosítania az Európai horizont keretprogram célkitűzéseivel, a program többéves stratégiai tervezésével, ellenőrzésével és egyéb követelményeivel, valamint szinergiákat kell előmozdítania más releváns programokkal.

                  Az EIT 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó új stratégiai innovációs tervére irányuló javaslatot ezért az EIT-rendelet átdolgozására irányuló javaslattal egyidejűleg terjesztjük elő.

                  Az EIT 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó stratégiai innovációs terve meghatározza az EIT számára a fenti időszakra vonatkozóan elsőbbséget élvező területeket, az EIT stratégiáját és pénzügyi igényeit, és meghatározza, hogy az EIT hogyan járul hozzá az Európai horizont keretprogram célkitűzéseihez. Felvázolja továbbá a tervezett felsőoktatási, kutatási és innovációs tevékenységeket, valamint a kapcsolódó költségvetési bontást. A következő programozási időszakra vonatkozóan meghatározza az új TIT-ek kiválasztásának és kijelölésének időbeni ütemezését.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               Az EIT az Európai horizont keretprogram szerves része, a keretprogram III. pillérének („Innovatív Európa”) egyik alkotóeleme. Ugyanakkor szinergiákat és kiegészítő jelleget biztosítunk az EIT és a program más alkotóelemei között is. Az EIT a TIT-ek révén hozzá fog járulni a II. pillért („Globális kihívások és európai ipari versenyképesség”) és az I. pillért („Kiváló tudomány”) érintő globális kihívások kezeléséhez is.

                  Az Európai horizont keretprogram szerinti többéves stratégiai tervezés biztosítja, hogy az Európai horizont keretprogram alá tartozó összes tevékenység – ideértve az EIT TIT-jeit is, amelyek intézményesített európai partnerségek – hatékonyan össze legyen hangolva. Ebben az összefüggésben az Európai horizont keretprogramról szóló javaslat hangsúlyozza, hogy „az EIT keretében létesítendő TIT-ekre irányuló, az EIT-rendeletnek megfelelően benyújtott javaslatok az EIT stratégiai innovációs tervében kapnak helyet, a stratégiai tervezési folyamat eredményeinek és a »Globális kihívások és európai ipari versenyképesség« pillér prioritásainak figyelembevételével”.

                  Együttműködés jön létre az EIT és az Európai Innovációs Tanács (EIC) között a tevékenységeik közötti átfedések elkerülése, valamint szinergiák és nagyobb hatás biztosítása érdekében. Az EIC áttörést jelentő innovációkat fog azonosítani, fejleszteni és bevezetni, valamint támogatni fogja az európai és nemzetközi szinten piacteremtő innovációkat megvalósító innovatív cégek gyors felfuttatását. Az EIT eközben a tudásháromszög integrálása és az innovációs ökoszisztémák támogatása révén fog hozzájárulni Európa innovációs kapacitásának fejlesztéséhez.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               Az innovációs terv nemcsak a kutatást és innovációt támogató uniós keretprogrammal mozdít elő szinergiákat, hanem a vonatkozó többéves pénzügyi keret egyéb releváns uniós programjaival is. Megfelelő szinergiákat és kiegészítő jelleget biztosít különösen az EIT tevékenységei és más uniós kezdeményezések, szakpolitikák és eszközök között. Együttműködés folyik majd olyan programok és eszközök tekintetében, mint például az Erasmus, a digitális Európa, az európai strukturális és beruházási alapok, az InvestEU program vagy a Kreatív Európa. Az EIT és a TIT-ek nemzeti programokkal és kezdeményezésekkel kapcsolatos tevékenységeinek szinergiáit és egymást kiegészítő jellegét pedig a tagállami képviselői csoport megerősített szerepe fogja biztosítani.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az EUMSZ 173. cikke (XVII. cím) alapján az EU az iparpolitikában megosztott hatáskörrel rendelkezik. A 173. cikk (1) bekezdése értelmében az Európai Unió és a tagállamok biztosítják az uniós ipar versenyképességéhez szükséges feltételek meglétét. E célból – összhangban a nyitott és versengő piacok rendszerével – fellépésük arra is irányul, hogy elősegítsék az innovációs, kutatási és technológiafejlesztési politikákban rejlő ipari lehetőségek hatékonyabb kiaknázását. A 173. cikk (3) bekezdése szerint az Európai Parlament és a Tanács a 294. cikkben említett rendes jogalkotási eljárás keretében egyedi intézkedéseket hozhat a tagállamokban végrehajtott olyan fellépések támogatására, amelyek a kitűzött célok megvalósítására irányulnak, kizárva azonban a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek bármilyen harmonizációját. Ez a rendelkezés a jogalapja a jelenlegi EIT-rendeletnek és a 2014–2020-ra szóló innovációs tervnek.

               Az EIT tevékenységeinek javasolt megerősítése – többek között az oktatás és a regionális dimenzió területén – innovációvezérelt, és célja az EUMSZ 173. cikkében meghatározott célkitűzés megvalósítása.

               •Szubszidiaritás és arányosság

               A 2021–2027 közötti időszakra szóló stratégiai innovációs tervre irányuló javaslat tiszteletben tartja a szubszidiaritás és az arányosság elvét. Nem lépi túl az uniós célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket, és a nemzeti és regionális kezdeményezésekhez és megoldásokhoz képest egyértelmű uniós hozzáadott értéket képvisel a kutatás és innováció területein a méretgazdaságosság, valamint a beruházások hatóköre és gyorsasága tekintetében. Emellett az uniós fellépés nem ütközne a tisztán belföldi forgatókönyvekkel, és nem tenné szükségessé a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek harmonizációját.

               Az EIT egyedülálló módon képes az oktatási, kutatási, üzleti és egyéb érdekelt felek uniós szintű innovációs ökoszisztémáinak kiépítésére
                  4
               . Az EIT által támogatott együttműködési tevékenységek javítják a TIT-partnerek és -szervezetek tevékenységének, innovációjának és nemzetközivé válásának a minőségét, továbbá határokon átnyúló, multidiszciplináris hálózatok létrehozását teszik lehetővé, valamint több ágazatközi együttműködést és nagyobb földrajzi hatókört eredményeznek.

               Az EIT emellett az Európai horizont keretprogram egyetlen olyan eszköze, amelynek középpontjában az oktatás mint az innováció, a növekedés és a versenyképesség fő mozgatórugója áll.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               Külső értékelés

               A javaslat az EIT 2017. évben készült külső értékelésére épül, amely megerősítette, hogy az EIT létrehozása mögött meghúzódó indokok jogosak, és a tudásháromszög innovációvezérelt integrálásán alapuló modellje továbbra is releváns. Az EIT-modell az Unión belüli innovációs kapacitások olyan strukturális hiányosságait kívánja orvosolni (kulcsfontosságú tematikus területeken), mint például a korlátozott vállalkozási kultúra, a tudományos körök és az ipar közötti alacsony fokú együttműködés és a humánerőforrás elégtelen kibontakoztatása, és elő kívánja segíteni, hogy az innováció terén az EU felzárkózzon főbb versenytársaihoz.

               Nyilvános konzultáció

               Ez a javaslat figyelembe veszi az azon hatásvizsgálat részeként végzett nyilvános konzultáció eredményeit, amelyet az Európai Bizottság az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) létrehozásáról szóló rendelet (294/2008/EK) felülvizsgálatára és az EIT 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó új stratégiai innovációs tervére irányuló javaslatai alátámasztása céljából végzett. A nyilvános konzultáció az érdekelt felek széles körétől kívánt információkat, véleményeket és álláspontokat gyűjteni 1) az európai kutatási és innovációs térségben jelentkező kihívásokról és lehetőségekről, 2) az EIT szakpolitikai célkitűzésiről, valamint 3) a kihívások kezelését célzó szakpolitikai alternatívákról.

                  Hatásvizsgálat

               Ezt a javaslatot egy hatásvizsgálat támasztja alá, amely az EIT-rendelet (átdolgozás) módosítására irányuló javaslatra és az EIT 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó stratégiai innovációs tervére irányuló javaslatra egyaránt kiterjed.

               Az EIT-rendeletről készült hatásvizsgálat az Európai horizont keretprogrammal kapcsolatban végzett hatásvizsgálatra épül. A Szabályozói Ellenőrzési Testület „pozitív” véleményt bocsátott ki, és azt ajánlotta, hogy a Bizottság ismertesse bővebben i. az érdekelt felek különböző alternatívákkal kapcsolatban kifejezett véleményét, ii. az új finanszírozási modell végrehajtási mechanizmusait és iii. a regionális hatókört.

                  A hatásvizsgálat a következő szakpolitikai alternatívákat azonosította: alapforgatókönyv és két különböző alternatíva a hatásvizsgálatban kiemelt kérdések és technikai problémák megoldására.

                  Az 1. lehetőség, azaz az alapforgatókönyv az EIT tevékenységeinek a jelenlegi formában történő folytatása az Európai horizont keretprogramra irányuló javaslattal való összehangolás érdekében szükséges kiigazításokkal. A 2. alternatíva az alapforgatókönyvre épül. Ezenkívül az EIT működésének javítása érdekében számos technikai intézkedés elfogadását is tartalmazza, és új fellépést javasol a célból, hogy Európa-szerte előmozdítsa a vállalkozói ismeretek oktatását. A 3. alternatíva abban különbözik a 2. alternatívától, hogy minden tagállamban létrehozna egy EIT-platformot annak érdekében, hogy ezáltal az EIT tevékenységei Európa-szerte nagyobb hatást érjenek el.

                  Az előnyben részesített lehetőség a 2. alternatíva, mivel a rendelkezésre álló források és a legnagyobb gazdasági és társadalmi hatások figyelembevétele mellett ez biztosítja a legjobb egyensúlyt a kezdeményezés célkitűzéseinek megvalósítása terén. Ráadásul a következő programozási időszakban jelentős javulást hoz majd az EIT számára.

               •Alapjogok

               A Bizottság javaslata tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt elveket.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A javaslat költségvetési vonzatait, valamint a szükséges humán- és igazgatási erőforrásokat a pénzügyi kimutatás ismerteti részletesen.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

               A nyomon követés és az értékelés alapvető eszköz az EIT hatásának mérésére, és azokat a következő programozási időszakban tovább erősítik és folyamatosan javítják. A tudásháromszög integrációjára épülő modell jellegéből adódóan fontos lesz egy olyan nyomonkövetési keretet alkalmazni, amely minden releváns szinten rugalmasságot tesz lehetővé, és összhangot biztosít az Európai horizont általános célkitűzéseivel és az elérni kívánt hatásokkal.

                  Nyomon követés

               Az e javaslatot kísérő hatásvizsgálatban meghatározott valamennyi bemeneti és kimeneti tényezőt, eredményt és hatást mutatók segítségével követik nyomon. A legtöbb kategória esetében már léteznek ilyen mutatók. Amennyiben még nem, új mutatókat kell kidolgozni annak érdekében, hogy az EIT nyomon követhesse célkitűzései elérését.

               Ezzel párhuzamosan, valamint teljes mértékben tiszteletben tartva a meglévő nyomonkövetési eszközöket, szoros összhangra kell törekedni az EIT és az Európai horizont keretprogram tekintetében alkalmazott nyomonkövetési rendelkezések között. Az EIT például össze fogja hangolni nyomonkövetési eszközeit az Európai horizont keretprogram azon hatásútvonalaival, amelyek átfogóbban kívánnak foglalkozni a tudományos, gazdasági és társadalmi hatásmutatók szükségességével. Az EIT feladata lesz, hogy rendszeresen nyomon kövesse a TIT-ek működési teljesítményét, és folyamatosan kiigazítsa nyomonkövetési és jelentéstételi rendszereit. A nyomon követés eredményeit figyelembe fogják venni a TIT-ek üzleti tervezési folyamatainál, valamint az EIT-nek a költségvetés elosztására és a TIT-ekkel mint kedvezményezettekkel kötött partnerségi keretmegállapodások előkészítésére vonatkozó döntéshozatala során. A nyomon követés eredményeit folyamatosan figyelembe kell venni a szakpolitikai döntéshozatalnál.

               Az EIT szorosan nyomon fogja követni az Európai horizont keretprogram innovációs radar módszertanának alkalmazását, és fel fogja térképezni, hogy a TIT-ek hogyan aknázhatnák ki az innovációs radart az EIT nyomonkövetési tevékenységeinek javítása érdekében.

                  Értékelés

               Az EIT teljesítményének értékelését a Bizottság végzi majd a módosított EIT-rendelet követelményeivel összhangban, és azt figyelembe fogja venni az Európai horizont keretprogram átfogó félidős és utólagos értékelésénél. Ez az értékelés kiterjed az EIT és a program egyéb eszközei közötti szinergiák értékelésére is.

               A TIT-ek tekintetében egyedi mutatórendszert fognak alkalmazni a TIT-ek teljesítményének a következő programozási időszakban végzett (az új stratégiai innovációs tervre vonatkozó javaslatban részletezett) értékelésére. Ez a keret a jelenlegi és a korábbi mutatókból merít, és pótolja a meglévő teljesítménymérési rendszerben azonosított hézagokat és hiányosságokat. Összhangban van továbbá az Európai horizont keretprogram mutatórendszerével is.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               Az EIT 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó stratégiai innovációs terve hangsúlyozza, hogy az EIT hogyan járul hozzá az Európai horizont keretprogram, azaz az adott időszakra vonatkozó, kutatást és innovációt támogató uniós keretprogram célkitűzéseihez. Az innovációs terv meghatározza, hogy az EIT milyen fő erősségekre tudja alapozni jövőbeni stratégiáját, és rögzíti az abban kezelendő konkrét kihívásokat és kérdéseket. Az innovációs terv pontosítja továbbá az EIT szerepét az Európai horizont keretprogramban, és ismerteti kiegészítő jellegét az Európai horizont keretprogram különböző részeivel, többek között például az Európai Innovációs Tanáccsal.

               Az innovációs terv számos javítást tartalmaz a jelenlegi EIT-modellhez képest. E javítások az Európai horizont keretprogram szerinti európai partnerségekkel és az azokra irányadó szabályokkal való összehangolást, a jelenlegi finanszírozási modellnek az Európai Számvevőszék által ajánlott fejlesztését, valamint annak lehetővé tételét érintik, hogy az EIT együttműködési megállapodásokat kössön a TIT-ekkel a célból, hogy a korábbi TIT-ek partnerségi keretmegállapodásuk lejárta után is az EIT-közösség aktív tagjai maradhassanak.

                  Az innovációs terv külön is egyértelművé teszi az EIT-rendeletben megállapított elveket. Áttekintést nyújt az EIT célkitűzéseinek megvalósításához szükséges pénzügyi és emberi erőforrásokról. Egyértelmű nyomonkövetési és értékelési rendelkezéseket határoz meg az Európai horizont keretprogram és az EIT sajátosságainak figyelembevételével.

                  Továbbá egyértelmű célkitűzéseket vezet be egy újonnan indítandó támogatási és koordinációs fellépésre vonatkozóan. Ez az új fellépés a TIT-eken túl támogatni fogja az európai felsőoktatási intézmények vállalkozási és innovációs kapacitásfejlesztését, hogy jobban integrálódhassanak a helyi innovációs ökoszisztémákba. Az EIT-védjegy az EIT megerősített oktatási fókuszának részét fogja képezni.

                  Az EIT nagy hangsúlyt fog fektetni az olyan, több területet érintő intézkedésekre, mint például a kommunikáció, a bevált gyakorlatok azonosítása, kodifikálása és terjesztése, valamint a nemzetközi együttműködés. Az EIT számára egy másik kulcsfontosságú cselekvési terület az lesz, hogy a regionális innovációs programon (RIS) keresztül kiterjessze és megerősítse regionális hatókörét. A RIS különösen az alacsony innovációs teljesítményű tagállamok számára kínál majd lehetőségeket, és javítja hozzáférésüket az EIT-TIT-ekhez.

                  Az innovációs terv a kulturális és kreatív ágazatokat prioritásterületként jelöli meg egy új TIT számára, amelyre 2021-ben hirdetnek pályázati felhívást. 2024-ben egy második, új TIT-re irányuló pályázati felhívás várható, amennyiben az I. melléklet új, prioritásterületekkel módosul. Az innovációs terv más prioritásterületekkel is kiegészíthető, és azok nyomán további, új TIT-ekre irányuló pályázati felhívásokat lehet közzétenni, amennyiben további költségvetés áll az EIT rendelkezésére.

               2019/0152 (COD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó, „Európa innovációs tehetségének és kapacitásának fellendítése” című stratégiai innovációs tervéről

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 173. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozásáról szóló, 2008. március 11-i 294/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  5
                és különösen annak 17. cikkére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,

               rendes jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)A 294/2008/EK rendelet stratégiai innovációs terv (a továbbiakban: innovációs terv) elfogadásáról rendelkezik.

               (2)Az innovációs tervnek meg kell határoznia az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) számára az elsőbbséget élvező területeket és a hosszú távú stratégiát, továbbá értékelést kell tartalmaznia az EIT társadalmi-gazdasági hatásáról, valamint a legjobb innovációs hozzáadott érték nyújtására vonatkozó képességéről. Az innovációs tervnek figyelembe kell vennie az EIT nyomon követésének és értékelésének eredményeit.

               (3)Az innovációs tervnek tartalmaznia kell az EIT tevékenységei és más uniós kezdeményezések, eszközök és programok között fennálló potenciális és megfelelő szinergiák és kiegészítő jelleg elemzését.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet mellékletben foglalt, a 2021–2027. közötti időszakra vonatkozó stratégiai innovációs terve elfogadásra kerül.

               2. cikk

               Az innovációs terv végrehajtása az Európai Innovációs és Technológiai Intézetről szóló (EU) [.../...] rendeletnek
                  6
                megfelelően történik.

               3. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő  napon lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

               PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

               1.
                     A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

               1.1.
                     A javaslat/kezdeményezés címe

               1.2.
                     Az érintett szakpolitikai terület(ek) (Programklaszter)

               1.3.
                     A javaslat/kezdeményezés a következőre irányul:

               1.4.
                     A javaslat/kezdeményezés indoklása

               1.4.1.
                     Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) a kezdeményezés végrehajtásának részletes ütemtervével

               1.4.2.
                     Az Unió részvételéből származó hozzáadott érték (adódhat többek között a koordinációból eredő előnyökből, a jogbiztonságból, a fokozott hatékonyságból vagy a kiegészítő jellegből). E pontban „az Unió részvételéből származó hozzáadott érték” azt az uniós részvételből adódó értéket jelenti, amely többletként jelentkezik ahhoz az értékhez képest, amely a tagállamok egyedüli fellépése esetén jött volna létre.

               1.4.3.
                     Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

               1.4.4.
                     Egyéb releváns eszközökkel való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia

               1.5.
                     Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

               1.6.
                     Tervezett irányítási módszer(ek)

               1.7.
                     Tervezett irányítási módszer(ek)

               2.
                     IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

                  2.1.
                     A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

                  2.2.
                     Irányítási és kontrollrendszer(ek)

                  2.2.1.
                     Az irányítási módszer(ek), a finanszírozás végrehajtási mechanizmusai, a kifizetési módok és a javasolt kontrollstratégia indokolása

                  2.2.2.
                     A felismert kockázatokkal és a csökkentésükre létrehozott belső kontrollrendszerekkel kapcsolatos információk

                  2.2.3.
                     A kontroll költséghatékonyságának becslése és indokolása (a „kontroll költségei ÷ a kezelt kapcsolódó források értéke” hányados) és a hibakockázat várható szintjeinek értékelése (kifizetéskor és záráskor)

                  2.3.
                     A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

               3.
                     A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

                  3.1.
                     A többéves pénzügyi keret fejezete és a költségvetés javasolt új kiadási tétele/tételei

                  3.2.
                     A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

                  3.2.1.
                     A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

                  3.2.2.
                     Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás összefoglalása

                  3.2.3.
                     Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

                  3.3.
                     A bevételre gyakorolt becsült hatás

               PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

               1.
                     A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

               1.1.
                     A javaslat/kezdeményezés címe

                  Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet módosítása, valamint

                  Az Európai Parlament és a Tanács határozata az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó stratégiai innovációs tervének létrehozásáról

               1.2.
                     Az érintett szakpolitikai terület(ek) (Programklaszter)

                  Európai horizont kutatási és innovációs keretprogram (2021–2027)

               1.3.
                     A javaslat/kezdeményezés a következőre irányul:

               ◻ új intézkedés

               ◻ kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedés
                  7

               X jelenlegi intézkedés meghosszabbítása

               ◻ egy vagy több intézkedés összevonása vagy átalakítása egy másik/új intézkedéssé

               1.4.
                     A javaslat/kezdeményezés indoklása

               1.4.1.
                     Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)
                     a kezdeményezés végrehajtásának részletes ütemtervével

                  Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) az Európai horizont keretprogramra (2021–2027) irányuló bizottsági javaslat szerves részét képezi az „Innovatív Európa” pillérében, de külön jogalappal rendelkezik (az EIT-rendelet).

                  Az Európai horizont keretprogramról szóló javaslat
                     8
                   megerősítette, hogy az EIT és a TIT-ek fontos szerepet játszanak az EU innovációra vonatkozó stratégiai prioritásainak megvalósításában, illetve jelentősen hozzájárulnak ahhoz. A javaslat kiterjed az EIT 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó költségvetésére
                     9
                  , hatályára, hozzáadott értékére és fő tevékenységi területeire, egyúttal pedig kiemeli az EIT felülvizsgált szerepét, amelynek köszönhetően jobban hozzá tud járulni az Európai horizont keretprogram célkitűzéseihez.

                  A kezdeményezés célja, hogy az EIT-rendeletet összeegyeztethetővé tegye az Európai horizont keretprogrammal, és az elmúlt évek tanulságainak figyelembevételével javítsa az EIT működését. Célja továbbá, hogy új stratégiai innovációs tervet javasoljon, amely meghatározza az EIT 2021–2027-es időszakra vonatkozó stratégiáját és prioritásait, továbbá célkitűzéseit, kulcsfontosságú intézkedéseit, várt eredményeit és a szükséges forrásokat.

                  A 2021–2027-es időszakban az EIT átfogó küldetése az, hogy a tagállamok és az Unió innovációs képességének erősítésével hozzájáruljon Európa fenntartható gazdasági növekedéséhez és versenyképességéhez, még pedig azáltal, hogy előmozdítja és integrálja a legmagasabb színvonalú felsőoktatási, kutatási és innovációs folyamatokat.

                  Az EIT továbbra is elsősorban tudományos és innovációs társulásain (TIT-ek) – azaz egyedi társadalmi kihívások kezelésével foglalkozó nagy volumenű európai partnerségeken – keresztül működik. Tovább erősíti majd a TIT-eket körülvevő innovációs ökoszisztémákat azáltal, hogy elősegíti a tudásháromszög három oldalának integrációját. Mindegyik TIT megtartja az ún. helymegosztási központokon alapuló szervezeti felépítését; e helymegosztási központok a tudásháromszög szereplőit tömörítő földrajzi központok, amelyek földrajzi közelséget és szorosabb együttműködést tesznek lehetővé.

                  Az EIT olyan tevékenységeket fog végrehajtani, amelyek célja:

                  1.
                         Európa-szerte a fenntartható innovációs ökoszisztémák megerősítése;

                  2.
                        vállalkozói és innovációs készségek fejlesztésének előmozdítása az egész életen át tartó tanulás összefüggésében, valamint az uniós egyetemeknek a vállalkozói szellem előmozdítását célzó átalakítása;

                  3.
                        a globális kihívások kezelését célzó új megoldások piaci bevezetése.

                  Tevékenységeinek végrehajtása során az EIT szinergiákat fog kialakítani, és hozzáadott értéket fog teremteni az Európai horizont keretprogram keretében. A végrehajtás a TIT-ek támogatása és az EIT által koordinált tevékenységek révén valósul meg.

                  A TIT-ek támogatása:

                  Az EIT megszilárdítja a nyolc meglévő TIT-et azzal, hogy segíti, hogy növekedjenek és hatást fejtsenek ki, valamint végigkíséri a pénzügyi fenntarthatóságra való áttérésüket. Ez különösen vonatkozik a 2009-ben indított három TIT (az EIT Éghajlat, EIT Digital és EIT InnoEnergy) első hullámára, amelyek partnerségi keretmegállapodása 2024 után megszűnik.

                  Az EIT ezenkívül két új TIT-et fog indítani konkrét tematikus területeken a jövőben jelentkező globális társadalmi kihívások és igények kezelése céljából (2021-re és 2024-re tervezett pályázati felhívások).

                  Az EIT az alábbiak révén nyújt támogatást a tudásháromszög tevékenységeinek portfólióit vezető TIT-eknek:

                  1 – Oktatási és képzési tevékenységek erős vállalkozói összetevőkkel a tehetségek következő generációjának képzése céljából, ideértve az EIT-védjeggyel ellátott programok megtervezését és végrehajtását, különösen mester- és doktori szinten (EIT-védjegy);

                  2 – Innovációt támogató tevékenységek konkrét üzleti lehetőségeket kínáló termékek és szolgáltatások kifejlesztése céljából;

                  3 – Vállalkozások létrehozása és támogató tevékenységek, például olyan gyorsító rendszerek, amelyek segítik a vállalkozókat abban, hogy ötleteikből sikeres vállalkozásokat hozzanak létre, és felgyorsítják a növekedési folyamatot.

                  Az EIT által koordinált tevékenységek:

                  Az EIT támogatni kívánja, hogy a felsőoktatási intézmények jobban integrálódjanak az innovációs értékláncokba és ökoszisztémákba. Az EIT a TIT-eken keresztül támogatja, hogy a felsőoktatási intézmények és más kulcsfontosságú innovációs szereplők, mint például a vállalkozások, közös projektekben működjenek együtt a kapacitásfejlesztés stratégiai területein. A partnerek közös célokat tűznek ki, és kölcsönösen előnyös eredmények elérése érdekében együttműködnek. A fellépés biztosítja a következőket: inkluzív megközelítés a TIT-ek partnerein kívüli felsőoktatási intézmények bevonása érdekében; interdiszciplináris és ágazatközi megközelítés; valamint kapcsolat az Európai Bizottság intelligens szakosodási stratégiájával, releváns tematikus platformokkal és az EIT RIS-szel.

                  A regionális innovációs program és az EIT által koordinált új tevékenységek révén az EIT növelni fogja regionális innovációs hatókörét és a kapcsolódó hatást.

               1.4.2.
                     Az Unió részvételéből származó hozzáadott érték (adódhat többek között a koordinációból eredő előnyökből, a jogbiztonságból, a fokozott hatékonyságból vagy a kiegészítő jellegből). E pontban „az Unió részvételéből származó hozzáadott érték” azt az uniós részvételből adódó értéket jelenti, amely többletként jelentkezik ahhoz az értékhez képest, amely a tagállamok egyedüli fellépése esetén jött volna létre.

                  Az uniós szintű fellépés okai (előzetes):

                  Az innovációs kihívások jellege és nagyságrendje megkívánja a szereplők és az erőforrások európai szintű mobilizálását, ami a határokon átnyúló együttműködés erősítésével oldható meg. Le kell bontani a tudományágak közötti és az értékláncok mentén épült válaszfalakat, és támogatni kell az ismeretek és a szaktudás tényleges kicserélése, valamint a vállalkozói tehetség kifejlődése és bevonzása szempontjából kedvező környezet kialakítását.

                  Az Európai horizont hatásvizsgálata konkrét strukturális hiányosságokat tárt fel az EU innovációs kapacitásában, amelyeket uniós szinten kell kezelni, és ez lesz az EIT által nyújtott hozzájárulások középpontjában. Az európai felsőoktatási intézményeknek ösztönözniük kell a vállalkozói készséget, le kell küzdeniük a tudományágak közötti határokat, és az ipar és a tudományos világ között erős, nem diszciplináris együttműködést kell intézményesíteniük. A vállalkozói tehetséggel rendelkező személyek elérése, amihez a szakmai szolgáltatásokhoz, tőkéhez és piacokhoz való uniós szintű hozzáférés párosul, valamint az innovációs kulcsszereplők összehozása egy közös cél érdekében az innovációs ökoszisztéma kialakításának kulcsfontosságú alkotóelemei. Unió-szerte össze kell hangolni a törekvéseket annak érdekében, hogy létrejöjjön az uniós szinten összekapcsolt vállalkozói klaszterek és ökoszisztémák kritikus tömege. A beavatkozás ilyen nagyságrendje és mértéke meghaladja azt a szintet, amelyre a tagállamok önmagukban képesek lennének, ezért uniós szintű beavatkozást igényel.

                  Az Unió számára várható hozzáadott érték (utólagos)

                  Az EIT várhatóan teljesíteni fogja a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozóan az Európai horizont keretprogramra irányuló javaslatban felvázolt célkitűzéseit. Az EIT-be irányuló uniós beruházás konkrét előnyei a következőket eredményezik:

                  – együttműködést és innovációt serkentő új környezetek létrehozása;

                  – a tudományos világ és a kutatási szektor innovációs képességeinek erősítése;

                  – új vállalkozói nemzedék;

                  – innovatív vállalkozások létrehozása és fejlesztése;

                  – az EIT innovációs tevékenységeinek kiterjedtebb regionális hatóköre.

               1.4.3.
                     Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

                  Az EIT 2008-ben jött létre azzal a céllal, hogy az EU innovációs kapacitásának és teljesítményének javítása révén jelentős társadalmi kihívásokat kezeljen. Az EIT 2017-ben végzett félidős értékelése megállapította, hogy az EIT továbbra is nagyon releváns és egyértelmű uniós hozzáadott értéket képvisel. Nincs más olyan eszköz, amely az oktatási, kutatási, üzleti és egyéb érdekelt felek uniós szintű innovációs hálózatait építené ki.

                  Az EIT az üzleti szférából, a kutatás és az oktatás területéről érkező több mint 1200 partner részvételével létrehozta Európa innovációs ökoszisztémáját, 8 tudományos és innovációs társulás köré szerveződve, több mint 40 helymegosztási központtal. Az üzleti szférából (ipar, kkv-k és induló vállalkozások) érkező partnerek több mint 50 %-os aránya is azt mutatja, hogy az eszköz közel van a piachoz. Az EIT-közösség eredményei: több mint 600 új termék és szolgáltatás indult a piacon, több mint 1250 induló vállalkozás és innovatív vállalkozás részesült támogatásban, több mint 890 millió EUR összegű külső beruházásra került sor; és több mint 6 000 munkahely jött létre. Az EIT-védjeggyel ellátott mesterképzések mintegy 1700 diplomásának első csoportjai most lépnek be a munkaerőpiacra.

                  Az EIT független szervként való kialakítása lehetővé teszi, hogy rugalmas, önálló, üzletvezérelt és a döntéshozatalban agilis legyen. A támogatásnyújtás időtartama a „Horizont 2020” keretprogram átlag 6 hónapjához képest 4 hónap. A versenyeztetésen alapuló finanszírozásra, a pénzügyi fenntarthatóságra és az egyszerűsítésre vonatkozó szabályok innovációt mozdítanak elő a TIT-ekben. Az EIT igazgatási költségei nagyon alacsonyak, a teljes költségvetés kevesebb mint 2 % -át teszik ki, szemben a „Horizont 2020” keretprogram esetében jelentett átlag 4,6 %-kal.

                  A 2021–2027 közötti időszakra az EIT fő fejlesztései különösen a következőkre irányulnak:

                  – az eljárások további egyszerűsítése a TIT-ek hatékony irányítása céljából (pl. új társfinanszírozási mechanizmus bevezetése, a támogatások többéves jellege stb.);

                  – a felsőoktatási intézmények innovációs értékláncokba és ökoszisztémákba való hatékonyabb integrációjának támogatása;

                  – további globális kihívások kezelése 2 új TIT elindításával;

                  – a TIT-ek nyitottságának és átláthatóságának megerősítése, valamint összehangolásuk az Európai horizont keretprogramban az európai partnerségekre vonatkozóan javasolt új megközelítéssel;

                  – az EIT hatásának növelése regionális és helyi szinten, és különösen az alacsonyabb innovációs teljesítményű országokban

                  – az EIT fellépéseinek láthatóbbá tétele a tagállamokban és azokon túl;

                  – szinergiák és a kiegészítő jelleg növelése az Európai horizont keretprogram más eszközeivel, valamint egyéb uniós és tagállami eszközökkel.

               1.4.4.
                     Egyéb releváns eszközökkel való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia

                  Széles tevékenységi körére és sajátos szerepére építve az EIT megfelelő helyzetben van ahhoz, hogy szinergiákat teremtsen és kiegészítse a többi uniós programot vagy eszközt, többek között azáltal, hogy jobban támogatja a TIT-ek tervezési és végrehajtási tevékenységeit. Az alábbi nem kimerítő lista konkrét példákat tartalmaz arra, hogy az EIT közép és hosszú távon hogyan járul hozzá szinergiák megteremtéséhez az Európai horizont keretprogramon belül és azon túl.

                  Európai horizont: Erős szinergiák várhatók az EIT és a teljes Európai horizont keretprogram között. Az EIC-vel való szinergiák kulcsfontosságúak lesznek az Innovatív Európa pillér hatása, valamint az ökoszisztémák számára nyújtott támogatás szempontjából.

                  A [Globális kihívások és ipari versenyképesség] pillér keretében az EIT TIT-jei révén európai partnerségekkel működhet együtt, missziókhoz járulhat hozzá, keresletoldali intézkedéseket támogathat, valamint hasznosítási szolgáltatásokat nyújthat a technológiatranszfer fellendítése és a tematikus klaszterek vagy más európai partnerségek által elért eredmények kereskedelmi hasznosításának felgyorsítása érdekében.

                  Erasmus: Az Erasmus és az EIT szinergiákat hoz létre közösségeik között. Az együttműködés arra irányul, hogy a TIT-ek partneroktatási és -képzési intézményeiben részt vevő hallgatók számára hozzáférést biztosítson a TIT-ek nyári egyetemeihez vagy egyéb releváns képzési tevékenységekhez (például a vállalkozói szellem és az innovációmenedzsment terén), valamint kapcsolatokat létesítsen a TIT-ek öregdiák-hálózatával.

                  Lehetőség szerint szinergiák jönnek majd létre az európai egyetemek kezdeményezéssel, és ez a rendszerszintű hatás elérése érdekében áramvonalasíthatná az EIT oktatási és képzési tevékenységeit.

                  Digitális Európa program A TIT-ek helymegosztási központjai együtt fognak működni az európai digitális innovációs központokkal, hogy támogassák az ipar és a közszféra szervezeteinek digitális átalakulását.

                  Kohéziós politikai alapok (különösen az ERFA és az esb+-alapok): Az EIT TIT-ek helymegosztási központjaik révén előmozdítják a tudásháromszög szereplői (oktatás, kutatás, vállalkozások) és az irányító hatóságok közötti regionális és régióközi együttműködést, szinergiában az Európai Bizottság régióközi együttműködés terén folytatott munkájával és a kapcsolódó intelligens szakosodási prioritásokkal kapcsolatos beruházásokkal.

                  InvestEU: Az EIT TIT-ek együttműködésre törekednek az InvestEU Tanácsadó Platformmal annak érdekében, hogy technikai támogatást és segítséget nyújtsanak a TIT-ek által támogatott vállalkozásoknak a projektek előkészítéséhez, fejlesztéséhez és végrehajtásához.

                  Kreatív Európa: A program egy, a kulturális és kreatív iparágakkal foglalkozó jövőbeni TIT tevékenységeihez lesz kifejezetten releváns. A programmal erős szinergiák és komplementaritás jön létre olyan területeken, mint például a kreatív készségek, a munkahelyek és az üzleti modellek.

               1.5.
                     Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

               X határozott időtartam

               X
                     időtartam: 2021.[1.1]-től 2027.[12.31]-ig

               X
                     Pénzügyi hatás: 2021-től 2027-ig a kötelezettségvállalási előirányzatok esetében és 2021-től 2029-ig a kifizetési előirányzatok esetében.

               ◻ határozatlan időtartam

               beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig

               azt követően: rendes ütem

               1.6.
                     Tervezett irányítási módszer(ek)
                  10

               ◻ Bizottság általi közvetlen irányítás

               ◻ a Bizottság szervezeti egységein keresztül, ideértve az uniós küldöttségek személyzetét

               ◻
                     végrehajtó ügynökségen keresztül

               ◻ Megosztott irányítás a tagállamokkal

               X Közvetett irányítás a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatoknak a következőkre történő átruházásával:

               ◻ harmadik országok vagy az általuk kijelölt szervek

               ◻ nemzetközi szervezetek és ügynökségeik (nevezze meg)

               ◻ az EBB és az Európai Beruházási Alap

               X a költségvetési rendelet 70. és 71. cikkében említett szervek

               ◻ közjogi szervek

               ◻ magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervek, amennyiben megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtanak

               ◻ valamely tagállam magánjoga alapján működő, köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott és megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtó szervek

               ◻ az EUSZ V. címének értelmében a KKBP terén konkrét fellépések végrehajtásával megbízott, és a vonatkozó alap-jogiaktusban meghatározott személyek.

               Egynél több irányítási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban.

               2.
                     IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

               2.1.
                     A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

               Gyakoriság és feltételek

                  Az EIT olyan értékelési és nyomonkövetési keretet fog alkalmazni, amely minden releváns szinten rugalmasságot tesz lehetővé, és koherenciát biztosít az Európai horizont keretprogram általános célkitűzéseivel és az elérni kívánt hatásokkal. A célkitűzések konzisztens, következetes és hatékony kezelése érdekében visszajelzési spirálok állnak majd rendelkezésre a Bizottság, az EIT és a TIT-ek között .

                  NYOMON KÖVETÉS

                  Az EIT nyomon követését az alábbi szinteken hozzák létre:

                  1. Az EIT elsődleges feladata lesz, hogy nyomon kövesse működési költségvetésének – főként a TIT-ek révén történő – végrehajtását. A Bizottság részt vesz az EIT által kidolgozott vagy alkalmazott valamennyi releváns hatásvizsgálati és nyomonkövetési eszköz közös tervezésében annak érdekében, hogy összeegyeztethetőséget és összhangot biztosítson a teljes Európai horizont keretprogram nyomonkövetési rendszerével, ideértve a főbb hatásútvonalakat, az európai partnerségekre irányadó kritériumrendszert és a stratégiai tervezési folyamatot is.

                  Az EIT feladata lesz a TIT-ek operatív teljesítményének és eredményeinek rendszeres nyomon követése, valamint nyomonkövetési rendszerének folyamatos kiigazítása. E nyomon követés eredményei beépülnek majd a TIT-ek üzleti tervezési folyamataiba és az EIT döntéshozatalába a költségvetés elosztása, valamint a partnerségi keretmegállapodások és a TIT-ekkel mint kedvezményezettekkel kötött egyedi támogatási megállapodások előkészítése során.

                  2. Az EIT saját tevékenységeinek nyomon követése (a tevékenységek kimenetei, eredményei és hatásai) középtávra vonatkozó mennyiségi és minőségi mutatók alapján fog történni. Miután az EIT 2018 januárjában teljes pénzügyi autonómiát kapott, az EIT és a Bizottság (DG EAC) egyetértési megállapodást írtak alá, amely meghatározza a közöttük folyó együttműködés módozatait, valamint az Európai Unió általános költségvetéséből az EIT számára nyújtandó pénzügyi hozzájárulás részletes szabályait.

                  Az EIT tevékenységeinek e nyomon követése révén a mutatók elemzésével felmérhető, hogy mennyire valósult meg a stratégiai innovációs terv és az egységes programozási dokumentum. E nyomon követés felméri továbbá, hogy például az EIT hogyan teljesít a TIT-eknek való segítségnyújtás, az EIT által koordinált tevékenységekhez kapcsolódó projektek irányítása, a tudatosító és tájékoztató rendezvények intenzitása és hatóköre (a műhelymunkák és bevett gyakorlatokról tartott rendezvények száma), a terjesztés és nemzetközi tevékenységek, valamint az EIT-nek a tágabb értelemben vett európai szakpolitikai innovációs, kutatási és oktatási menetrendekre gyakorolt hatása tekintetében.

                  3.

                  Az EIT tevékenységeinek – ideértve a TIT-ek által irányított tevékenységeket is – időszakos értékelését a Bizottság 2023-ban és 2026-ban végzi el, az EIT-rendelettel és az Európai horizont keretprogramról szóló rendelettel összhangban. Ezek az értékelések felmérik az EIT-tevékenységek eredményességét, hatékonyságát, relevanciáját, koherenciáját és uniós hozzáadott értékét. Az értékelések független külső értékeléseken alapulnak, és az EIT és a program más részei közötti szinergiák biztosítása érdekében beépülnek majd az Európai horizont keretprogram átfogó félidős és utólagos értékelésébe. A Bizottság emellett bármikor további értékeléseket végezhet a stratégiai jelentőségű témákról vagy kérdésekről. Az EIT által tervezett tevékenységek más uniós programokkal való szinergiáit az EIT egységes programozási dokumentumának Bizottság általi értékelése révén kell biztosítani.

                  JELENTÉSTÉTEL

                  Az EIT az Európai Unió költségvetéséből támogatásban részesülő uniós szerv. A pénzügyi irányítás és ellenőrzés szempontjából az EIT-t a Szerződés által létrehozott más testületekhez hasonlóan kell kezelni. Ezt azt jelenti, hogy az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló intézményközi megállapodás
                     11
                   vonatkozik az EIT-re.

                  A nyomonkövetési rendszer végrehajtására vonatkozó jelentéstételt illetően:

                  Az EIT által évente elfogadott egységes programozási dokumentum többéves (n+3. év) munkaprogramot és éves (n+1. év) munkaprogramot tartalmaz. E munkaprogramok meghatározzák az n+1. évtől az n+3. évig tartó időszakra vonatkozó átfogó stratégiai programozást, beleértve a célkitűzéseket, a várt eredményeket, továbbá a célkitűzések és eredmények elérésének nyomon követését szolgáló teljesítménymutatókat. Ezen túlmenően az egységes programozási dokumentum tartalmazza többek között a következőket: a bevételeire és kiadásaira vonatkozó becslés; forrásprogramozási dokumentum; az uniós szerv ingatlanpolitikájára vonatkozó információk; hatékonyságnövelésre és szinergiákra vonatkozó stratégia; a szervezeti irányításra és a belső kontrollrendszerekre vonatkozó stratégia, amely magában foglalja a legutóbb aktualizált csalásellenes stratégiát, valamint az összeférhetetlenség, a szabálytalanságok és a csalások megelőzésére irányuló intézkedéseket.

                  • Az előző (n-1.) évre vonatkozó éves tevékenységi jelentés tartalmazni fogja az n-1. évre vonatkozó nyomonkövetési folyamat eredményeit, és ismerteti, hogyan és milyen mértékben sikerült elérni a célkitűzéseket. Az éves tevékenységi jelentésnek figyelembe kell vennie a TIT-ek előző (n-1.) évi tevékenységeiről készített költség- és teljesítési jelentéseket.

                  A TIT-ek jelentéstételi feltételeit a partnerségi keretmegállapodás és az éves támogatási megállapodások (teljesítési és költségjelentések) keretében határozták meg. A hatékonyság és a költséghatékonyság növelése érdekében, valamint az EIT által a támogatási megállapodások TIT-ek általi végrehajtása során szerzett tapasztalatok alapján számos egyszerűsítési intézkedésre fog sor kerülni a támogatáskezelési folyamatban, aminek fő célja a TIT-ek adminisztratív munkaterhének csökkentése és az összegyűjtött adatok minőségének javítása.

               2.2.
                     Irányítási és kontrollrendszer(ek)

               2.2.1.
                     Az irányítási módszer(ek), a finanszírozás végrehajtási mechanizmusai, a kifizetési módok és a javasolt kontrollstratégia indokolása

                  Mivel az EIT az Európai horizont keretprogramba teljes mértékben integrálódott szerv, a finanszírozás végrehajtási mechanizmusai, a kifizetési módok és a javasolt ellenőrzési stratégia összhangban állnak az Európai horizont keretprogramban szereplőkkel annak biztosítása céljából, hogy a kedvezményezettekre és az érdekelt felekre következetes megközelítés vonatkozzon a támogathatósági szabályok és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás tekintetében.

                  Az EIT 2014 és 2020 közötti teljesítménye következetesen 2 % alatti hibaaránnyal egyike a legjobbaknak a kutatási családban, és egyedi kialakítása miatt az alacsony hibaarányokat egy olyan ellenőrzési megközelítéssel ötvözi, amely a kiszervezés körültekintő alkalmazásával alacsony szinten tartja az ellenőrzési költségeket, miközben fenntartja a hatékonyságot és az eredményességet.

               2.2.2.
                     A felismert kockázatokkal és a csökkentésükre létrehozott belső kontrollrendszerekkel kapcsolatos információk

                  Figyelembe véve az európai költségvetés hatékony és eredményes kezelésének egyértelmű szükségességét, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosítása érdekében az EIT olyan belső kontrollrendszert vezetett be, amely észszerű biztosítékot nyújt arra, hogy a többéves kiadási időszak során a hibaarány az Európai horizont keretprogramban javasolt határértékeken belül, sőt alatta maradjon.Az EIT belsőkontroll-kerete felhasználja továbbá a következőket: a Bizottság belsőkontroll-standardjai, az EIT saját eljárásai, a TIT-ek EIT által finanszírozott kiadásai 100 %-ának előzetes ellenőrzése, könyvvizsgálói igazolások, a költségelszámolási módszerek előzetes hitelesítése, a kérelmekből vett minta utólagos ellenőrzése, a projektek eredményei és a külső értékelés.

                  Az EIT rendelkezik az EIT feladatainak ellátásához szükséges szervezeti felépítéssel, belső irányítási és kontrollrendszerekkel és eljárásokkal. Ezt a Bizottság által meghatározott egyenértékű standardok alapján az igazgatótanács által elfogadott standardoknak megfelelően végezték el, és kellően figyelembe vették az irányítási környezettel és a finanszírozott intézkedés természetével kapcsolatos kockázatokat.

                  A kockázatkezelési gyakorlatra évente kerül sor az EIT valamennyi tevékenységének végrehajtásával kapcsolatos kockázatok csökkentése érdekében. Ebben az összefüggésben a belsőkontroll-keret kialakításakor az EIT-nek figyelembe kell vennie a végrehajtott tevékenységek kockázatait, a lakosság egyedi jellemzőit és a kedvezményezettek ismétlődését, az odaítélt támogatások gyakoriságát, az ügyletek méretét, valamint a finanszírozás átfedésének elkerülését.

                  A 2014-től bevezetett számos egyszerűsítő intézkedésnek köszönhetően csökkentek a hibaarányok. Az EIT-támogatások utólagos ellenőrzése során feltárt hibaarány jóval a 2 %-os lényegességi küszöb alatt van.

                  Az EIT által létrehozott kontrollrendszer megfelelő biztosítékot nyújt a műveletek eredményességével és hatékonyságával kapcsolatos kockázatok megfelelő kezelésére, biztosítva az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségét és szabályszerűségét, valamint a bizalom és az ellenőrzés közötti egyensúlyt. Az EIT által végrehajtott kontrollrendszer részeként az ellenőrzési stratégia az EIT teljes költségvetéséből vett kiadások reprezentatív mintájának pénzügyi ellenőrzésén alapul, nevezetesen a TIT-ek számára évente nyújtott támogatások révén. Ez a reprezentatív minta kiegészíthető a kifizetési kérelmek 100 %-ának előzetes ellenőrzése során a kiadásokkal kapcsolatos kockázatok felmérése alapján választott mintával, és az így nyert tapasztalatokat felhasználják a támogatások végrehajtására vonatkozó kockázatelemzés ellenőrzési keretének értékelésekor. A kiadások pénzügyi ellenőrzését továbbra is koherens módon végzik, a gazdaságosság, a hatékonyság és az eredményesség elvének megfelelően.

                  Az EIT belsőkontroll-keretét illetően az EIT – felügyeleti struktúrát is magában foglaló – átfogó stratégiát dolgozott ki a teljes kiadási ciklust támogató belsőkontroll-folyamatok végrehajtására. Felső vezetése biztosítja, hogy ezt az átfogó stratégiát az irányító testület hivatalosan is elfogadja és végrehajtsa. E stratégia fő elemei közé tartozik a bizottsági szabványokat követő és a kockázatkezelési megközelítéssel összefüggő tervezés és jelentéstétel. Az EIT emellett számos eljárási standardot (SOP) is kidolgozott. Az eljárási standardok egy konkrét folyamat egységességét biztosító részletes, írásbeli utasítások; az utasítások általában egynél több feladatot vagy területet fednek le az EIT-n, az egységen, a részlegen vagy a csoporton belül.

                  A pénzügyi kimutatásokra vonatkozó könyvvizsgálói igazolásokat – amikor is az EIT által megbízott független könyvvizsgálók igazolják a pénzügyi jelentésekben bejelentett összegek jogszerűségét és megfelelőségét – a TIT-ek és a különböző partnerek biztosítják.

               2.2.3.
                     A kontroll költséghatékonyságának becslése és indokolása (a „kontroll költségei ÷ a kezelt kapcsolódó források értéke” hányados) és a hibakockázat várható szintjeinek értékelése (kifizetéskor és záráskor)

                  A legfrissebb becslés alapján az EIT ellenőrzési költsége nem éri el a kezelt pénzeszközök 3 %-át, hibakockázata pedig 1 %. A korrekciós intézkedéseket rutinszerűen alkalmazzák a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó tanúsítványok és az utólagos ellenőrzések révén. A kis méret a hatékony és eredményes kiszervezési megközelítéssel kombinálva lehetővé teszi, hogy az ellenőrzések költségei alacsonyak maradjanak, a megbízhatósági szint pedig elegendő legyen, amint azt az Európai Számvevőszék közelmúltbeli megbízhatósági nyilatkozatai is mutatják.

               2.3.
                     A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

               Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket, pl. a csalás elleni stratégiából.

                  Az EIT megfelelő intézkedéseket hoz az Unió pénzügyi érdekei védelmének biztosítására.

                  Az EIT eltökélt a csalás elleni küzdelem iránt a támogatáskezelési folyamat és az egyéb végrehajtott tevékenységek valamennyi szakaszában. Az EIT által elfogadott valamennyi határozat és kötött valamennyi szerződés kifejezetten előírja, hogy az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és a Számvevőszék helyszíni iratellenőrzéseket végezhet az uniós finanszírozásban részesülő valamennyi szerződő félnél és alvállalkozónál, a végső kedvezményezettek helyszínein is.

                  Az EIT-nek 2015 óta – a Bizottság csalás elleni stratégiájának megfelelő – csalás elleni stratégiája van, és folyamatosan fejleszti a csalásmegelőzést és -felderítést szolgáló eszközeit.

               3.
                     A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

               3.1.
                     A többéves pénzügyi keret fejezete és a költségvetés javasolt új kiadási tétele/tételei

                        Költségvetési tétel

                        Kiadás
                        típusa

                        Hozzájárulás

                        01.010101 A kutatási és innovációs programokat végrehajtó tisztviselőkkel és ideiglenes alkalmazottakkal kapcsolatos kiadások ‒ Európai horizont keretprogram

                        01.010102 A kutatási és innovációs programokat végrehajtó külső munkatársakkal kapcsolatos kiadások – Európai horizont keretprogram

                        01.010103 A kutatási és innovációs programokkal kapcsolatos egyéb igazgatási kiadások – Európai horizont keretprogram

                        I. fejezet: Egységes piac, innováció és digitális gazdaság

                        nem diff.
                           12

                        EFTA-országoktól
                           13

                        tagjelölt országoktól
                           14

                        harmadik országoktól

                        a költségvetési rendelet [21. cikke (2) bekezdésének b) pontja] értelmében

                        01.02.03.XX Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT)

                        diff.

                        IGEN

                        IGEN

                        IGEN

                        NEM

               3.2.
                     A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

               3.2.1.
                     A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        A többéves pénzügyi keret
                        fejezete

                        I.

                        I. fejezet: Egységes piac, innováció és digitális gazdaság

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        2027 után

                        ÖSSZESEN

                        I. cím: Az EIT költségvetése (Személyzeti kiadások)
                           15

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok = Kifizetési előirányzatok

                        (1)

                        5,413

                        5,588

                        5,768

                        5,954

                        6,147

                        6,346

                        6,551

                        41,767

                        II. cím: Az EIT költségvetése (Infrastrukturális és működési kiadások)

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok = Kifizetési előirányzatok

                        (2)

                        1,309

                        1,335

                        1,362

                        1,389

                        1,417

                        1,445

                        1,474

                        9,732

                        III. cím: Az EIT költségvetése (Operatív kiadások). Operatív előirányzatok (a 3.1. pontban felsorolt költségvetési tételek szerinti bontásban)

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        (3)

                        386,423

                        394,190

                        402,088

                        410,155

                        418,460

                        426,790

                        435,394

                        2 873,500

                        Kifizetési előirányzatok

                        (4)

                        270,496

                        391,860

                        399,719

                        407,735

                        415,969

                        424,291

                        432,813

                        130,618

                        2 873,500

                        01.02.03.XX Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) – Operatív előirányzatok

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        (5)=(1)+ (2) +(3)

                        393,145

                        401,113

                        409,218

                        417,499

                        426,024

                        434,581

                        443,419

                         2 925,000

                        Kifizetési előirányzatok

                        (6)=(1)+(2)+(4)

                        277,218

                        398,783

                        406,849

                        415,079

                        423,533

                        432,082

                        440,838

                        130,618

                        2 925,000

                        01.010101 A kutatási és innovációs programokat végrehajtó tisztviselőkkel és ideiglenes alkalmazottakkal kapcsolatos kiadások ‒ Európai horizont keretprogram

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok = Kifizetési előirányzatok

                        (7)

                        0,527

                        0,545

                        0,565

                        0,584

                        0,605

                        0,626

                        0,648

                        4,100

                        01.010102 Az Európai horizont kutatási és innovációs programokat végrehajtó külső munkatársak

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok = Kifizetési előirányzatok

                        (8)

                        0,108

                        0,110

                        0,113

                        0,115

                        0,117

                        0,119

                        0,122

                        0,804

                        01.010103 A kutatási és innovációs programokkal kapcsolatos egyéb igazgatási kiadások Európai horizont keretprogram

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok = Kifizetési előirányzatok

                        (9)

                        9,445

                        9,629

                        9,816

                        10,006

                        10,202

                        10,398

                        10,600

                        70,096

                        A programkeretből finanszírozott igazgatási előirányzatok
                           16

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok = Kifizetési előirányzatok

                        (10)=(7)+ (8) +(9)

                        10,081

                        10,285

                        10,493

                        10,705

                        10,924

                        11,143

                        11,370

                        75,000

                        Az EIT-re vonatkozóan a többéves pénzügyi keret 1. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        (11) =(5)+(10)

                        403,226

                        411,398

                        419,711

                        428,204

                        436,948

                        445,724

                        454,789

                        3 000,000

                        Kifizetési előirányzatok

                        (12)=(6)+(10)

                        287,299

                        409,068

                        417,342

                        425,784

                        434,456

                        443,225

                        452,208

                        130,618

                        3 000,000

                        A többéves pénzügyi keret
                        fejezete

                        7.

                        „Igazgatási kiadások”

               Ezt a részt az igazgatási jellegű költségvetési adatok táblázatában kell kitölteni, melyet a

                  pénzügyi kimutatás mellékletébe

                kell bevezetni; a mellékletet a szolgálatközi konzultációhoz fel kell tölteni a DECIDE-ra.

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        Európai Bizottság

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        2027 után

                        ÖSSZESEN

                        Az EIT-re vonatkozóan a többéves pénzügyi keret 7. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN

                        (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat)

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        2027 után

                        ÖSSZESEN

                        Az EIT-re vonatkozóan a többéves pénzügyi keret
                        FEJEZETEIHEZ tartozó
                        előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        403,226

                        411,398

                        419,711

                        428,204

                        436,948

                        445,724

                        454,789

                        3 000,000

                        Kifizetési előirányzatok

                        287,299

                        409,068

                        417,342

                        425,784

                        434,456

                        443,225

                        452,208

                        130,618

                        3 000,000

               3.2.2.
                     Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás összefoglalása

               ◻
                     A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási jellegű előirányzatok felhasználását.

               X
                     A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási jellegű előirányzatok felhasználását vonja maga után:

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        Évek

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        ÖSSZESEN

                        A többéves pénzügyi keret
                        7. FEJEZETE

                        Humánerőforrás

                        Egyéb igazgatási kiadások

                        A többéves pénzügyi keret
                        7. FEJEZETÉNEK részösszege

                        A többéves pénzügyi keret 7. FEJEZETÉBE
                        bele nem tartozó előirányzatok

                        Humánerőforrás. 01.010101. tétel – A HE kutatási és innovációs programokat végrehajt tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak

                        0,527

                        0,545

                        0,565

                        0,584

                        0,605

                        0,626

                        0,648

                        4,100

                        Humánerőforrás. 01.010102. tétel – Az Európai horizont kutatási és innovációs programokat végrehajtó külső munkatársak

                        0,108

                        0,110

                        0,113

                        0,115

                        0,117

                        0,119

                        0,122

                        0,804

                        01.010103. tétel – Az Európai horizont kutatási és innovációs programok egyéb igazgatási kiadásai

                        9,445

                        9,629

                        9,816

                        10,006

                        10,202

                        10,398

                        10,600

                        70,096

                        A többéves pénzügyi keret
                        7. FEJEZETÉBE bele nem tartozó
                        előirányzatok részösszege

                        10,081

                        10,285

                        10,493

                        10,705

                        10,924

                        11,143

                        11,370

                        75,000

                        ÖSSZESEN

                        10,081

                        10,285

                        10,493

                        10,705

                        10,924

                        11,143

                        11,370

                        75,000

               A humánerőforrással és más igazgatási jellegű kiadásokkal kapcsolatos előirányzat-igényeket az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt előirányzatokkal és/vagy az adott főigazgatóságon belüli átcsoportosítással kell teljesíteni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további allokációkkal.

               3.2.2.1
                     Becsült humánerőforrás-szükségletek
                  17

               ◻
                     A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.

               X
                     A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár:

               A becsléseket teljes munkaidős egyenértékben kell kifejezni

                        Évek

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        • A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak)

                        A központban és a bizottsági képviseleteken

                        4

                        4

                        4

                        4

                        4

                        4

                        4

                        A küldöttségeknél

                        A kutatásban

                        • Külső munkatársak teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve – AC, AL, END, INT és JED
                           18

                        7. fejezet

                        A többéves pénzügyi keret 7. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatokból finanszírozva

                        – a központban

                        – a küldöttségeknél

                        A programkeretből finanszírozva
                           19

                        – a központban

                        2

                        2

                        2

                        2

                        2

                        2

                        2

                        – a küldöttségeknél

                        A kutatásban

                        Egyéb (nevezze meg)

                        ÖSSZESEN

                        6

                        6

                        6

                        6

                        6

                        6

                        6

               A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további allokációkkal.

               Az elvégzendő feladatok leírása:

                        Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak

                        – az egységes programozási dokumentumról (EPD) szóló bizottsági vélemény előkészítése;

                        – az EIT igazgatótanácsi ülésein résztvevő bizottsági megfigyelő álláspontjának előkészítése;

                        – az EIT igazgatótanácsa tagjainak kinevezéséről szóló bizottsági határozat előkészítése;

                        – a Bizottság egyéb szolgálataival való általános koordináció, valamint koordináció és összehangolás más uniós kezdeményezésekkel, különösen az Európai horizont keretprogrammal;

                        – az EIT érdekelt feleinek platformján képviselendő bizottsági álláspont előkészítése;

                        – a tagállamok képviselőinek csoportjában képviselendő bizottsági álláspont előkészítése;

                        – az EIT–TIT-ek és a Bizottság szolgálatai közötti éves találkozók megszervezése;

                        – az új TIT-ekre vonatkozó felhívások nyomon követése;

                        – az EIT felügyelete és értékelése;

                        – annak biztosítása, hogy az EIT-diplomák és-oklevelek megfeleljenek a felsőoktatási térséggel összefüggésben hozott intézkedéseknek;

                        – a stratégiai tervezési és programozási ciklussal kapcsolatos bizottsági folyamatok (éves tevékenységi jelentés) előkészítésével és a költségvetési gazdálkodással kapcsolatos feladatok;

                        – a belső ellenőrzési részleg (IAC), a Belső Ellenőrzési Szolgálat (IAS) és az Európai Számvevőszék (ECA) ellenőrzéseinek nyomon követése

                        Külső munkatársak

                        – hozzájárulás az egységes programozási dokumentumról szóló bizottsági vélemény előkészítéséhez;

                        – hozzájárulás a Bizottság egyéb szolgálataival való általános koordinációhoz, valamint a más uniós kezdeményezésekkel, különösen az Európai horizont keretprogrammal való koordinációhoz és összehangoláshoz;

                        – hozzájárulás az EIT érdekelt feleinek platformján képviselendő bizottsági álláspont előkészítéséhez;

                        – hozzájárulás a tagállamok képviselőinek csoportjában képviselendő bizottsági álláspont előkészítéséhez;

                        – hozzájárulás az EIT-TIT-ek és a Bizottság szolgálatai közötti éves találkozók megszervezéséhez;

                        – az új TIT-ekre vonatkozó pályázati felhívások nyomon követése;

                        – hozzájárulás annak biztosításához, hogy az EIT-diplomák és -oklevelek megfeleljenek a felsőoktatási térséggel összefüggésben hozott intézkedéseknek;

                        – hozzájárulás a stratégiai tervezési és programozási ciklussal kapcsolatos bizottsági folyamatok (éves tevékenységi jelentés) és a költségvetés előkészítéséhez;

                        – hozzájárulás az (IAC, IAS és ECA által végzett) ellenőrzések nyomon követéséhez.

               3.2.2.2
                     Az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) becsült humánerőforrás-szükségletei

               A becsléseket teljes munkaidős egyenértékben kell kifejezni

                        EIT (Budapesten)

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Bizottsági tisztviselők

                        ebből AD

                        ebből AST

                        ebből AST–SC

                        Ideiglenes alkalmazottak

                        ebből AD

                        40

                        40

                        40

                        40

                        40

                        40

                        40

                        ebből AST

                        5

                        5

                        5

                        5

                        5

                        5

                        5

                        ebből AST–SC

                        Szerződéses alkalmazottak

                        23

                        23

                        23

                        23

                        23

                        23

                        23

                        Kirendelt nemzeti szakértők (SNE)

                        2

                        2

                        2

                        2

                        2

                        2

                        2

                        Összesen

                        70

                        70

                        70

                        70

                        70

                        70

                        70

               Az elvégzendő feladatok leírása:

                        Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak

                        – az EIT költségvetése, tervezés és jelentéstétel;

                        – az EIT egyszerűsítési programja;

                        – a TIT-ek új kijelölési és kiválasztásai fordulóinak előkészítése;

                        – koordináció és összehangolás más uniós kezdeményezésekkel, különösen az Európai horizont keretprogrammal;

                        – az EIT érdekelt feleinek platformja;

                        – a tagállamok képviselőinek csoportja;

                        – az EIT igazgatótanácsi és a végrehajtóbizottsági üléseinek előkészítése;

                        – az EIT és a TIT-ek közötti találkozók és meghallgatások szervezése;

                        – a meglévő TIT-ek konszolidálása;

                        – a TIT-ek és az EIT által koordinált tevékenységek nyomon követése és értékelése;

                        – az EIT hatásának fokozása ismeretmegosztás, terjesztés, tájékoztatás és a nemzetközi láthatóság révén;

                        – az EIT által koordinált tevékenységek megtervezése és irányítása;

                        – a TIT-ek közötti együttműködés és szinergiák előmozdítása;

                        – a TIT-ek által végzett oktatási tevékenységek tervezése és összehangolása;

                        – az EIT kommunikációjának végrehajtása;

                        – a TIT-ek pályázati felhívásainak közzététele és nyomon követése;

                        – az ellenőrzések irányítása (belső ellenőrzési részleg, Belső Ellenőrzési Szolgálat és Európai Számvevőszék).

                        Külső munkatársak

                        – hozzájárulás a TIT-ek új kijelölési és kiválasztási fordulóinak előkészítéséhez;

                        – hozzájárulás az EIT vállalkozói és oktatási menetrendjéhez;

                        – hozzájárulás az érdekelt felek EIT-platformjához;

                        – hozzájárulás a tagállamok képviselőinek csoportjához

                        – hozzájárulás az EIT igazgatótanácsi és végrehajtóbizottsági üléseinek előkésztéséhez;

                        – hozzájárulás annak biztosításához, hogy az EIT-diplomák és -oklevelek megfeleljenek a felsőoktatási térséggel összefüggésben hozott intézkedéseknek;

                        – hozzájárulás az EIT kommunikációjának végrehajtásához;– hozzájárulás az EIT által koordinált tevékenységek irányításához;

                        – hozzájárulás a TIT-ek és az EIT által koordinált tevékenységek nyomon követéséhez és értékeléséhez;

               3.2.3.
                     Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

               A javaslat/kezdeményezés

               ◻
                     nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást.

                X előirányoz harmadik felek általi társfinanszírozást az alábbi becslések szerint:

               előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)

                        Évek

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        ÖSSZESEN

                        Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet

                        Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN
                           20

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

               3.3.
                     A bevételre gyakorolt becsült hatás

               ◻
                     A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.

               X
                     A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

               ◻
                     a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást

               X
                     a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást

               kérjük adja meg, hogy a bevétel kiadási sorhoz van-e rendelve ◻

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        Bevételi költségvetési sor:

                        A javaslat/kezdeményezés hatása

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        6013. tétel

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

               A címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési sor(oka)t.

                  01.02XX Harmadik felek hozzájárulásaiból származó előirányzatok

               Egyéb megjegyzések (pl. a bevételre gyakorolt hatás számítására használt módszer/képlet vagy egyéb más információ).

                  Harmadik országok társulási megállapodás útján járulhatnak hozzá a programhoz. A pénzügyi hozzájárulás szintjét meghatározó feltételek az egyes országokkal kötött társulási megállapodásokban kerülnek megállapításra oly módon, hogy a társult országban letelepedett szervezeteknek a programban való részvétel kapcsán juttatott összeghez képest jelentkező bármely jelentős egyensúlyhiány automatikusan korrigálásra kerüljön, figyelembe véve a program irányítása kapcsán felmerülő költségeket is.

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 294/2008/EK rendelete (2008. március 11.) az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozásáról (HL L 97., 2008.4.9., 1. o.). A 2013. december 11-i 1292/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 347., 2013.12.11., 174. o.) módosított rendelet.

                     (2)

                        A Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram létrehozásáról, valamint részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat, COM(2018) 435 final.

                     (3)

                        A jelenlegi stratégiai innovációs terv a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozik.

                     (4)

                        ICF (2017), Értékelés, 36. o.

                     (5)

                        HL L 97., 2008.4.9., 1. o.

                     (6)

                        Hivatkozás az elfogadott átdolgozott EIT-rendeletre.

                     (7)

                        A költségvetési rendelet 58. cikke (2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.

                     (8)

                        COM (2018) 435 final.

                     (9)

                        9. cikk (2) bekezdés c) pont 2. alpont

                     (10)

                        Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletre való megfelelő hivatkozások megtalálhatók a BudgWeb oldalon:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (11)

                        COM (2018) 323 final (2018.5.2.);

                     (12)

                        Diff. = Differenciált előirányzatok / Nem diff. = Nem differenciált előirányzatok.

                     (13)

                        EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.

                     (14)

                        Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelöltek.

                     (15)

                        Az EIT személyzeti költségeit és a II. címet a Magyarországra vonatkozó – a
                  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/6939681/7070380/Annualreport2018.pdf/97053a94-29eb-4e93-8883-e826426e3d55
                   16. oldalán szereplő 5. táblázatban szereplő – korrekciós együttható (71,9) alkalmazásával számították ki.

                     (16)

                        Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás. Ez az a programból az EIT számára biztosított maximális összeg, amelyet a Bizottság igazgatási kiadásaira kell fordítani.

                     (17)

                        Ezek az adatok összhangban vannak az Európai horizont keretprogram átfogó pénzügyi kimutatásával, amely csak a 2020-ban a főigazgatóságokon már alkalmazott engedélyezett személyzetet tartalmazza, de nem érinti a 2012–2027 közötti időszakban az EIT-n dolgozó személyzet esetleges egyedi szükségleteit.

                     (18)

                        AC = szerződéses alkalmazott; AL = helyi alkalmazott; END = kirendelt nemzeti szakértő; INT = kölcsönmunkaerő (átmeneti alkalmazott); JPD = küldöttségi pályakezdő szakértő.

                     (19)

                        Az operatív előirányzatokból finanszírozott külső munkatársakra vonatkozó részleges felső határérték (korábban: BA-tételek).

                     (20)

                        A kétoldalú társulási megállapodások még nem fixek. A társult országoktól érkező hozzájárulások hozzáadódnak az e pénzügyi kimutatásban szereplő összegekhez.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.7.11.
            COM(2019) 330 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatAz Európai Parlament és a Tanács határozata
            az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT)2021–2027 közötti időszakra vonatkozó, „Európa innovációs tehetségének és kapacitásának fellendítése” című stratégiai innovációs tervéről
            {SEC(2019) 275 final} - {SWD(2019) 330 final} - {SWD(2019) 331 final}

               MELLÉKLET

               Tartalomjegyzék

               1.Bevezetés

               1.1.Az EIT mint az uniós innováció egyik alapvető eszköze

               1.2.A legfontosabb erősségek

               1.3.Legfontosabb kihívások

               2.Tegyük magasabbra a mércét: az EIT a 2021–2027 közötti időszakban

               2.1.Célkitűzések

               2.2.Az EIT helye az Európai horizonton belül

               3.Európa innovációs tehetségének és kapacitásának előmozdítása

               3.1.Tudományos és innovációs társulások

               3.2.A felsőoktatás innovációs kapacitásának támogatása

               3.3.Az EIT horizontális tevékenységei

               3.4.Működőképes rendszer

               3.5.Szinergiák és kiegészítő jellegű tevékenységek más programokkal

               4.Erőforrások

               4.1.Költségvetési igények

               4.2.Hatás (nyomon követés és értékelés)

               5.1A. melléklet

               6.1B. melléklet

               1.Bevezetés

               Ez a stratégiai innovációs terv (a továbbiakban: innovációs terv) meghatározza az Európai Innovációs és Technológiai Intézet (a továbbiakban: EIT) stratégiáját és elsőbbséget élvező területeit a 2021–2027 közötti időszakra. Az innovációs terv jelenti a legfőbb szakpolitikai dokumentumot az EIT számára a következő programozási időszakra, és meghatározza az intézmény célkitűzéseit, legfontosabb intézkedéseit, a várt eredményeket és a szükséges erőforrásokat. Az innovációs terv biztosítja a szükséges összhangot az EIT tevékenységei és az [Európai horizont keretprogramról szóló javaslat] között, amely az Unió 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó, kutatást és innovációt támogató keretprogramja. A terv megfelelő szinergiákat és kiegészítő jelleget biztosít továbbá az EIT tevékenységei és más uniós kezdeményezések, szakpolitikák és eszközök között.

               A 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó innovációs terv az Európai Bizottság által végzett hatásvizsgálat alapján készült. A terv figyelembe veszi a stratégiai innovációs terv tervezetét, amelyet az EIT igazgatótanácsa 2017. december 20-án az EIT-rendeletnek
                  1
                megfelelően benyújtott az Európai Bizottságnak.  Tükrözi továbbá az Európai Bizottság új [Európai horizontról szóló], 2018. júniusi javaslatát, különös tekintettel az EIT-nek a [Nyílt Innováció] pillér (III. pillér) részeként betöltött kulcsfontosságú szerepét, valamint az intézet hozzájárulására egyrészt a globális kihívások kezeléséhez – beleértve az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzésekre vonatkozóan megállapított célértékeket –, másrészt az európai ipari versenyképességéhez (II. pillér) és a kiváló tudományhoz (I. pillér). Az innovációs terv az EIT működésének utóbbi évei során levont tanulságokra és a kulcsfontosságú érdekelt felekkel folytatott széles körű konzultációs folyamat eredményeire épül.

               Az innovációs terv figyelembe veszi az Európai horizont keretprogram stratégiai tervezését, hogy összhangot biztosítson a keretprogram tevékenységeivel, más vonatkozó uniós programokkal, valamint az uniós prioritásokkal és kötelezettségvállalásokkal, továbbá hogy erősítse a nemzeti és regionális finanszírozási programokkal és prioritásokkal való kiegészítő jelleget és szinergiákat.

               1.1.Az EIT mint az uniós innováció egyik alapvető eszköze

               Az EIT-t 2008-ban hozták létre annak érdekében, hogy a tagállamok és az Európai Unió innovációs képességének erősítésével hozzájáruljon a fenntartható európai gazdasági növekedéshez és a versenyképességhez. Az EIT úttörő szerepet játszott az oktatás, az üzleti élet és a kutatás (tudásháromszög) integrációja terén, és nagy hangsúlyt fektet a vállalkozói tehetségre és innovációs készségekre. Az EIT 2018. évi félidős értékelése megerősítette, hogy az intézet működése továbbra is indokolt, és a  tudásháromszög innovációvezérelt integrálásán alapuló modell továbbra is érvényes.

               Az EIT létrehozása után egy évtizeddel az innováció üteme drámaian felgyorsult. Az innováció átformálja a gazdasági ágazatokat, megváltoztatja a meglévő vállalkozások működését és eddig példa nélküli lehetőségeket teremt. A globális gazdasági rendszer átalakulásával és a nemzetközi verseny fokozódásával az Unió egyre nagyobb mértékben rá van utalva a tehetségre és innovációs képességére. A tudományágak körében, illetve az oktatás, az üzleti élet és a kutatás között megvalósuló közös tervezés, együttműködés és közös alkotás ma minden korábbinál fontosabb az éghajlatváltozással, a természeti erőforrások fenntarthatatlan felhasználásával, a digitális átalakulással, a demográfiai változásokkal, valamint az egészségügy és az élelmezés jövőjével kapcsolatos globális kihívások kezelésének elősegítéséhez.

               A 2021–2027 közötti időszakra szóló, a kutatást és az innovációt támogató új keretprogramra irányuló [Európai horizontról szóló javaslattal] az Európai Bizottság határozottan elkötelezte magát amellett, hogy a jövőbeni kihívások megválaszolása céljából fokozza Európa innovációs potenciálját. A vállalkozások, az oktatás, a kutatás, a hatóságok és a civil társadalom összevonása révén az EIT különleges szerepet játszik az innováció előmozdításában, amit az is erősít, hogy az [Európai horizontról szóló javaslat] [Innovatív Európa pillére] alatt kapott helyet. Az [Európai horizontról szóló javaslat] tükrözi az Unió innovációval kapcsolatos egyre ambiciózusabb törekvéseit és azt, hogy azokat meg is kell valósítani.

               1.2.A legfontosabb erősségek

               Létrehozása óta az EIT fokozatosan a társadalmi kihívások kezelésének sikeres eszközévé vált. Az Intézet elsősorban tudományos és innovációs társulásokon (TIT-ek) keresztül működik, amelyek oktatási és képzési, üzleti és kutatást végző szervezetek közötti kiterjedt európai partnerségek. Jelenleg nyolc TIT működik a következő területeken: éghajlatváltozás, digitális átalakulás, energia, élelmiszer, egészség, nyersanyagok, városi mobilitás és hozzáadott értéket képviselő gyártási folyamatok (lásd a 2. ábrát).

               Minden egyes TIT 5–10 helymegosztási központ
                  2
                köré szerveződik, amelyek a tudásháromszög gyakorlati integrációjának földrajzi csomópontjaiként működnek. Ezek nemzeti és regionális innovációs hátterüknek megfelelően szerveződnek és épülnek fel, és a TIT-ek legfontosabb partnereihez tartozó meglévő laboratóriumok, irodák vagy egyetemek páneurópai hálózatára épülnek.

               A TIT-ek célja a tudásháromszöghöz kapcsolódó tevékenységek portfólióinak irányítása a következők révén:

               ·Oktatási és képzési tevékenységek, amelyek meghatározó vállalkozói komponenssel rendelkeznek a tehetségek következő generációjának képzéséhez, beleértve az EIT-védjeggyel
                  3
                rendelkező programok megtervezését és végrehajtását, különösen mesterképzési és doktori szinten;

               ·Innovációt támogató tevékenységek olyan innovatív termékek, eljárások és szolgáltatások kifejlesztésére, amelyek konkrét üzleti lehetőségeket kínálnak;

               ·Vállalkozásalapítási és -támogatási tevékenységek, például akcelerátorprogramok, amelyek segítik a vállalkozókat abban, hogy ötleteiket sikeres vállalkozássá alakítsák és felgyorsítsák a növekedési folyamatot.

               A TIT-ek dinamikus innovációs ökoszisztémákat képviselnek, amelyek különféle eredményeket érnek el (lásd az alábbi 1. ábrát).

               1. ábra: Az EIT eddigi eredményei, forrás: EIT

               Az EIT-modell alapját az oktatás és képzés, valamint a tehetség és a készségek fejlesztése képezi. Az innovációra irányuló egyetlen más uniós fellépés sem foglalja magában olyan mértékben a felsőoktatást az innovációs értékláncban, mint az EIT. Az EIT oktatási programja kulcsfontosságú az erős vállalkozói szemlélettel rendelkező és képzett innovátorok képzése szempontjából. 2017-ig több mint 1700 diplomás vett részt sikeresen EIT-védjeggyel rendelkező mesterképzési és/vagy doktori programokban és több ezren vettek részt vállalkozási és innovatív oktatási tevékenységekben és képzésekben.

               Az EIT-t a globális kihívásoknak a tudásháromszög integrációja révén megvalósuló középpontba helyezése különbözteti meg a többi innovációs eszköztől. A TIT-eknek nyújtott, legfeljebb 15 évre szóló támogatással az EIT azon hosszú távú célkitűzését valósítja meg, hogy innovatív termékek és szolgáltatások révén nézzen szembe a globális kihívásokkal és konkrét előnyöket teremtsen társadalmunk és a polgárok számára. Az EIT azt is célul tűzte ki a TIT-ek számára, hogy 15 év után pénzügyileg fenntarthatóvá kell válniuk, ami olyan egyedülálló feltétel, amely üzleti és eredményorientált innovációs eszközt eredményez. Ebben az összefüggésben a TIT-eknek bevételteremtő stratégiákat kell kidolgozniuk és végrehajtaniuk annak érdekében, hogy innovációs ökoszisztémájukat a támogatási megállapodásban foglalt időszakon túl is fenntartsák.

               Az EIT által alkalmazott megközelítés hozzájárul mind a fokozatos, mind a robbanásszerű innovációk megvalósulásához a piaci hiányosságok hatékonyan kezelése és a különböző ágazatok átalakulásának támogatása érdekében. Lehetővé teszi a globális kihívások kezelésére irányuló hosszú távú üzleti stratégiák kidolgozását és elősegíti azon keretfeltételek megteremtését, amelyek elengedhetetlenek egy jól működő innovációs ökoszisztéma növekedéséhez és az innováció kibontakozásához.

               Erőteljes hálózati és pozitív továbbgyűrűző hatásaival az EIT hatékony és eredményes platformot kínál a TIT-ek elindításához, bővítéséhez és irányításához (lásd az alábbi 2. ábrát). A TIT-ek 2009-ben elindított első hulláma (EIT Digital, EIT Climate-KIC és EIT InnoEnergy) már működőképessé és kiforrottá vált, és 2024 után partnerségi keretmegállapodásaik megszűnnek a támogatási időszak maximális időtartamának megfelelően. A TIT-ek második és harmadik generációja (EIT Health (egészséges élet) és EIT Raw Materials (nyersanyagok) (2014), EIT Food (élelmiszerek) (2016)) jelenleg a fejlődés szakaszában jár. A 2018 decemberében kijelölt két TIT – EIT városi mobilitás és EIT feldolgozóipar – 2019-ben kezdi meg működését.

               2. ábra: EIT tudományos és innovációs társulások, forrás: Európai Bizottság

               Az üzleti szféra, a kutatás és az oktatás területén működő több mint 1000 partnerrel rendelkező nyolc TIT révén az EIT az Unió által támogatott legnagyobb innovációs ökoszisztéma. Az EIT ez idáig több mint 1200 induló és innovatív vállalkozást támogatott, ami több mint 890 millió euró összegű külső finanszírozást eredményezett e vállalatok számára és a támogatott induló vállalkozások több mint 6000 munkahelyet teremtettek. A TIT-partnerek több mint 50 %-a az üzleti szférából (ipar, kkv-k és induló vállalkozások) származik, ami a piachoz való közelséget bizonyítja. Az egyes TIT-ek partnerei számának növekedése az EIT-modell vonzerejét és hosszú távú potenciálját mutatja. 2019-ben immár több mint 600 vállalkozás, 250 felsőoktatási intézmény, 200 kutatási szervezet és több mint 50 civil társadalmi szervezet és hatóság vesz részt az EIT által létrehozott TIT-ekben.

               Az innovációs teljesítmény terén továbbra is fennálló regionális különbségek miatt az EIT 2014-ben regionális innovációs programot (RIS) indított el a szerény és mérsékelt szintű innovációt megvalósító országok regionális bevonása érdekében. A regionális innovációs program segítségével az EIT Európa-szerte bővítette tevékenységeit és jelenleg lehetőségeket kínál az alacsony innovációs teljesítményű régiók számára, hogy a TIT-közösség részeként tudásháromszög-tevékenységeket folytassanak. Ezt tükröződik az EIT által az EU-13 partnerek számára elkülönített finanszírozás részesedésében is (8,3 %, szemben a Horizont 2020 program 2018-as 4,8 %-ával).

               3. ábra: Az EIT Európában, forrás: EIT, 2018

               Az EIT képes volt agilis maradni és a Horizont 2020 átfogó égisze alatt, az EIT-rendelettel összhangban ki tudta dolgozni a TIT-ek sikeres irányítására vonatkozó irányítási elveket és szabályokat. Működési függetlensége lehetővé tette, hogy kedvezményezettjei irányítása során kipróbáljon és hatékonyan végrehajtson számos olyan újdonságot, mint a versenyképes finanszírozási mechanizmus, a pénzügyi fenntarthatósági célok és a konkrét fő teljesítménymutatók.

               1.3.Legfontosabb kihívások

               Az EIT az átfogó Európai horizont keretprogram részét képezi, amelynek célja többek között, hogy tudományos, gazdasági/technológiai és társadalmi hatásokat érjen el az Unió tudományos és technológiai bázisainak megerősítése érdekében, továbbá hogy megvalósítsa az Unió stratégiai politikai prioritásait, előmozdítsa versenyképességét valamennyi tagállamban, többek között saját ágazatában és hozzájáruljon a globális kihívások kezeléséhez, beleértve a fenntartható fejlesztési célokat. E törekvés sikerének egyik alapfeltétele azon tartósan fennálló igény megválaszolása, hogy Unió-szerte növelni kell az innovációs kapacitást. Az Uniónak konkrétan három olyan kihívással kell szembenéznie, amelyek meghatározzák az EIT 2021–2027 közötti időszakban megvalósítandó fellépéseihez, amint azt az általános célkitűzéseik is tükrözik.

               Először is a mai gazdaságokat egyre inkább az hajtja, hogy az emberek és szervezetek mennyire képesek  ötleteiket termékekbe és szolgáltatásokba átültetni. Manapság a legfontosabbak az innovációs készségek és a vállalkozói kultúra, ami különösen igaz a tudomány és a technológia területén, de más területeken is egyre inkább. Nagy szükség van a felsőoktatási intézmények innovációs kapacitásának további növelésére Európában. Az EIT egyedülálló helyzetben van ahhoz, hogy ezt meg tudja valósítani az Európai horizont program keretében.

               Másodszor, a fizikai közelség az innováció megvalósulásának egyik kulcsfontosságú tényezője. Az innovációs hálózatok kifejlesztésére és a tudás létrehozását, megosztását és átadását támogató szolgáltatások biztosítására irányuló kezdeményezések kulcsszerepet játszanak a vállalkozások, a tudományos élet, a kutatási szervezetek, a kormányok és a magánszemélyek közötti kapcsolatok előmozdításában. Mindazonáltal a kutatási és innovációs teljesítmények az EU-ban – amint azt az éves európai innovációs eredménytáblába is mutatja – jelentős eltéréseket mutatnak. Rendkívül fontos, hogy az innováció befogadó jellegű legyen és a helyi térségekben gyökerezzen. A „helyi alapú” megközelítésnek köszönhetően az EIT tevékenységei kifejezetten alkalmasak arra, hogy hozzájáruljanak a helyi innovációs ökoszisztémák megerősítéséhez.

               Végezetül a dinamikus innovációs ökoszisztémák a tudás, az infrastruktúra és a tehetségek kombinációját teszik szükségessé. Ki kell alakítani az európai kutatás, oktatás és innováció közötti együttműködés keretfeltételeit és szorosabb szinergiákat kell létrehozni a szűkös erőforrások kutatásba és innovációba történő megfelelő és hatékony befektetésének biztosítása érdekében. A tudásháromszög integrációjának meglévő és új TIT-eken keresztül történő elmélyítése bizonyítottan elősegíti az innovációt ösztönző környezet kialakítását és irányadó célt jelent az EIT számára.

               2.Tegyük magasabbra a mércét: az EIT a 2021–2027 közötti időszakban

               Az EIT az Európai horizont program szerves részeként hozzá fog járulni átfogó célkitűzéseinek és prioritásainak megvalósításához. A TIT-ek az intézményesített európai partnerségek részei lesznek, ami azt jelenti, hogy egy sor elvet és életciklus-kritériumot fognak követni egy egységesebb, nyitottabb és hatásokon alapuló megközelítés biztosítása érdekében. Az EIT általános célkitűzései tehát az intézet Európai horizont programban játszott átfogó szerepét és az [Innovatív Európa pillérben] betöltött helyét tükrözik.

               2.1.Célkitűzések

               Az EIT átfogó beavatkozási területeit az [Európai horizontról szóló javaslat] határozza meg. Az EIT továbbra is támogatja a tudományos és innovációs társulásokat (TIT-ek), hogy megerősítse azokat az innovációs ökoszisztémákat, amelyek segítenek megbirkózni a globális kihívásokkal. Ennek módja egyrészt az oktatás, a kutatás és a vállalkozások integrációjának ösztönzése, ami ezáltal innovációt elősegítő környezetet teremt, másrészt a vállalkozók új generációjának előmozdítása és támogatása, valamint az Európai Innovációs Tanáccsal szoros szinergiában és egymást kiegészítő módon innovatív vállalkozások létrehozásának ösztönzése. Ennek során konkrétan:

               1.Európa-szerte megerősíti a fenntartható innovációs ökoszisztémákat;

               2.a jobb oktatás révén előmozdítja az innovációt és a vállalkozói kedvet; és

               3.új megoldásokat kínál a globális kihívásokra.

               Az EIT előtt álló (az 1.3 fejezetben ismertetett) kihívásoknak megfelelően és annak érdekében, hogy az Intézet hozzájárulhasson az EIT számára az [Európai horizontról szóló javaslatban] meghatározott, fent említett átfogó célkitűzésekhez, az EIT 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó konkrét célkitűzései a következők:

               a)a TIT-ek hatásinak és a tudásháromszög integrációjának növelése,

               b)a felsőoktatási ágazat innovációs kapacitásának növelése a felsőoktatási intézmények intézményi változásának előmozdításával,

               c)az EIT regionális hatáskörének növelése annak érdekében, hogy kezelni lehessen a az Unión belüli innovációs kapacitások regionális különbségeit.

               2.2.Az EIT helye az Európai horizonton belül

               E célkitűzések teljesítésével az EIT hozzá fog járulni az Európai horizont tudományos, gazdasági/technológiai és társadalmi hatásainak átfogó megvalósításához. Azáltal, hogy elősegíti a tudásháromszög integrálását a TIT-ek tevékenységi területein, tovább fogja erősíteni azokat az innovációs ökoszisztémákat, amelyek hozzájárulnak a globális kihívások kezeléséhez. Az Európai horizont stratégiai tervezési folyamat szorosabb összhangot biztosít majd az EIT tevékenységei és az Európai horizont többi része között. Bizonyított eredményei alapján az EIT fontos szerepet fog játszani a Nyílt innováció pillérben.

               Az EIT és az Európai Innovációs Tanács (EIC) közötti erős szinergiák kulcsfontosságúak lesznek az [Innovatív Európa] pillér hatása szempontjából. Az EIT és az EIC egymást kiegészítő tevékenységeket fog folytatni, amelyek célja az innovatív vállalkozásoknak nyújtott támogatás egyszerűsítése. A TIT-ek szakértelmére támaszkodva az EIT üzleti akcelerátorszolgáltatásokat és képzéseket nyújt majd az EIC-finanszírozásban részesülő kedvezményezetteknek.

               Az EIT továbbá megkönnyíti az EIC-kedvezményezettek számára a TIT-ek innovációs ökoszisztémáihoz és a tudásháromszög érintett szereplőihez való hozzáférést. Így az EIC-kedvezményezettek aktívan bekapcsolódhatnak a TIT-ek tevékenységeibe és részesülhetnek a TIT-ek által nyújtott szolgáltatásokból. Ezzel párhuzamosan az EIT kedvezményezettjei képesek lesznek pályázni az EIC eszközeire, amennyiben az EIT TIT-jei által nyújtott támogatás nem áll rendelkezésre. Az EIC segítséget nyújthat a TIT-ek által támogatott, nagy növekedési potenciállal rendelkező induló vállalkozásoknak a gyors növekedéshez. Elsősorban az EIC keretében kiválasztott és a leginnovatívabb TIT-ek által támogatott vállalkozások részesülhetnek az EIC akcelerátor által nyújtott vegyes finanszírozási támogatásban és/vagy az InvestEU eszközök által kínált pénzügyi támogatásban.

               Az EIT erősebb szinergiákat biztosít majd a [Kiváló tudomány] pillérbeli programokkal és kezdeményezésekkel is, hogy felgyorsítsa az alapkutatásból származó tudás átültetését a társadalom javát szolgáló konkrét alkalmazásokba. Konkrétan a Marie-Skłodowska-Curie-cselekvések (MSCA) tekintetében az EIT közre fog működni az MSCA ösztöndíjasok innovációs és vállalkozói készségeinek fejlesztésében.

               Az EIT hozzá fog járulni a [Globális kihívások és ipari versenyképesség] pillérhez, és kiegészíti a vonatkozó tevékenységeket a globális kihívások kezelése és az EU globális versenyképességének növelése érdekében. Konkrétan, a TIT-ek révén az EIT törekedni fog arra, hogy hozzájáruljon a releváns missziókhoz, tematikus klaszterekhez és más európai partnerségekhez különösen a keresletoldali intézkedések támogatásával és hasznosítási szolgáltatások nyújtásával a technológiaátadás elősegítése és az elért eredmények kereskedelmi hasznosításának felgyorsítása érdekében.

               Az EIT biztosítani fogja az Európai horizont európai innovációs ökoszisztémák ágával való koherenciát. Az EIT konkrétan aktív szerepet vállal az EIC-fórum tevékenységeiben és kapcsolatokat alakít ki az EIT közösség és az innovációs ökoszisztémákat támogató releváns tevékenységek között az átfedések elkerülése, valamint az intézkedések egységességének és egymást kiegészítő jellegének biztosítása érdekében.

               Az Európai horizont program Kiválóságmegosztás része és az EIT által támogatott bevonási tevékenységek közötti szinergiák lehetőségeit is ki lehet majd használni. Konkrétan, az Európai horizont program Kiválóságmegosztás részének célországai az EIT bevonási tevékenységeinek célcsoportjaként ki tudják majd használni az EIT szakértelmét és a folyamat későbbi szakaszában (azaz a piachoz közel) megvalósuló tevékenységek kidolgozásának támogatását.

               3.Európa innovációs tehetségének és kapacitásának előmozdítása

               Az EIT 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó stratégiája számára az EIT megerősített szerepe ad majd iránymutatást azáltal, hogy olyan intézkedésekre összpontosít, amelyek uniós szinten hozzáadott értéket teremtenek és hozzájárulnak az Európai horizont program célkitűzéseinek megvalósításához. Először is, az EIT a meglévő TIT-ek, valamint új TIT-ek létrehozása révén továbbra is támogatni fogja az innovációs kapacitást és ökoszisztémákat, azok továbbfejlesztését és bővítését. Másodszor, a tudásháromszög integrálásával kapcsolatos tapasztalataira alapozva az EIT közvetlenül támogatja majd a vállalkozói és innovációs kapacitás fejlesztését a felsőoktatási ágazatban. Végül hatékonyabb horizontális intézkedések révén az EIT biztosítani fogja uniós szintű hatásának fokozását. Ezenkívül az EIT számos területen javítani fogja tevékenységeit hatékonysága, eredményessége és az általa kifejtett hatások fokozása érdekében.

               3.1.Tudományos és innovációs társulások

               (1)A meglévő TIT-eknek nyújtott támogatás

               A tudásháromszög EIT és TIT-ek által történő uniós, tagállami, regionális és helyi szintű integrálása továbbra is központi feladatot jelent az innovációs ökoszisztémák megerősítése és fenntarthatóvá tétele, valamint a globális kihívásokra adandó új megoldások kidolgozása szempontjából. Az EIT továbbra is támogatni fogja a TIT-ek hálózatát (lásd a 2. ábrát) és tovább fogja erősíteni az elindításukat, növekedésüket és irányításukat támogató sikeres platformját. A TIT-ek továbbra is helymegosztási központokon keresztül működnek majd. A TIT-ek továbbra is pénzügyi fenntarthatóságra törekszenek annak érdekében, hogy a köz- és magánberuházások bevonása révén hosszú távon (legkésőbb 15 év elteltével) pénzügyileg függetlenné váljanak az EIT-támogatástól.

               Az EIT költségvetésének jelentős részét a TIT-ek támogatására fordítja. Az intézet figyelemmel kíséri és elemzi teljesítményüket és biztosítja, hogy teljesítsék az EIT és az Európai horizont program célkitűzéseit. A pénzügyi támogatáson kívül a levont tanulságok alapján az EIT stratégiai felügyeletet biztosít a TIT-ek számára, valamint iránymutatást ad horizontális és konkrét kérdésekben, többek között az Európai horizonton belüli és más uniós kezdeményezésekkel létrejövő szinergiák kialakításával kapcsolatban. Konkrétan, az EIT támogatást nyújt majd kapcsolódási felületek kialakításához és közös tevékenységek elősegítéséhez a megfelelő európai partnerségekkel, valamint más megfelelő uniós kezdeményezésekkel és programokkal.

               Figyelemmel követi továbbá az EIT-védjegy TIT-ek által végrehajtott oktatási és képzési programok számára történő odaítélését és megvizsgálja egy hatékonyabb minőségbiztosítási mechanizmus lehetőségét, beleértve az EIT-védjegy külső elismerését és akkreditálását.

               Az EIT megosztott szolgáltatásokat nyújt a TIT-eknek és biztosítja a TIT-ek között az információcserét és a bevált gyakorlatok megosztását, továbbá előmozdítja a közöttük (a TIT-eken átívelő tevékenységek terén) folyó együttműködést mind a tematikus, mind a horizontális témákban. A TIT-eken átívelő tevékenységek tekintetében azokban rejlenek a legnagyobb lehetőségek, amelyek esetében már több TIT foglalkozik olyan közös uniós szakpolitikai prioritásokkal, amelyek területén nincsenek kifejezetten ezekkel foglalkozó TIT-ek. A különböző TIT-közösségek kölcsönös előnyökkel járó, adott célú közös fellépésekben való összevonása nagy lehetőségeket rejt magában a szinergiák tekintetében, és az EIT ösztönözni fogja az ilyen tevékenységeket és aktívan részt fog venni a TIT-ek közötti tevékenységek tartalmának és szerkezetének meghatározásában. Figyelemmel fogja kísérni a TIT-ek közötti tevékenységek végrehajtását, valamint az elért eredményeket annak érdekében, hogy e tevékenységeket a TIT-ek stratégiáinak szerves részévé tegye.

               (2)A TIT-ek regionális hatásainak növelése

               Az EIT tovább fogja növelni regionális hatását a potenciális partnerek és az érdekelt felek iránti fokozott nyitottság, valamint a TIT-ek jobban kidolgozott regionális stratégiája révén, ideértve a megfelelő intelligens szakosodási stratégiákkal való kapcsolatokat is.

               Az EIT saját maga által irányított és a TIT-ek által végrehajtott regionális innovációs programja ez idáig önkéntes alapon működött. 2021-től kezdve a regionális innovációs program a TIT-ek többéves stratégiájának szerves részévé válik. Az EIT továbbra is iránymutatást és támogatást nyújt a TIT-ek számára az EIT többéves regionális innovációs programjával kapcsolatos stratégiák előkészítésében és azok végrehajtásában. Az EIT regionális innovációs programjának tevékenységei fokozottabb támogatást nyújtanak majd az innováció terén alulteljesítő országok és térségek innovációs kapacitásai számára. Az EIT regionális innovációs programjának keretében megvalósuló tevékenységek végrehajtására szánt EIT-költségvetés az EIT által a TIT-ek számára nyújtott teljes támogatási összeg legalább 10 %-át teszi majd ki, és ezáltal növeli a célzott régiókból származó TIT-partnerek számát. A regionális innovációs program keretében támogatott tevékenységek célja a következő:

               ·a helyi ökoszisztéma innovációs kapacitásainak javítása kapacitásépítési tevékenységek, valamint a helyi innovációs szereplők (klaszterek, hálózatok, regionális hatóságok, felsőoktatási intézmények, kutatási szervezetek, szakképzési intézmények) közötti szorosabb együttműködés révén;

               ·a helyi innovációs ökoszisztémák összekapcsolása a páneurópai innovációs ökoszisztémákkal az EIT-hez tartozó TIT-ekkel és helymegosztási központjaikkal folytatott együttműködés révén.

               Ezenkívül a TIT-ek helyi innovációs ökoszisztémákba történő fokozottabb integrálása érdekében minden TIT-nek stratégiát kell kidolgoznia és végrehajtania, amelynek célja a regionális és helyi innovációs szereplőkkel fenntartott kapcsolatok erősítése, és az EIT aktívan nyomon fogja követni a stratégia végrehajtását. A „helyi alapú” innovációs megközelítést integrálni kell a TIT-ek többéves stratégiájába és üzleti tervébe és annak a TIT-ek helymegosztási központjaira (és regionális programjára) kell épülnie, ezáltal kihasználva a TIT-közösségéhez való hozzáférést biztosító és a helymegosztási partnerekkel való együttműködési szerepüket. A TIT-eknek bizonyítaniuk kell kapcsolatukat az intelligens szakosodási stratégiákkal, valamint a vonatkozó tematikus platformok tevékenységeivel és interregionális kezdeményezésekkel, beleértve az európai strukturális és beruházási alapok irányító hatóságait. Az EIT szintén nyomon követi a helymegosztási központok működését és azt, hogy hogyan integrálódnak a helyi innovációs ökoszisztémába.

               (3)Új TIT-ek elindítása

               Az új és kialakulóban lévő globális kihívások kezeléséhez való hozzájárulás érdekében az EIT új TIT-eket indít el kiemelt területeken; a kiválasztási szempontok között szerepel többek között annak értékelése, hogy beleillenek-e az Európai horizont szakpolitikai prioritásaiba és milyen az EIT-modell alapján vizsgált potenciáljuk és hozzáadott értékük. Az új TIT-ek létrehozása figyelembe fogja venni az Európai horizont stratégiai tervezését és az EIT számára a 2021–2027 közötti időszakra előirányzott költségvetést. Az európai partnerségek kiválasztására vonatkozó, az [Európai horizontról szóló rendelet] III. mellékletében meghatározott kritériumok bekerülnek a TIT-ekre vonatkozó pályázati felhívásba és az értékelés során vizsgálják meg azokat.

               A jövőbeli TIT-ek prioritási területeinek jegyzékét e stratégiai innovációs terv 1A. melléklete tartalmazza.

               Az EIT igazgatótanácsának javaslata és annak elemzése alapján javaslat született a kulturális és kreatív ágazatok területén elsőként elindítandó tudományos és innovációs társulás 2022-ben történő létrehozásáról. A pályázati felhívás közzétételére 2021-ben kerül sor. Ez az a prioritási terület, amely a legnagyobb mértékben kiegészíti az EIT által már elindított nyolc TIT-et és az Európai horizont keretében létrehozandó más európai partnerségekre vonatkozó potenciális prioritási területeket. A kulturális és kreatív ágazatok nagy növekedési potenciállal és számos helyi szintű kezdeményezéssel rendelkeznek és nagy vonzerőt jelentenek a polgárok számára, továbbá szorosan be vannak ágyazva helyi és regionális ökoszisztémáikba. A kulturális és kreatív ágazat azonban továbbra is jelentős mértékben széttöredezett, és az innovátorok és a vállalkozások létrehozói nem rendelkeznek a szükséges vállalkozói és innovációs készségekkel. Ezeket a szűk keresztmetszeteket egy TIT tudná a leghatékonyabban kezelni a tudásháromszög-integrációs megközelítésnek, a hosszú távú perspektíváknak és a helyi alapú megközelítésnek köszönhetően. A kulturális és kreatív ágazat előtti kihívásokat és a jövőbeli TIT várható hatásait összegző tájékoztatót a stratégiai innovációs terv 1B. melléklete tartalmazza.

               Az EIT javasolt költségvetése alapján 2025-ben egy második új TIT-et lehetne létrehozni, amelynek pályázati felhívását 2024-ben tennék közzé az 1A. melléket új prioritási területtel/területekkel történő módosítását követően. A prioritási terület(ek) kiválasztása az EIT igazgatótanácsának javaslatai alapján történik. A javaslatok tekintetben veszik az Európai horizont program stratégiai kutatási és innovációs tervében meghatározott prioritási területeket és az európai partnerségek kiválasztási kritériumait, különös tekintettel a nyitottságra, az átláthatóságra, az uniós hozzáadott értékre, a koherenciára és a szinergiákra. Az új TIT-ek kiválasztására vonatkozó szempontok összhangban lesznek az Európai horizont programban szereplő szempontokkal. Támogatást nyújtanak ezenkívül az olyan uniós szakpolitikai prioritások megvalósításához, mint a missziók és a fenntartható fejlesztési célok. További új TIT/TIT-ek kiválasztására kerülhet sor, amennyiben az EIT kereten kívül további költségvetés áll rendelkezésre.

                        Az EIT:

                        ·megerősíti az innovációs ökoszisztémákat azáltal, hogy továbbra is támogatást nyújt a meglévő TIT-eknek, hogy a tudásháromszög integrálása révén szembe tudjanak nézni a globális kihívásokkal;

                        ·meghatározza a TIT-ek közötti, stratégiai és szakpolitikai jelentőségű kérdésekben folytatott szorosabb együttműködés területeit és előmozdítja az együttműködést;

                        ·gondoskodik róla, hogy a TIT-ek stratégiát készítsenek és hajtsanak végre, amelynek célja a vonatkozó európai partnerségekkel és más releváns uniós kezdeményezésekkel és programokkal folytatott együttműködés és szinergiák létrehozása;

                        ·biztosítja, hogy a TIT-ek befogadó jellegű megközelítést alkalmazzanak a nemzeti, regionális és helyi innovációs szereplőkkel való kapcsolatuk megerősítése céljából;

                        ·biztosítja, hogy az EIT regionális innovációs programjának tevékenységei fokozott regionális hatást fejtsenek ki és teljes mértékben integrálódjanak a TIT-ek többéves stratégiáiba;

                        ·új TIT-eket indít stratégiai jelentőségű kiválasztott tematikus területeken, elsőként a kulturális és kreatív ágazattal foglalkozó TIT-et 2022-ben.

               3.2.A felsőoktatás innovációs kapacitásának támogatása

               A tudásháromszög-integrációs modell segítségével az EIT hozzájárult a felsőoktatás, a kutatás és az innováció közötti tartós szakadék áthidalásához. Az EIT különösen a humántőke fejlesztésének kulcsfontosságú eszköze, mivel tevékenysége középpontjában a vállalkozói ismeretek oktatása áll. Az EIT által kifejtett hatás azonban továbbra is a TIT-ek partnereire korlátozódik.

               Az innováció szélesebb körű támogatása érdekében az európai felsőoktatási intézményeknek innovatívnak és vállalkozószelleműnek kell lenniük az oktatással, a kutatással, a vállalkozások bevonásával, valamint a tágabb értelemben vett helyi innovációs ökoszisztémával kapcsolatos megközelítésükben, ideértve a civil társadalmat is.

               A felsőoktatási intézmények innovatívabb és fokozottabban vállalkozói szemléletű szervezetekké alakítása világos stratégiát, módszertani keretet és források elkülönítését teszi szükségessé. Tapasztalatai alapján az EIT egyedülálló helyzetben van ahhoz, hogy az Európai horizont program keretében támogatást nyújtson a felsőoktatási intézmények vállalkozói és innovációs kapacitásának fejlesztéséhez.

               Az EIT a TIT-eken keresztül nyílt és célzott módon hajtja majd végre azokat a tevékenységeit, amelyeknek célja a felsőoktatás innovációs kapacitásának növelése annak érdekében, hogy a felsőoktatási intézmények szélesebb köre integrálódjon az innovációs értékláncokba és ökoszisztémákba. Ezek a tevékenységek a TIT-ek tudásháromszög-integrációs tevékenységeinek szerves részeként kiegészítik az EIT oktatással kapcsolatos intézkedéseit, különösen azáltal, hogy nyitottabbá és hozzáférhetőbbé teszik azokat azok számára, akik nem partnerei a TIT-eknek. Az EIT által kifejtett hatás túlmutat majd a TIT-eken és hozzájárul az EIT alapvető feladatához, amely a fenntartható gazdasági növekedés és a versenyképesség előmozdítása azáltal, hogy megerősíti a tagállamok innovációs kapacitását összhangban az Európai horizont azon céljaival, hogy az egész életen át tartó tanulás távlatában előmozdítsa a vállalkozói és innovációs készségeket, ideértve a felsőoktatási intézmények kapacitásának növelését Európa-szerte.

               Az EIT-támogatás olyan szakpolitikai kezdeményezésekre épül majd, mint a HEInnovate
                  4
                és a RIIA
                  5
                keretek, amelyek Európa-szerte számos felsőoktatási intézményben és tagállamban bizonyították értéküket. Az EIT a támogató tevékenységeket a Bizottsággal szoros együttműködésben dolgozza ki, biztosítva az Európai horizont, az Erasmus és más programok keretében megvalósuló releváns tevékenységekkel való összhangot és kiegészítő jelleget. Az első három évben továbbfejlesztik és finomítják a végrehajtási és megvalósítási mechanizmus folyamatának konkrét részleteit,  majd azokat e kísérleti szakasz során a további bővítés előtt nyomon követik és értékelik.

               Az EIT irányítási és koordinációs szerepet fog betölteni a TIT-ek által irányított tevékenységek végrehajtásában és nyomon követésében. Kiemelt figyelmet kell fordítani a következők biztosítására: inkluzív megközelítés a TIT-ek partnerein kívüli felsőoktatási intézmények bevonása érdekében; interdiszciplináris és ágazatközi megközelítés; valamint kapcsolat az Európai Bizottság intelligens szakosodási stratégiájával, releváns tematikus platformokkal és az EIT RIS-szel.

               Az EIT össze fogja kapcsolni a felsőoktatási innovációs kapacitás fejlesztéséhez nyújtott támogatását az EIT-védjeggyel, amelyet jelenleg a TIT-ek oktatási programjai kapnak. Konkrétan, a részt vevő felsőoktatási intézményeket bevonhatják az EIT-védjegy használatába. Az EIT az EIT-védjegyet kiterjeszti az egész életen át tartó tanulási tevékenységekre is, amelyek a TIT-eken kívüli diákok, felnőtt tanulók és intézmények (beleértve a szakoktatási és szakképzési intézményeket is) szélesebb célcsoportját érintik és foglalják magukban. A minősítés EIT-közösségen belüli használata valamennyi (egyéni, program és intézményi) szinten struktúraszervező hatással jár majd.

               Az EIT különösen olyan országok felsőoktatási intézményeire összpontosít, amelyek mérsékelt és lemaradó innovátor országokban és más, gyengén teljesítő térségekben találhatók, amelyek meg kívánják erősíteni innovációs jelenlétüket és intelligens szakosodási stratégiáikat. Az EIT az e tevékenységekre előirányzott teljes költségvetésének legalább 25 %-át különíti el erre az intézkedésre.

                        Az EIT:

                        ·a Bizottsággal együttműködésben a felsőoktatási innovációs kapacitás fejlesztését támogató, a TIT-ek által végrehajtandó tevékenységeket dolgoz ki és indít el 2021-től kezdődően;

                        ·tájékoztatási rendszert vezet be annak érdekében, hogy ösztönözze a mérsékelt és lemaradó innovátor országok felsőoktatási intézményeit innovációs kapacitásaik fejlesztésére;

                        ·konkrét iránymutatást, szakértelmet és tanácsadást nyújt a részt vevő felsőoktatási intézmények számára;

                        ·erősíti és a TIT-eken kívülre is kiterjeszti az EIT-védjegy hatályát a fellépésekben részt vevő felsőoktatási intézményekre.

               3.3.Az EIT horizontális tevékenységei

               (1)Kommunikáció

               Az EIT megerősíti kommunikációját és láthatóságát. A TIT-ek növekvő számával és a felsőoktatási intézmények vállalkozói fejlesztését támogató új intézkedéssel az EIT fokozni fogja erőfeszítéseit, hogy szélesebb körben elismerjék innovációs minőségi márkaként. Ez a fajta márkaépítés és a jobb kommunikáció alapvető fontosságú különösen a polgárok irányában, mivel az EIT által kezdeményezett innovációk hozzájárulnak ahhoz, hogy igazolják az európai kutatási és innovációs keretprogram révén megvalósuló uniós beruházások konkrét hatásait. Az Európai horizont kommunikációs megközelítésének megfelelően az EIT valamennyi tagállamban és azokon kívül jobb márkaépítési stratégiát alkalmaz majd a fő érdekelt felek (felsőoktatási intézmények, kutatási szervezetek, vállalkozások stb.) felé.

               Az EIT által kínált lehetőségek szélesebb körben történő terjesztése és jobb megértése érdekében az intézet megvizsgálja az EIT által támogatott TIT-ekben Európa-szerte történő részvétellel kapcsolatos szempontokra vonatkozó iránymutatások és segítségnyújtás megerősítésének a meglévő információs hálózatokra épülő lehetőségét.

               Annak biztosítása érdekében, hogy a tudásháromszög vertikumában az érdekeltek kiterjedt közössége uniós, nemzeti, regionális és helyi szinten értesüljön az EIT (és a TIT-ek) pályázatairól és finanszírozási projektjeiről, ezek megjelennek az Európai horizont keretében fenntartott európai finanszírozási és pályázati lehetőségek portálján is.

               Az EIT rendszeres találkozókat fog szervezni a tagállamok képviselőinek csoportjával és a Bizottság megfelelő szervezeti egységeivel évente legalább kétszer a kommunikáció és információáramlás tagállamok közötti és uniós szintű megfelelő biztosítása, valamint a csoport EIT által finanszírozott tevékenységek teljesítményeiről és eredményeiről való tájékoztatása érdekében. A tagállamok képviselőinek csoportja megfelelő támogatást biztosít továbbá, hogy az EIT által finanszírozott tevékenységek kapcsolatban legyenek a nemzeti programokkal és kezdeményezésekkel, beleértve e tevékenységek lehetséges nemzeti társfinanszírozását.

               Az EIT folytatja az EIT érdekelt feleket tömörítő fórumával és az EIT-díjakkal kapcsolatos tevékenységeket annak érdekében, hogy előmozdítsa a tudásháromszög európai szereplőivel való együttműködést és elismerje a legígéretesebb európai vállalkozókat és innovátorokat.

               Az EIT (az EIT Alumni Testületével együttműködésben) továbbra is irányítja az EIT Alumni Közösséget
                  6
                és stratégiai iránymutatást nyújt számára annak érdekében, hogy maximalizálja vállalkozási és társadalmi hatását, valamint tagjainak folyamatos részvételét az EIT által támogatott tevékenységekben. A 2021–2027 közötti időszakban a Közösség tovább növekszik és ki fog terjedni a felsőoktatási intézmények innovációs kapacitását támogató fellépésekben részt vevő korábbi diákokra is.

               (2)A bevált gyakorlatok meghatározása és érdekelt felekkel történő megosztása

               Az EIT kulcsfontosságú szerepet játszik a bevált gyakorlatok és a levont tanulságok terjesztésében. A TIT-ek és a felsőoktatási intézmények innovációs és vállalkozói kapacitását támogató projektek a bizonyítékok és a kísérleti tanulás értékes forrását jelentik a döntéshozók számára, példát mutatnak a bevált gyakorlatokra és támogatják az uniós politikák tematikus területeken történő kidolgozását és végrehajtását.

               Ez idáig nem történt meg a TIT-ektől származó helyes gyakorlatok és tanulságok megfelelő kodifikálása és hatékony terjesztése. A politikai döntéshozók és az egész innovációs közösség tudáspartnereként működő támogatói minőségében az EIT továbbfejleszti innovációs intézményi szerepét, amely képes észlelni, elemezni, kodifikálni, megosztani és biztosítani az innovatív gyakorlatok, tanulságok és az EIT által finanszírozott tevékenységek (oktatás és képzés, innovációtámogatás, vállalkozástámogatás) szélesebb körben történő elterjesztését. A tevékenység az [Európai horizontról szóló javaslat] [Innovatív Európa pillérén] belüli egyéb kezdeményezésekkel való kapcsolatokra és szinergiákra épít.

               (3)Nemzetközi együttműködés

               Az EIT-ről szóló rendelet hatálya alapján az EIT nemzetközi együttműködésen keresztül törekszik tevékenységei hatásainak növelésére és a TIT-eken keresztül fogja koordinálni az EIT által finanszírozott nemzetközi tevékenységeket. A megközelítés szoros összhangban működik majd az Európai Unió vonatkozó iparpolitikai célkitűzéseivel, valamint kutatási és innovációs prioritásaival, ezáltal uniós hozzáadott értéket biztosítva.

               A nemzetközi együttműködés keretében az EIT – a Bizottsággal egyeztetve – a globális társadalmi kihívások hatékony kezelésére összpontosít majd, hozzájárulva a vonatkozó nemzetközi kezdeményezésekhez és a fenntartható fejlesztési célokhoz és biztosítva a tehetségekhez való hozzáférést, valamint az innovatív megoldások fokozott kínálatát és keresletét. Az EIT és a TIT-ek a Bizottsággal szorosan együttműködve tervezik meg és hajtják végre nemzetközi tevékenységeiket az Európai horizont megközelítésnek és más vonatkozó uniós politikáknak megfelelően és az EIT igazgatótanácsának felügyelete mellett.

                        Az EIT:

                        ·markánsabb márkaépítési stratégia révén javítani fogja láthatóságát a tagállamokban lévő érdekelt felek körében;

                        ·biztosítja az európai uniós támogatás láthatóságát;

                        ·megvizsgálja a meglévő uniós információs hálózatok felhasználásának megvalósíthatóságát és koordinálja a tevékenységeiket annak érdekében, hogy jobb minőségű tanácsadást és iránymutatást biztosítson az EIT potenciális TIT-partnerei számára;

                        ·rendszeres találkozókat szervez a tagállamok képviselői csoportja számára a tagállamokkal való hatékony kommunikáció és információáramlás biztosítása érdekében;

                        ·az érdekeltek fórumán, az EIT-díjakon és az EIT Alumni intézményén keresztül növeli a polgárok és az érdekelt felek közössége felé tett fellépései láthatóságát;

                        ·meghatározza, szabályozza és hatékony módon megosztja az EIT által finanszírozott tevékenységekből származó tanulságokat és bevált gyakorlatokat; strukturált párbeszéd kialakításával és az erőfeszítések összehangolásával bevonja az uniós tagállamok nemzeti és regionális szintű hatóságait a helyes gyakorlatok és tanulságok meghatározása, megosztása és terjesztése érdekében;

                        ·az EIT igazgatótanácsának felügyelete mellett, a Bizottság kutatással és innovációval kapcsolatos nemzetközi együttműködési stratégiájával összhangban és a Bizottság megfelelő szervezeti egységeivel folytatott konzultációt követően kidolgozza az EIT és a TIT-ek széles körű nemzetközi együttműködési formáit.

               3.4.Működőképes rendszer

               Ez a pont számos olyan intézkedést tartalmaz, amelyek célja az EIT és a TIT-ek jelenlegi működésének kiigazítása és javítása. Az EIT hatékonyan működő és stratégiai gondolkodású igazgatótanácsa figyelemmel fogja kísérni ezen intézkedéseknek az EIT szintjén történő végrehajtását és megfelelő ösztönzést és ellenőrzést biztosít – többek között a forráselosztási folyamat révén – annak szavatolása érdekében, hogy a TIT-ek végrehajtsák azokat.

               (4)TIT működési modell

               Az EIT gyakorlati útmutatást nyújt a TIT-eknek és figyelemmel kíséri azok munkáját a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveinek és az európai partnerségekre vonatkozóan az Európai horizontról szóló rendeletben meghatározott elvek és kritériumok betartása, valamint az Európai horizont program prioritásaival való összhang tekintetében teljesítményük és hatásaik maximalizálása érdekében.

               A TIT-ek folyamatos nyitottságát és a végrehajtás során érvényesülő átláthatóságot biztosító intézkedések elsősorban azáltal fognak javulni, hogy közös rendelkezéseket vezetnek be a partnerségek számára hozzáadott értéket biztosító új tagokra vonatkozóan. A TIT-ek ezenkívül teljesen átlátható módon végzik majd tevékenységeiket. A TIT-ek továbbra is dinamikus partnerségek lesznek, amelyekhez az új partnerek – köztük egyre több kkv – a kiválóság és a stratégiába való illeszkedés alapján csatlakozhatnak. A finanszírozás koncentrációjának korlátozása és annak biztosítása érdekében, hogy a TIT-ek tevékenységei egy széles partnerhálózat előnyeit élvezhessék, az üzleti terv elkészítésére vonatkozó eljárás (többek között a prioritások meghatározása, a tevékenységek kiválasztása és a források elosztása) átláthatóbbá és inkluzívabbá válik. Végül a TIT-ek növelni fogják a pályázati felhívások arányát, különösen harmadik felek számára nyitott innovációs projektek esetében. Mindezen intézkedések növelni fogják a TIT-ek tevékenységeiben részt vevő szervezetek számát. Végezetül rendszeres jelentéseikben a TIT-eknek be kell számolniuk az új partnerek bevonásáról.

               Mivel a TIT-ek az innovációs értéklánc teljes vertikumában működnek, üzletiterv-portfóliójukban megfelelő egyensúlyt alakítanak ki az oktatási, vállalkozói és innovációs tevékenységek között. A TIT-ek működését olyan kis létszámú, hatékony és költséghatékony struktúra valósítja meg, amely minimálisra csökkenti az igazgatási és általános költségeket. Az EIT biztosítani fogja, hogy a TIT-ek a célkitűzéseik megvalósulását ténylegesen támogató üzleti tervükben meghatározott széles körű tevékenységek révén elérjék a várt hatásokat.

               A TIT-ek valamennyi partnere részéről a kezdeményezés szerződés szerinti időtartamára vállalt kötelezettségek teljesítését úgy biztosítják, hogy rendszeresen nyomon követik a partnerek tényleges hozzájárulásait az eredeti kötelezettségvállalásokkal összevetve. Az EIT biztosítani fogja, hogy a TIT-ek működő kockázatkezelési rendszerrel rendelkezzenek azokra az esetekre, ha egyes partnerek nem tudják teljesíteni eredeti kötelezettségvállalásaikat.

                        Az EIT:

                        ·biztosítja, hogy a TIT-ek a nyitottság és az átláthatóság szigorú elveit alkalmazzák, különös tekintettel az új partnerek kiválasztására és az üzleti tervek elkészítésére vonatkozó eljárásra;

                        ·biztosítja, hogy a TIT-ek megvalósítása teljes mértékben megfeleljen az Európai horizontról szóló rendeletből fakadó vonatkozó követelményeknek;

                        ·az üzleti tervekben megfelelő egyensúlyt biztosít a tudásháromszög tevékenységei között;

                        ·biztosítja, hogy a TIT-ek a lehető legalacsonyabb szinten tartsák igazgatási költségeiket;

                        ·biztosítja, hogy a meglévő nyolc TIT fokozatosan teljesítse az Európai horizont program európai partnerségekre vonatkozó új végrehajtási kritériumait.

               (5)TIT finanszírozási modell

               Az EIT hatékony és egyszerűsített finanszírozási modell révén fokozni fogja a TIT-ek által kifejtett hatást és hozzájárulásukat az Európai horizont program célkitűzéseinek eléréséhez. A támogatás hozzáadott értékének növelése érdekében az EIT ki fogja igazítani finanszírozási modelljét. Az EIT négy fő területen hajt végre előrelépéseket.

               Először is az EIT társfinanszírozási arányt fog bevezetni a magán- és állami beruházások szintjének növelése érdekében. A finanszírozási modell kiigazítása megkönnyíti a TIT-ek számára a pénzügyi fenntarthatóságra való áttérést, továbbá ösztönözni fogja őket, hogy a partnerségi keretmegállapodások időtartama alatt fokozatosan csökkentsék az EIT-finanszírozás arányát az üzleti tervben, miközben növelik a nem EIT-forrásokból történő társbefektetés szintjét. A rögzített csökkenő társfinanszírozási arányok a TIT-ek teljes életciklusának (indulás, növekedés, érettség, kilépés az EIT-támogatásból) szakaszaiban alkalmazandók lesznek az alábbiak szerint.

                        Indulás

                        Növekedés

                        Érettség

                        Az EIT támogatás megszűnése

                        Évek

                        1–4

                        5–7

                        8–11

                        12–15

                        Az EIT által biztosított társfinanszírozási arány

                        maximum 100 %

                        maximum 80 %

                        maximum 70 %

                        50 % a 12. évben, majd évente 10 %-os csökkenés

               4. ábra: EIT által nyújtott társfinanszírozás aránya a 2021–2027 közötti időszakban

               Másodszor, a jelenleg alkalmazott támogatáselosztási eljárás nagyobb mértékben igazodik majd a versenyképes teljesítményhez és eredményekhez, valamint a többéves támogatások felhasználásához. Az EIT igazgatótanácsa erőteljesebb ösztönzőket biztosít a TIT-ek számára, különösen azok egyéni teljesítménye alapján a lehető legmagasabb szintű hatás elérése érdekében. Ezért az Európai horizont program részeként kifejtett hatásának fokozása érdekében az EIT módosítani fogja a versenyképes finanszírozásra vonatkozó rendelkezéseit.

               Harmadszor, az EIT szigorú szabályokat fog alkalmazni a felülvizsgálati mechanizmus megerősítésére a TIT-ek működése első hétéves kezdeti időszakának lejárta előtt. Ennek a külső szakértők segítségével végzett félidős felülvizsgálatnak összhangban kell lennie a legjobb nemzetközi gyakorlattal és az Európai horizontnak az európai partnerségek nyomon követésére és értékelésére vonatkozó kritériumaival, és a kezdeti hétéves időszak lejárta előtt kell megtörténnie. A felülvizsgálat eredményeként az igazgatótanács döntést hoz a TIT-nek nyújtott pénzügyi hozzájárulás folytatásáról vagy megszüntetéséről (és utóbbi esetben nem hosszabbítja meg az adott TIT-tel kötött partnerségi keretmegállapodást) és a források jobban teljesítő tevékenységekre történő átcsoportosításáról.

               Végül a TIT-ek szükségtelen adminisztratív terheinek
                  7
                csökkentése érdekében az EIT folytatja az egyszerűsítésre irányuló erőfeszítéseit, ezáltal lehető téve éves üzleti tervük és többéves stratégiájuk gyors és hatékony végrehajtását. Ennek keretében a vonatkozó TIT-tevékenységekre egyösszegű támogatásokat vagy egységköltségeket alkalmaz. Ezen túlmenően, az erőforrások – különösen az innovációs tevékenységek – jobb tervezése, valamint a TIT-tevékenységekben részt vevő partnerek részéről megvalósuló határozottabb kötelezettségvállalás és hosszú távú beruházások elősegítése érdekében az EIT adott esetben többéves támogatási megállapodásokat fog kötni a TIT-ekkel a megfelelő partnerségi keretmegállapodások alapján. Ezek a többéves támogatási megállapodások nem haladhatják meg a 3 évet.

                        Az EIT:

                        ·új finanszírozási modellt vezet be, amelynek célja a TIT-partnerek elkötelezettségének ösztönzése;

                        ·a TIT-ek jelentéstételi gyakorlatának egyszerűsítésével folyamatosan javítja a finanszírozási modellt és amennyiben indokoltnak tartja, többéves támogatási megállapodást ír alá TIT-ekkel a megfelelő partnerségi keretmegállapodások alapján;

                        ·a versenyképes támogatáselosztási eljárást olyan módon igazítja ki, hogy az elismerje a teljesítményt és az eredményeket;

                        ·megerősíti az egyes TIT-ek teljesítményének átfogó felülvizsgálatát tevékenységük 7. évének lejárta előtt annak érdekében, hogy támogassa az igazgatótanács döntését a pénzügyi támogatás folytatásáról vagy megszüntetéséről az Európai horizont program európai partnerségekre vonatkozó keretének megfelelően.

               (6)Az EIT és a TIT-ek kapcsolata a partnerségi keretmegállapodás megszűnését követően

               A Bizottsággal szoros együttműködésben végzett részletes független tanulmány alapján 2023 végéig az EIT meg fogja határozni azon TIT-ekkel fenntartott kapcsolatait, amelyek támogatása a 2021–2027-as programozási időszak során megszűnik. A végleges felülvizsgálat pozitív kimenetelétől függően az EIT együttműködési szándéknyilatkozatot írhat alá az egyes TIT-ekkel, amelynek célja a TIT-ekkel való együttműködés folytatása a partnerségi keretmegállapodás megszűnését követően. A szándéknyilatkozatnak többek között tartalmaznia kell a következőkhöz kapcsolódó jogokat és kötelezettségeket:

               ·az EIT márkanév használata, részvétel az EIT-díjakban és az EIT által szervezett más tevékenységekben;

               ·az EIT-védjegy használata oktatási és képzési programokra;

               ·részvétel az EIT által meghirdetett, TIT-ek közötti tevékenységekre és megosztott szolgáltatásokra vonatkozó versenypályázatokon;

               ·az EIT Alumni Közösséggel fenntartott kapcsolatok.

                        Az EIT:

                        ·az Európai horizont program európai partnerségekre vonatkozó keretének megfelelően általános elveket dolgoz ki a TIT-ekkel a partnerségi keretmegállapodás megszűnése után fenntartott kapcsolatra vonatkozóan;

                        ·a végső felülvizsgálat pozitív kimenetelétől és az EIT igazgatótanácsának döntésétől függően együttműködési megállapodásokat köt a TIT-ekkel annak érdekében, hogy az EIT közösség aktív tagjai között maradjanak.

               3.5.Szinergiák és kiegészítő jellegű tevékenységek más programokkal

               Széles tevékenységi körére és sajátos szerepére építve az EIT megfelelo helyzetben van ahhoz, hogy szinergiákat teremtsen és kiegészítse a többi uniós programot vagy eszközt, többek között azáltal, hogy jobban támogatja a TIT-ek tervezési és végrehajtási tevékenységeit. Az alábbi lista konkrét példákat tartalmaz arra, hogy az EIT az Európai horizont programon túl milyen esetekben fog hozzájárulni különböző szinergiákhoz közép- és hosszú távon.

               Erasmus program

               ·Az Erasmus és az EIT szinergiákat hoz létre közösségeik között. Az együttműködés arra irányul, hogy egyrészt hozzáférést biztosítson a TIT-partner felsőoktatási intézményekben tanuló Erasmus hallgatóknak a TIT-ek nyári kurzusaihoz vagy más releváns képzési tevékenységeihez (például vállalkozói készségek és innovációmenedzsment témában), másrészt kapcsolatokat alakítson ki a TIT-ek öregdiák-hálózatával.

               ·Az együttműködési tevékenységek magukban foglalhatják az EIT/TIT-ek által az (akár TIT-eken kívüli valamennyi felsőoktatási intézményből érkező) tudományos személyzetnek nyújtott képzést a vállalkozói készségeket és az innovációt integráló tantervek, valamint az Erasmus hálózatokon belül a TIT-ek által kidolgozott innovatív gyakorlatok (mint például a felsőoktatási intézmények és a vállalkozások közötti tudásfejlesztési szövetségek) tesztelése, elfogadása és kibővítése terén és fordítva.

               ·Ahol lehetséges szinergiákat hoznak létre az európai egyetemek kezdeményezéseivel, amelyek elősegíthetik az EIT oktatási tevékenységeinek előtérbe helyezését rendszerszintű hatás elérése érdekében.

               Digitális Európa program (DEP)

               ·A TIT-ek helymegosztási központjai együtt fognak működni az európai digitális innovációs központokkal, hogy támogassák az ipar és a közszféra szervezeteinek digitális átalakulását.

               ·A DEP keretében kialakított infrastruktúrák és kapacitások (pl. mesterségesintelligencia-algoritmusokat alkalmazó adatforrások és könyvtárak, a tagállamokban lévő nagy teljesítményű számítástechnikai kompetencia-központok) TIT-ek által az oktatásban és képzésben, valamint innovációs projektekben történő tesztelésére és demonstrációs célokra való használatára irányuló lehetőségek feltárása;

               Kohéziós politikai alapok (különös tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra és az Európai Szociális Alapra)

               ·Az EIT-hez tartozó TIT-ek – helymegosztási központjaik és a regionális innovációs program szervezetei révén – elő fogják segíteni egyrészt a tudásháromszög szereplői (oktatás, kutatás és üzlet) és az irányító hatóságok közötti regionális és régióközi együttműködést szinergiában a régióközi együttműködéssel és beruházásokkal az értékláncok mentén az intelligens szakosodás kiemelt területein, másrészt a tematikus intelligens szakosodási platformok munkáját. Az EIT azt is meg fogja vizsgálni, hogy miként járulhat hozzá a kohéziós politikai alapok keretében megvalósuló készségfejlesztési kezdeményezésekhez a bevált gyakorlatok cseréje révén.

               ·Az EIT-hez tartozó TIT-ek elő fogják mozdítani az intelligens szakosodási platformokkal folytatott együttműködést, különös tekintettel azokra a projektekre, amelyeknek már van tapasztalatuk a kohéziós politikai források irányító hatóságaival az EIT erőforrásai, a kohéziós politika forrásai és más európai, nemzeti és/vagy regionális programok közötti szinergiák elősegítése érdekében.

               InvestEU

               ·Az EIT-hez tartozó TIT-ek együttműködésre törekednek az InvestEU Tanácsadó Platformmal annak érdekében, hogy technikai támogatást és segítséget nyújtsanak a TIT-ek által támogatott vállalkozásoknak a projektek előkészítéséhez, fejlesztéséhez és végrehajtásához.

               ·Az EIT-hez tartozó TIT-ek hozzájárulnak az InvestEU Portál támogatásához, hogy a Bizottság szervezeti egységeivel szoros együttműködésben közelebb hozzák a befektetőket a TIT-ek által támogatott vállalkozásokhoz.

               Kreatív Európa

               ·Az új Kreatív Európa program kifejezetten a kulturális és kreatív ágazatokkal foglalkozó jövőbeli TIT tevékenységei szempontjából bír jelentőséggel. A programmal erős szinergiák és kiegészítő jelleg jön létre olyan területeken, mint például a kreatív készségek, a munkahelyek és az üzleti modellek.

               Egységes piac program (COSME)

               ·A TIT-ek együttműködésre törekszenek majd az Enterprise Europe Networkkel (EEN) és ágazati csoportjaival, hogy megkönnyítsék a vállalkozások közötti együttműködést, a technológiaátadást és az innovációs partnerségeket azon vállalkozók számára, akik tevékenységüket az egész Unióban és azon túl kívánják fejleszteni. Az EEN szervezetek kkv-ügyfeleik körében népszerűsíteni fogják az EIT TIT-tevékenységeket. Az EIT megvizsgálja az új vállalkozóknak szóló mobilitási programokkal való együttműködés lehetőségét azok vállalkozói készségeinek javítása érdekében.

               4.Erőforrások

               4.1.Költségvetési igények

               Az EIT költségvetési igénye a 2021–2027 közötti időszakra [3000] millió EUR, és három fő összetevőn alapul: 1) a jelenlegi nyolc TIT-tel kapcsolatos kiadások (amelyek közül három esetében a partnerségi keretmegállapodás 2024-ig lejár) és két új TIT létrehozása (2022-ben, illetve 2025-ben); 2) új EIT támogatási és koordinációs fellépés elindítása; és 3) igazgatási kiadások.

               Mintegy [2500] millió EUR-t (az EIT teljes költségvetésének 83,3 %-át) a meglévő és új TIT-ek finanszírozására irányoznak elő, ami magában foglalja a regionális innovációs programra előirányzott [200] millió EUR-t. A társfinanszírozási arány bevezetésével a TIT-ek más állami és magánforrásokból várhatóan további [1500] millió EUR-t fognak mozgósítani. A két új TIT (2022-ben, illetve 2025-ben történő) létrehozására előirányzott költségvetés körülbelül [300] millió EUR lesz. Amennyiben az EIT költségvetésén kívül további keret válik elérhetővé, az EIT további TIT-eket is indíthat.

               Az EIT új támogatási fellépést indít majd a felsőoktatási intézmények vállalkozói és innovációs kapacitásának fejlesztésére. A fellépés horizontális projektmenedzsmentet és nyomonkövetési szolgáltatásokat tesz szükségessé. Az EIT költségvetéséből mintegy [400] millió EUR (legfeljebb 14 %) szükséges e tevékenységek végrehajtásához, ebből [120] millió EUR-t fordítanak az indulási szakaszra (első 3 év), a fennmaradó részt pedig a növekedési szakaszra (utolsó 4 év).

               Az EIT továbbra is kis személyzetű és dinamikus szervezet marad. A szükséges személyzeti, adminisztratív, infrastrukturális és működési kiadásokat magában foglaló igazgatási kiadások költsége növekedni fog, de átlagosan nem fogja meghaladni az EIT költségvetésének 3 %-át. Az igazgatási költségek egy részét Magyarország fedezi azáltal, hogy 2029 végéig ingyenesen bocsátja rendelkezésre az irodahelyiségeket. Ez alapján a 2021–2027 közötti időszakban az igazgatási kiadások összege így hozzávetőlegesen 73 millió EUR lesz. A költségvetés részletes lebontása az alábbiakban látható:

               4.2.Hatás (nyomon követés és értékelés)

               Az EIT által kifejtett hatás mérése a következő programozási időszak során folyamatosan javulni fog, figyelembe véve az eddigi tanulságokat és tapasztalatokat. Az EIT olyan értékelési, jelentéstételi és nyomonkövetési keretet fog alkalmazni, amely szavatolja az Európai horizont program általános megközelítésével való összhangot, miközben rugalmasságot is biztosít. Elsősorban a Bizottság, az EIT és a TIT-ek közötti visszajelzési csatornákat fogják javítani a célkitűzések következetes, egységes és hatékony kezelése érdekében.

               Értékelés

               Az EIT tevékenységeinek – köztük a TIT-ek által irányított tevékenységek – időszakos értékelését a Bizottság fogja végezni az EIT-rendelet és az Európai horizontról szóló rendelet rendelkezéseinek megfelelően. Az értékelések az EIT tevékenységei, köztük a TIT-ek hatékonyságát, eredményességét, relevanciáját, koherenciáját és uniós hozzáadott értékét vizsgálják majd. Az értékelések független külső értékeléseken alapulnak és beépülnek az Európai horizont program félidős és utólagos értékelésébe. Ezenkívül az EIT minden TIT-et alapos felülvizsgálatnak fog alávetni a partnerségi keretmegállapodások szerinti működés 7. és 14. évének vége előtt.

               Jelentéstétel és nyomon követés

               A TIT-ek működési teljesítményének és eredményeinek jelentése és nyomon követése az EIT egyik elsődleges feladata lesz és az Európai horizont közös üzleti szolgáltatásaival együttműködésben kerül végrehajtásra. A TIT-ek jelentéstételi és nyomonkövetési rendszere az Európai horizont átfogó nyomonkövetési rendszerébe épül majd be, különösen a közös adatmodellek – többek között az adatgyűjtés – megvalósítása révén. A Bizottság részt fog venni az EIT által kidolgozott vagy alkalmazott valamennyi vonatkozó hatás- és nyomonkövetési mutató és eszköz közös kidolgozásában, hogy szavatolja az Európai horizont átfogó nyomonkövetési rendszerével való összeegyeztethetőséget és egységességet, beleértve a főbb hatásútvonalakat, az európai partnerségekre vonatkozó szempontrendszert és a stratégiai tervezési folyamatot is. Az EIT figyelembe fogja venni továbbá az innovációs radar módszertan Európai horizontban történő bevezetését és meg fogja vizsgálni, hogy a TIT-ek hogyan aknázhatják ki az innovációs radart a nyomonkövetési tevékenységek javítása érdekében.

               Összességében az EIT feladata lesz, hogy rendszeresen nyomon kövesse a TIT-ek operatív teljesítményét és folyamatosan kiigazítsa nyomonkövetési rendszereit az Európai horizont európai partnerségekre vonatkozó nyomonkövetési és jelentéstételi keretével összhangban és az Európai horizont közös üzleti szolgáltatásaival együttműködve. A nyomonkövetések eredményei beépülnek a TIT-ek üzleti tervezési folyamatába, valamint az EIT költségvetés-odaítéléssel és a TIT-ekkel mint kedvezményezettekkel történő partnerségi keretmegállapodás előkészítésével kapcsolatos döntéshozatalába.

               Az EIT tevékenységei – beleértve a TIT-ek által irányított tevékenységeket – várhatóan a következő hatással lesznek:

               1.gazdasági/innovációs hatás azáltal, hogy befolyásolják vállalkozások létrehozását és növekedését, továbbá új innovatív megoldásokat nyújtanak a globális kihívások kezelésére, közvetlen és közvetett munkahelyeket teremtenek, valamint egyéb állami és magánberuházásokat mozgósítanak;

               2.tudományos és oktatási hatás azáltal, hogy erősítik a kutatásokban és innovációban részt vevő humántőkét, előmozdítják az innovatív és vállalkozói készségek egyéni és szervezeti szinten egyaránt, valamint ösztönzik a tudás és az innováció társadalmon belüli nyílt terjesztését;

               3.társadalmi hatás azáltal, hogy foglalkoznak különböző uniós szakpolitikai prioritásokkal az éghajlatváltozás, az energia, a nyersanyagok, az egészségügy vagy az élelmiszerek területén innovatív megoldások révén, együttműködnek a polgárokkal és végfelhasználókkal és a társadalomban erősítik az innovatív megoldások elterjedését ezeken a területeken.

               Az alábbi táblázat azon irányítási mutatók és célértékeik nem teljes felsorolását tartalmazza, amelyeket az EIT a 2021–2027 időszakban nyomon követ majd. Ezek a mutatók jelentik majd az EIT 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó fő célkitűzései – például az innováció és a vállalkozói készség jobb oktatás révén történő előmozdítása, a regionális hatás és a potenciális partnerek és érdekelt felek iránti nyitottság fokozása, valamint a globális piaci kihívásokra adandó új innovatív megoldások – megvalósításának nyomon követéséhez szükséges fő bemeneti és kimeneti iránymutatásokat.

               Az EIT a Bizottsággal együtt további mutatókat, köztük a TIT-ek tevékenységi területeire vonatkozó társadalmi hatásmutatókat dolgoz ki az Európai horizont program mutatórendszerének kidolgozásával összhangban, és ezek az európai partnerségekkel kapcsolatos átfogó megközelítését fogják tükrözni, hogy hozzájáruljanak a tudományos, gazdasági és társadalmi hatásokhoz. A hatásmutatók Európai horizont programmal való átfogó összehangolása a kitűzött célok irányába történő előrehaladás időbeli nyomon követésére irányul majd. Ez biztosítja majd a TIT-ek által a program többi részével összevetve elért eredmények és hatások bizonyítékalapú összehasonlítását. Ezenkívül az EIT gondoskodni fog arról, hogy a nyomonkövetési rendszer a TIT-modellre jellemző tevékenységek – például a tudásháromszög integrálása és a vállalkozói készségek – tekintetében jelezze az előrehaladást. E további mutatók célja az előrehaladás és hatások időbeli nyomon követése. Például az EIT tanulmányokkal kapcsolatos tevékenységeire (többek között a felsőoktatási intézmények kapacitásainak támogatására) vonatkozó mutatók nyomon követik a humántőkekészségek elsajátítását (rövid távon), a karriert (középtávon) és a munkakörülményeket (hosszú távon), a felsőoktatási intézmények bevonását és a kapacitásuk fejlesztését (rövid távon) vagy a felsőoktatási intézmények szerepét és teljesítményét a helyi innovációs ökoszisztémákban (közép- és hosszú távon).

                        EIT irányítási mutatók

                        Cél 2023

                        (2020-as alapértékhez képest)

                        Cél 2027

                        (2020-as alapértékhez képest)

                        EIT és TIT tevékenységekben részt vevő szervezetek száma

                        20 %-os növekedés

                        50 %-os növekedés

                        Piacon bevezetett innovációk (termékek és szolgáltatások) száma

                        1500

                        4000

                        EIT és TIT tevékenységekbe bevont felsőoktatási intézmények

                        300, amelyből 100 az oktatással kapcsolatos új fellépésből

                        750, amelyből 450 az oktatással kapcsolatos új fellépésből

                        EIT és TIT oktatási tevékenységekben részt vevő tanulók száma

                        10 000

                        30 000

                        Támogatott induló vállalkozások száma

                        300

                        700

                        TIT társfinanszírozás

                        700 millió EUR

                        1500 millió EUR

                        EIT és TIT tevékenységekben részt vevő szervezetek száma, amelyek a TIT-ek helymegosztási központjain kívüli térségekből származnak

                        50 %-os növekedés

                        100 %-os növekedés

               Az EIT biztosítani fogja, hogy a belső ellenőrzési rendszerén keresztül összegyűjtött adatok – köztük a TIT-ek eredményei – teljes mértékben integrálódjanak az Európai horizont program átfogó adatkezelési rendszerébe. Az EIT biztosítani fogja, hogy a nyomonkövetési és értékelési folyamatából származó részletes információk időben rendelkezésre álljanak és hozzáférhetők legyenek az Európai horizont végrehajtására vonatkozó közös elektronikus adatbázisban. Az EIT ezenkívül biztosítani fogja a mennyiségi és minőségi hatásokra vonatkozó célzott jelentéstételt, beleértve a lekötött és ténylegesen folyósított pénzügyi hozzájárulásokat is.

                        Az EIT:

                        ·fejleszteni fogja nyomonkövetési rendszerét és jelentéstételi és nyomonkövetési keretrendszert vezet be, beleértve hatásmutatókat az [Európai horizont program] kulcsfontosságú hatásútvonalaival összhangban;

                        ·rendszeresen figyelemmel követi a TIT-ek működési teljesítményét, valamint a hatásgyakorlással kapcsolatos kimeneteiket, eredményeiket és előrehaladásukat az [Európai horizont programmal] összhangban;

                        ·biztosítja konkrét társadalmi mutatók kidolgozását a TIT-ek tevékenységi területein, valamint rendszeres nyomon követésüket az Európai horizont társadalmi hatásokra vonatkozó keretrendszerével összhangban;

                        ·biztosítja a mennyiségi és minőségi hatásokkal kapcsolatos jelentéstételt, beleértve a pénzügyi hozzájárulásokat;

                        ·hozzáférést biztosít a TIT-ektől származó eredményekhez és projektadatokhoz és beépíti azokat az Európai horizont program átfogó adatirányítási és jelentéstételi rendszerébe.

               5.1A. melléklet

               Prioritási területek új tudományos és innovációs társulások elindításához.

               1. Kulturális és a kreatív ágazatok

               6.1B. melléklet

               Tájékoztató a „Kulturális és kreatív ágazatok” tudományos és innovációs társulásról

               (7)A kihívás

               A kulturális és kreatív ágazatok horizontális megoldásokat adhatnak egy sor komoly, állandó jellegű kihívásra, amelyek kutatási és innovációs tevékenységek segítségével kezelhetők. E kihívások négy főbb csoportra oszthatók: 1) az európaiak kreativitása, kulturális sokszínűsége és értékei; 2) európai identitás és kohézió; 3) európai foglalkoztatás, gazdasági ellenálló képesség és intelligens növekedés; és 4) Európa mint globális szereplő.

               Az európaiak kreativitása és kulturális sokszínűsége a nagy ellenálló képességű és megbízhatóan működő kulturális és kreatív ágazatoktól függ. Ezek az ágazatok – különösen az audiovizuális vagy zenei ágazat – azonban számos kihívással néznek szembe a globális szereplők által támasztott fokozott verseny és a digitális átállás következtében.

               ·A producereknek, a forgalmazóknak, a műsorszolgáltatóknak, a filmszínházaknak és a kulturális szervezetek valamennyi típusának innovatívnak kell lenniük ahhoz, hogy vonzóak lehessenek a közönség új generációi számára.

               ·A kulturális és kreatív ágazatokon belüli vállalkozói és transzverzális készségek hiánya
                  8
                mind a kialakulóban lévő alágazatokat, mind pedig a jelenleg mélyreható digitális átalakuláson keresztülmenő, igen kiforrott ágazatokat érinti. Ezekre a készségekre az innováció miatt van szükség és alapvető fontosságúak az ágazatot érintő munkaerőpiaci változások szempontjából.

               Az európai identitással és kohézióval kapcsolatos társadalmi kihívások általában az olyan „hidak” hiányával jellemezhetők, amelyek a társadalom különböző részeit kötik össze, beleértve a különböző területeket. Ezek között olyan kérdések szerepelnek, mint a társadalmi kirekesztés, a szorosabb interkulturális kapcsolatok kialakításának szükségessége, valamint a kulturális sokféleségünkből és közös örökségünkből eredő összetartozás érzésének kialakítása, amely fokozottabb közösségi részvétellel, tervezési és építészeti innovációkkal és a nyilvános terek kihasználásával, valamint a kulturális alapú társadalmi innováció révén kezelhető. Konkrétan:

               ·Korlátozott az együttműködés a kutatók között, illetve a kutatás és az ipar között, a K+F erőfeszítések koordinálása, a módszerek, eredmények és bevált gyakorlatok megosztása pedig nem megfelelő. Emellett nem készül fordítás a kulturális és kreatív ágazatokkal kapcsolatos kutatások többségéről, ami ismétlődésekhez vezet, mivel a kutatók gyakran nem ismerik a hasonló projekteket.

               ·A kreatív klaszterek és innovációs csomópontok integrációjának szintje nem kielégítő.

               ·Európában a regionális intelligens szakosodási prioritások jelentős része a kultúra különböző vetületeire (pl. kulturális örökség, kreatív ágazatok stb.) vonatkozik. Tekintettel a kultúra és a kreativitás városok és régiók gazdasági és társadalmi fejlődése szempontjából betöltött szerepének fontosságára, valamint arra, hogy Európa-szerte képes további segítséget nyújtani az egyenlőtlenségek kezeléséhez, egy, a kultúra és kreatív ágazatok területén működő TIT-ben igen magas potenciál rejlik.

               Az európai foglalkoztatással, a gazdaság ellenálló képességével és az intelligens növekedéssel kapcsolatos kihívások között szerepelnek olyan kérdések, mint a munkanélküliség (különösen az ifjúsági munkanélküliség) és a globális verseny.

               ·Magas a piaci koncentráció: – a teljes forgalom és hozzáadott érték körülbelül 50 %-a Németországban, az Egyesült Királyságban és Franciaországban keletkezik.

               ·Az európai iparágak számára kihívást jelent a digitalizáció és a globalizáció, valamint azok erőteljes hatása arra, ahogyan a művészek előállítják és forgalmazzák alkotásaikat és ahogy közönségükhöz viszonyulnak. A DVD-piacok összeomlása, az új fogyasztói elvárások és az egyesült államokbeli stúdiók folytatódó fölénye az olyan globális digitális óriáscégek felemelkedésével együtt, mint az Amazon, az ITunes, a Google és a Netflix, hatással voltak a hagyományos értékláncra.

               Végül Európa globális szereplőként betöltött szerepe magában foglalja azt az igényt, hogy javítani kell az Európában létrehozott kulturális tartalmak terjesztését. Európának meg kell őriznie versenyképességét az új technológiák (pl. MI, IoT, blokklánc) létrehozásáért folyó globális digitális versenyben, aminek tekintetében a kulturális és kreatív ágazatok világszerte fontos tartalom-, termék- és szolgáltatásfejlesztők. Ezenkívül globális szinten a kulturális és kreatív ágazatok (pl. formatervezés, építészet stb.) aktívan hozzájárulnak a fenntartható fejlődéshez és a környezetbarát innováció motorjai, miközben a kulturális tartalom (irodalom, film és a művészetek) felhívhatja a figyelmet a környezeti problémákra és tájékoztathatja a közvéleményt.

               (8)Relevancia és hatás

               Az EIT kulturális és kreatív ágazattal foglalkozó TIT-je – átfogó szemléletű és integrált megközelítésével – segítséget fog nyújtani valamennyi fent meghatározott kihívás kezelésében. Az élet, a társadalom és a gazdaság szinte valamennyi területére kiterjedő tevékenységekkel egy ilyen témájú TIT rendkívül fontos lesz a gazdasági és társadalmi hatás szempontjából és stratégiai lehetőségeket nyit meg a gazdasági, technológiai és társadalmi innováció számára.

               A kultúraalapú és kreativitásvezérelt innovációk fellendítik Európa versenyképességét vagy közvetlenül azáltal, hogy új vállalkozásokat és munkahelyeket teremtenek, vagy pedig közvetetten azáltal, hogy ágazatokon átívelő előnyöket hoznak létre a tágabb értelemben vett gazdaság számára, ezáltal javítják az életminőséget és növelik Európa vonzerejét. A kulturális és kreatív ágazatokat egyre inkább az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés és a munkahelyteremtés új forrásainak tekintik, amelyek már jelenleg is több mint 12 millió embert foglalkoztatnak az EU-ban, ami az EU-ban foglalkoztatott összes személy 7,5 %-át teszi ki.

               A kultúra és kreativitás innovációhoz való hozzájárulása nem korlátozódik a kulturális és kreatív ágazatok közvetlen hatásaira, mivel az innovációt általánosságban egyre inkább olyan nem technológiai tényezők vezérlik, mint a kreativitás, a tervezés és az új szervezeti folyamatok vagy üzleti modellek. Különösen a különböző értékláncokkal (pl. zene, tervezés, divat, audiovizuális szolgáltatások, videojátékok, építészet stb.) rendelkező kulturális és kreatív ágazatok bírnak gazdaságilag jelentős innovációs kapacitással és képesek ösztönözni az innovációt a gazdaság más ágazataiban is.

               A kultúra és a kulturális tevékenységekben való részvétel közvetlen hatással van a polgárok jólétére. A kulturális és kreatív ágazatok erősítik az identitás, a demokrácia és a közösségi részvétel társadalmi értékeit. A kultúra hatalmas lehetőséget rejt magában, hogy erősítse az európai összetartozás érzését, ahol a sokszínűség értéket jelent. Ez alapvető fontosságú az ellenálló képesség, a társadalmi hozzáférés, a társadalmi kohézió, a radikalizálódás elleni küzdelem és a nemek közötti egyenlőség érvényesülése, valamint az európai politikai bizonytalanságok leküzdése és az egység iránti igény megvalósítása érdekében.

               Az EIT kulturális és kreatív ágazattal foglalkozó TIT-je megteremti a hálózati lehetőségeket, az együttműködést, a közös alkotást és a tudásátadást az oktatás, a kutatás és üzleti élet között a kulturális és kreatív ágazatokon belül, valamint a társadalom és a gazdaság más ágazatai irányában. Elő fogja segíteni az alulról felfelé és felülről lefelé irányuló kezdeményezéseket regionális, nemzeti és uniós szinten egyaránt. Ki fogja alakítani az innovatív ökoszisztémákban megalakuló új vállalkozások létrehozásához és növekedéséhez szükséges keretfeltételeket. A program számos tudományterülettel (köztük a művészetekkel, a bölcsészettudományokkal, az üzleti világgal, a társadalomtudományokkal és az alkalmazott természettudományokkal) foglalkozó kutatónak és diáknak, valamint a kulturális és kreatív ágazatokban és más ágazatokban tevékenykedő vállalkozóknak olyan ismereteket és készségeket nyújt majd, amelyekre innovatív megoldások megvalósítása és azok új üzleti lehetőségekké alakítása érdekében van szükség. Az innováció katalizátoraként lehetővé teszi továbbá a más gazdasági és ipari ágazatokkal való termékeny kölcsönhatást.

               (9)Szinergiák és kiegészítő jelleg meglévő kezdeményezésekkel

               A kulturális és kreatív ágazatokkal foglalkozó TIT számos más uniós, valamint tagállami szintű kezdeményezést egészítene ki. Az uniós szinten várható főbb szinergiák a következők.

               A kulturális és kreatív ágazatok területén működő TIT várhatóan szorosabb szinergiákat alakít ki az Európai horizont program és különösen az [Inkluzív és biztonságos társadalom] klasztert magában foglaló II. pillér keretében, valamint a Kulturális örökség és demokrácia beavatkozási területein megvalósuló megfelelő szakpolitikai kezdeményezésekkel. Egy jövőbeli TIT értékes horizontális inputokkal is szolgálhat a [Digitális technológia és ipar] klaszterben végrehajtandó különböző tevékenységek számára, különös tekintettel az olyan gyártási technológiákra, amelyek esetében az új termékek kifejlesztésének szükségessége nagymértékben támaszkodik a kulturális és kreatív ágazatokra. Ezenkívül az új TIT hatékonyan kiegészítheti az Európai horizont program más részeit, a meglévő EIT Digital nevű beavatkozást és más uniós programok, például az InvestEU, a Digitális Európa vagy a kohéziós politikai alapok keretében tervezett fellépéseket.

               Az új Kreatív Európa program a kulturális és kreatív ágazatokkal foglalkozó TIT tevékenységei szempontjából bír majd igen nagy jelentőséggel. A program területeket és külön pályázati felhívásokat határoz meg, amelyek tükrözik az ágazat előtt álló említett kihívásokat (pl. a kreatív szakemberek szakmai készségei és foglalkoztatása, üzleti modellek stb.), továbbá szoros szinergiák és komplementaritások kialakítására van szükség. Ugyancsak a Kreatív Európa program keretében és a kulturális és kreatív ágazatok korlátozott finanszírozáshoz jutásának összefüggésében szinergiák várhatók a kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszközével, amely pénzügyi mechanizmus a pénzügyi közvetítők számára nyújtott biztosítékok révén járul hozzá a kulturális és kreatív projektek növekedéséhez.

               Az ipari modernizációt célzó intelligens szakosodási stratégia (S3) platform számos olyan kutatási és innovációs stratégiát határozott meg, amelyek a kulturális és kreatív ágazatokra összpontosítanak és a vállalkozói szemléletű szereplők széles körének bevonása révén új kapcsolatokat térképeznek fel a helyi eszközök, a potenciális piacok és a társadalmi kihívások között. Az S3 stratégia egyik fő célja a kutatási szervezetek, vállalkozások és hatóságok közötti új partnerségek előmozdítása , ami új együttműködési platformok létrehozását teszi szükségessé.

               Következtetés

               Az EIT kulturális és kreatív ágazatokkal foglalkozó TIT-je nagyon alkalmas a fent ismertetett főbb gazdasági és társadalmi kihívások kezelésére. A kreativitás az innováció egyik fő motorja, és a kulturális és kreatív iparágakkal foglalkozó TIT képes felszabadítani a kultúraalapú kreativitásban rejlő lehetőségeket, valamint elősegíteni Európa versenyképességének és intelligens növekedésének megerősítését.

                        Az EIT kulturális és kreatív ágazatokkal foglalkozó TIT-je

                        ·csökkenteni fogja a kulturális és kreatív ágazatok innovációs széttagoltságát olyan innovációs ökoszisztémák létrehozásának előmozdításával, amelyek helyi, regionális, nemzeti és uniós szinten fogják összekapcsolni a különböző ágazatokban és tudományágakban tevékenykedő szereplőket és hálózatokat;

                        ·képzést biztosít a kulturális és kreatív ágazatokban dolgozó újítók következő generációja számára azáltal, hogy felvértezi őket a gyorsan változó környezetben való boldoguláshoz szükséges vállalkozói és technikai készségekkel;

                        ·olyan megfelelő keretfeltételek kialakítását segíti elő, amelyekkel az ötletek új technológiai fejlesztésekbe és társadalmi innovációkba ültethetők át, amelyek javítják az életminőséget és az uniós polgárok javát szolgálják.

                        ·a kulturális és kreatív ágazatokban új vállalkozások létrehozását és fejlesztését mozdítja elő beruházások és az üzleti szféra hosszú távú kötelezettségvállalásainak mozgósítása révén;

                        ·szinergiákat alakít ki a meglévő TIT-ekkel, valamint más európai partnerségekkel, programokkal és kezdeményezésekkel a kulturális és kreatív ágazatokon túl a gazdaság más ágazataiban megvalósuló innováció ösztönzésére;

                        ·az európai kreativitás és kulturális sokszínűség kiaknázása révén megerősíti az Unió globális szereplőként betöltött pozícióját a kulturális és kreatív ágazatokban.

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 294/2008/EK rendelete (2008. március 11.) az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozásáról (HL L 97., 2008.4.9., 1. o.). A 2013. december 11-i 1292/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 347., 2013.12.11., 174. o.) módosított rendelet.

                     (2)

                        A helymegosztási központ az a földrajzi terület, amelyen a tudásháromszögben részt vevő legfontosabb TIT-partnerek székhelye található, és ahol a területen folyó TIT-tevékenység kapcsolattartóiként könnyen képesek kapcsolatba lépni egymással.

                     (3)

                        Az EIT-védjegy az EIT által a TIT-ek olyan oktatási programjainak odaítélt minőségi pecsét, amelyek megfelelnek többek között a vállalkozói ismeretekre, valamint az innovatív „gyakorlati tanulást” tartalmazó tantervekre vonatkozó egyedi minőségi kritériumoknak.

                     (4)

                        A HEInnovate az Európai Bizottság és az OECD által kidolgozott szakpolitikai keret, amely módszertant kínál a felsőoktatási intézmények számára, hogy meghatározzák a további fejlesztés innovációs kapacitási területeit és kialakítsák a megfelelő stratégiákat és fellépéseket a kívánt hatás elérése érdekében. A HEInnovate megalapozott módszertani bizonyítékokra épül, nyolc kapacitásfejlesztési területtel: vezetés és irányítás; digitális átalakulás; szervezeti kapacitás; vállalkozói oktatás és tanulás; vállalkozók felkészítése és támogatása; tudáscsere; nemzetköziesítés; és hatásmérés. Az OECD számos HEInnovate alapú országjelentést tett közzé; lásd az OECD Skills Studies (Készségekről szóló tanulmányok) sorozatát az alábbi honlapon: https://www.oecd-ilibrary.org/education/.

                     (5)

                        A regionális innovációs hatásvizsgálati keretet (RIIA) az Európai Bizottság dolgozta ki az egyetemek innovációs hatásainak mérőszámalapú esettanulmányok kidolgozása révén történő vizsgálatára vonatkozó iránymutatás első lépéseként.  Az innovációs hatásnak például a RIIA keretében történő értékelése regionális, nemzeti és uniós szintű innovációsteljesítmény-alapú finanszírozási eszközökhöz köthető.

                     (6)

                        Az EIT öregdiák-közösség összehozza azokat a vállalkozókat és változást előidéző szereplőket, akik a TIT-ek által nyújtott oktatási vagy vállalkozói programban vettek részt. A közösség egy több mint 5000 tagú hálózatot képvisel.

                     (7)

                        Konkrétan a Számvevőszék 2016. évi különjelentésében megfogalmazott ajánlás (1. ajánlás, 51. o.) szerint megszűnik a TIT-ek kiegészítő tevékenységeire vonatkozó éves jelentéstétel.

                     (8)

                        Az európai egyetemeken oktatott kulturális és kreatív tanulmányok elsősorban az „alkotó részre” összpontosítanak és a diplomások nem mindig készek arra, hogy belépjenek a modern munkaerőpiacra, mivel nem rendelkeznek ágazatközi (vállalkozói, digitális, pénzügyi irányítási) készségekkel. A felsőoktatási intézmények tekintetében az Unió le van maradva az Egyesült Államoktól a kommunikációs és médiatamulmányok területén (miközben az uniós egyetemek jobb teljesítményt nyújtanak a hagyományosabb tudományágakban, mint például a művészet és formatervezés vagy az előadó-művészetek).