|

52011PC0335

/* COM/2011/0335 végleges - COD 2011/0146 */  Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a bűnözéssel szembeni biztonságra vonatkozó európai statisztikákról

	INDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTERE-  A javaslat célkitűzéseiE javaslat célja a háztartások/személyek körében végzendő, a bűnözéssel szembeni biztonságra vonatkozó európai uniós felmérés lebonyolítása. Ez a felmérés meghatározott bűncselekménytípusok gyakoriságára (áldozattá válási ráták) és a polgárok biztonságérzetével kapcsolatos egyéb szempontokra vonatkozóan szolgáltatna információkat. Ez a közigazgatási forrásokból (például rendőrségi jelentésekből) származó bűnözési adatok értékes kiegészítését jelentené, mely adatok tagállamok közötti összehasonlítása közismerten nehézségekbe ütközik.-  Háttér-információkAz Európai Tanács 2005-ben, a Hágai Programban rámutatott az Európai Unió szintjén összehasonlítható bűnözési adatok hiányára. A Bizottság erre reagálva elkészítette a bűnözéssel kapcsolatos statisztikai módszerek javításáról szóló, a 2006–2010-es időszakra vonatkozó cselekvési tervet, amelyben szerepelt a bűncselekmény áldozatává válással kapcsolatos, a háztartások körében végzendő uniós felmérés kialakítása is. A 2009-es Stockholmi Program kiemelte, hogy e munkát gyakorlati megvalósításnak kell követnie. Ennélfogva javasolt, hogy 2013-ban uniós szintű felmérés készüljön azon módszertan alapján, amelyről időközben megállapodás született az érdekelt felekkel.-  A javaslat tárgykörében meglévő rendelkezésekA javaslat által érintett területen nincsenek hatályos rendelkezések.-  Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzésévelA javaslat célja a jelenlegi helyzet egyszerűsítése, mivel eddig számos nemzeti felmérés készült, ezek azonban mind a bűnözés és a biztonság nemzeti szintű mérésére irányulnak. Nagy a valószínűsége annak, hogy a tagállamok még több ilyen felmérést dolgoznának ki, hacsak nem kapnak lehetőséget egy közös modell elfogadására. A tagállamokkal szoros együttműködésben fejlesztett modell biztosítani fogja az összehasonlítható adatok elérhetőségét, és megszünteti az egymással párhuzamos tagállami fejlesztési munkákból eredő esetleges forráspazarlás kockázatát. Egy ilyen modell az európai statisztikák egyszerűsítésének előnyét kínálja „Az európai uniós statisztikák előállításának módszeréről: kitekintés az elkövetkező évtizedre” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett bizottsági közleménynek megfelelően. Rögzíti az európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzat azon elveit, amelyek a minőség biztosítására vonatkozó kötelezettségvállalással, a megbízható módszertannal, a költséghatékonysággal, a relevanciával, a pontossággal és megbízhatósággal, valamint a koherenciával és összehasonlíthatósággal kapcsolatosak.A közösségi statisztikai programról (2008–2012) szóló, 2007. december 11-i 1578/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[1] előírja a bűnözésre és az áldozattá válásra vonatkozó európai statisztikák fejlesztését. A 2011-re vonatkozó éves statisztikai munkaprogram kifejezetten utal egy, a háztartások/személyek körében végzendő, a bűncselekmény áldozatává válásról szóló felmérés lebonyolítására.Eddig nem születtek felmérési adatok a bűnözésről, valamint a magánszemélyek és a háztartások biztonságáról az EU egészére vonatkozóan. A bűnözésre vonatkozó (rendőrségi jelentéseken stb. alapuló) közigazgatási adatokat nem hivatalosan 2006 óta gyűjtik és teszik közzé. Általánosan elismert, hogy ezen adatok összehasonlíthatósága – a tagállami jogrendszerek és nyilvántartási módszerek között fennálló különbségek miatt – korlátozott, és hogy e problémák leküzdése is nehézségekbe ütközik. Egy közös kérdőíven és módszertanon alapuló felmérés lehetővé teszi összehasonlítható információk gyűjtését.Az e statisztikai eszköz segítségével gyűjtendő információk elsősorban a bel- és igazságügy területén képviselnek értéket, pontosan tükrözve a Hágai és a Stockholmi Programban kifejezett politikai szükségleteket.Egyre inkább elismert, hogy a bűnözés hiánya és a személyes biztonságérzet a polgárok jólétének fontos vonatkozását jelenti. A gazdasági teljesítmény és a társadalmi haladás méréséről szóló bizottsági jelentés (a 2009. évi ún. „Stiglitz-jelentés”) azzal érvelt, hogy a társadalmi jólét új mutatóit kell kifejleszteni, a gazdasági haladás hagyományosabb mérőszámai (pl. a GDP) szerepének ellensúlyozása érdekében. Az „életminőséget mérő” mutatókra tett javaslat körében a jelentés olyan témakörökkel foglalkozott, mint a személyes biztonságérzet és a bűncselekmény áldozatává válással kapcsolatos tapasztalatok, és kifejezetten vizsgálta azt, hogy a meglévő háztartásfelmérések milyen szerepet játszanak e jelenségek mérése terén. Egy uniós felmérés lehetővé fogja tenni e dimenzió egész Európa vonatkozásában – koherens és összehasonlítható módon – történő feltárását.AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS A HATÁSVIZSGÁLAT-  A Bizottság szolgálatai közötti belső eszmecserék/egyeztetésekA fejlesztési folyamatban érintett legfontosabb szolgálatokat az akkori Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatósága (JLS) és az Eurostat jelentette. A JLS feladatait nemrégiben a Belügyi Főigazgatóság vette át. Az egész fejlesztési folyamat során gyakori és rendszeres kommunikáció zajlott, ideértve a kétoldalú egyeztetéseket és az érdekeltekkel folytatott, lentebb felsorolt valamennyi megbeszélésen való kölcsönös részvételt is.-  Konzultáció az érdekeltekkelA Bizottságnak a bűnözéssel és a büntető igazságszolgáltatással kapcsolatos statisztikákról szóló, a 2006–2010-es időszakra vonatkozó cselekvési tervével összefüggésben szakértői csoport alakult. Ennek tagságát valamennyi tagállam bel- és igazságügyi nemzeti szakértői, valamint tudományos intézmények, nemzetközi szervezetek stb. által delegált nemzetközi szakértők alkották. A felméréssel kapcsolatos követelményeket és az elkészítendő mutatókat a szakértői csoport valamennyi éves ülésén megvitatták. Az információk cseréje egy kifejezetten erre a célra kialakított CIRCA weboldalon történt. A részletes kérdéseket a csoport írásbeli konzultáció keretében tárta fel.A szakértői csoport tagjai a nekik megküldött kérdőív alapján számos kulcsmutatót állapítottak meg, feltüntetve a hivatkozások gyakoriságát és azok viszonylagos jelentőségét is. E mutatók között számos „hagyományos” probléma (betörés, lopás, fizikai erőszak stb.) mellett újabb fejlemények – például a számítógépes bűncselekmények és a csalás különböző típusai – is szerepeltek. További kérdések a biztonsági kérdéseket illető közvélekedéssel és a biztonságérzettel voltak kapcsolatosak. E mutatók a fejlesztési folyamat központi elemei közé tartoztak, és azokat – szükség szerint – rendszeres konzultációk révén frissítették.-  Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaAjánlatkérési eljárás alapján számos nemzetközi szakértő véleményét kikérték. Közéjük tartozott a kérdőív első változatát megszerkesztő, HEUNI elnevezésű ENSZ-ügynökség, valamint a bűncselekmények áldozataival kapcsolatos nemzetközi felmérés (ICVS) kezdeményezői, mely felmérés volt az egyetlen korábbi kísérlet egy, a bűnözéssel kapcsolatos nemzetközi felmérés lebonyolítására. Szoros együttműködés volt továbbá tapasztalható az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatalával (UNODC) és az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságával, amelyek nemzetközi szinten irányítanak hasonló folyamatot.A módszertani koncepciót az Eurostat bűnügyi statisztikákkal foglalkozó munkacsoportja felügyelte, a részletes fejlesztéssel pedig egy tagállami munkacsoportot bíztak meg. Ez hozzáférhetővé tette a nemzeti felméréseket már végző mintegy tíz ország tapasztalatait.A rendszeres megbeszéléseken kívül az információáramlás egy kifejezetten erre a célra kialakított CIRCA weboldalon is folyt. A szociális statisztikákkal foglalkozó európai igazgatók és az európai statisztikai rendszer bizottsága rendszeresen tájékoztatást kapott az elért haladásról.Az elfogadott módszertan alapvetően az ENSZ-kézikönyvben foglaltakra épült, amelyhez az Eurostat és több uniós tagállam is hozzájárult. 2008-ban és 2009-ben a javasolt modell szerinti kísérleti felmérésre került sor 16 tagállamban, amihez a Bizottság támogatást nyújtott.A kísérleti felmérések eredményeit a nemzetközi szakértők értékelték, és az Eurostat munkacsoportja és a tagállami munkacsoport rendelkezésére bocsátották. E tapasztalatok alapján a javasolt modellt 2010-ben, számos megbeszélés és konzultáció keretében pontosították.-  A hatások és következmények elemzéseA bűnözésre és a biztonságra vonatkozó, javasolt felmérés első alkalommal fog valamennyi tagállamból származó adatokat hozzáférhetővé tenni egy olyan témakörrel kapcsolatban, amely kiemelt jelentőséggel bír az uniós politika szempontjából. A közös módszertanok és jelentéstételi formátumok alkalmazása koherens és összehasonlítható – és így a felhasználók számára európai és nemzeti szinten egyaránt releváns – adatokat fog elérhetővé tenni. A felmérési adatok összegyűjtésére és feldolgozására bevett eljárásokkal rendelkező nemzeti statisztikai hatóságok részvételén keresztül a tagállamok kulcsszerepet fognak játszani ebben a folyamatban.A JAVASLAT JOGI ELEMEI-  A javaslat összefoglalásaE rendelet célja, hogy a bűnözésre és a biztonságra vonatkozó harmonizált európai adatoknak a tagállamok általi gyűjtése, összeállítása, feldolgozása és továbbítása révén közös keretrendszert teremtsen a bűnözéssel szembeni biztonságra vonatkozó európai statisztikák előállításához, a háztartások/személyek körében végzett felmérés alapján.-  JogalapAz európai statisztikák jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 338. cikke. Az Európai Parlament és a Tanács rendes jogalkotási eljárás keretében intézkedéseket fogad el statisztikák készítésére vonatkozóan, amennyiben ez az Unió tevékenységeinek ellátásához szükséges. Az említett cikk meghatározza az európai statisztikák készítésének követelményeit, és előírja a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyilagosság, a tudományos függetlenség, a költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelése normáinak való megfelelést. Kimondja továbbá, hogy az uniós statisztikák készítése nem róhat túlzott terheket a gazdasági szereplőkre.-  A szubszidiaritás elveMivel a javaslat nem tartozik az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe, a szubszidiaritás elve érvényesül.A javaslat célkitűzéseit a tagállamok a következő miatt nem tudják kielégítően megvalósítani:A statisztikai adatok minőségénél központi kérdés a koherencia és az összehasonlíthatóság. Világos európai keret – vagyis közös statisztikai fogalmakat, jelentéstételi formátumokat és minőségi követelményeket meghatározó uniós jogi szabályozás – nélkül a tagállamok ezt nem tudják megfelelően biztosítani. Ezért kerül sor a bűnözéssel és a biztonsággal kapcsolatos felmérés modelljére vonatkozó javaslat előterjesztésére. Ez tartalmazni fogja a bevonni kívánt változók listáját és egy kérdőívmintát.Ha csak a tagállamok lépnének fel e téren, az a következő okból érintené hátrányosan a tagállami érdekeket:A legtöbb olyan ország, amely még nem rendelkezik a bűnözésre és a biztonságra vonatkozó nemzeti felmérésekkel, politikai célból kíván ilyen eszközöket kidolgozni. Ha mindannyiuknak saját felmérést kellene kifejleszteniük, ez különböző módszertanokat és különböző kérdőíveket eredményezne. Ez azt jelentené, hogy az eredményeket nem lehetne uniós szinten összehasonlítani. Maguk a tagállamok is törekednek arra, hogy össze tudják hasonlítani saját adataikat a többi uniós országéval. A közös fogalmakat és jelentéstételi formátumokat alkalmazó közös európai keret hiánya veszélyeztetné vagy teljesen kizárná az összehasonlítható statisztikák cseréjének lehetőségét.A javaslat célkitűzései uniós szintű fellépéssel a következők miatt valósíthatók meg hatékonyabban:A javaslat céljait az Európai Unió szintjén jobban meg lehet valósítani egy európai jogi aktus alapján, hiszen kizárólag a Bizottság képes koordinálni a statisztikai adatok uniós szintű harmonizációját. A bűnözéssel szembeni biztonságra vonatkozó adatok gyűjtését, illetve az összehasonlítható statisztikák összeállítását viszont a tagállamok is meg tudják szervezni a szükséges információszolgáltatáshoz legmegfelelőbb források és módszerek alkalmazásával. Az EU ezért a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban megfelelő intézkedéseket hozhat.A javaslat célja, hogy releváns, időszerű, összehasonlítható és koherens európai statisztikák biztosítása érdekében harmonizálja a fogalmakat, a lefedett témákat és az előírt információk jellemzőit, a lefedettséget, a minőségi kritériumokat, valamint a jelentéstételi határidőket és a jelentések eredményeit.A tagállamok saját nemzeti mintavételi kereteik segítségével fogják gyűjteni az adatokat, és a kikérdezés módját is (személyes, telefonos, postai úton történő, internetes stb. kikérdezés) bevált nemzeti módszereikkel összhangban fogják megválasztani.A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.-  Az arányosság elveA javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt:A rendelet a céljának eléréséhez szükséges minimumra korlátozódik, és nem terjed túl azon, ami ehhez szükséges.Indokolt esetben új felmérés bevezetését javasolja, de megengedi, hogy a tagállamok meglévő nemzeti felméréseik megváltoztatásával teljesítsék a feltételeket.-  A jogi aktus típusának megválasztásaJavasolt aktus: európai parlamenti és tanácsi rendelet.Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt:A jogi aktus típusának megválasztása a jogalkotási céltól függ. Az európai szintű információszükséglet miatt európai statisztikákról szóló alapjogszabályként irányelvek helyett egyre inkább rendeleteket alkalmaznak. A rendelet azért kedvezőbb, mert az egész Európai Unióban ugyanazt a jogszabályt állapítja meg, így biztosítva, hogy a tagállamok azt teljes körűen és koherens módon alkalmazzák. A rendelet közvetlenül alkalmazandó, vagyis azt nem kell átültetni a nemzeti jogba. Ezzel ellentétben az irányelv a nemzeti jogszabályok harmonizálására irányul, és célkitűzéseit tekintve ugyan kötelező a tagállamokra nézve, ám a nemzeti hatóságoknak meghagyja a választás lehetőségét abban, hogy e célkitűzések elérésére milyen formát kívánnak alkalmazni. Ráadásul azt át is kell ültetni a nemzeti jogba. A rendelet alkalmazása összhangban áll más, 1997 óta elfogadott, európai statisztikai jogi aktusokkal is.KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOKA javaslat 2012-ben 12 millió EUR kiadást igényel az Európai Unió költségvetéséből.A javaslat előírja, hogy a tagállamok fejlesszenek ki új felméréseket (illetve bizonyos esetekben módosítsák a meglévő felméréseket). Az ezzel együtt járó módszertani fejlesztés különösen költséges, ráadásul a társadalmi felmérések mindig nagy kiadásokkal járnak, mivel fedezni kell a kérdezők fizetését, útiköltségeit stb. A Stockholmi Program által a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségnek tulajdonított politikai prioritás alapján a tagállamok támogatható költségeinek legfeljebb 90 %-a fedezhető az EU költségvetéséből.KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK-  Meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezéseA javaslat elfogadása nem eredményezi meglévő jogszabályok hatályon kívül helyezését.-  Európai Gazdasági TérségA javasolt aktus érinti az Európai Gazdasági Térséget, ezért arra is ki kell terjeszteni.2011/0146 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa bűnözéssel szembeni biztonságra vonatkozó európai statisztikákról(EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,a javaslat nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,tekintettel az európai adatvédelmi biztos véleményére[2],rendes jogalkotási eljárás keretében,mivel:1.  A Hágai Programban[3] – az Uniót alkotó államok népeinek egyik elsődleges aggodalmára válaszolva – az Európai Tanács megerősíti, hogy kiemelt fontosságot tulajdonít a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség továbbfejlesztésének, és üdvözli a Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy európai eszközök jöjjenek létre a bűncselekményekkel és a biztonsági kérdésekkel kapcsolatos tagállami információk gyűjtése, elemzése és összehasonlítása céljából. Megbízza a Bizottságot (Eurostatot), hogy határozza meg az ilyen adatokat, és gyűjtse be azokat a tagállamokból.2.  A biztonsági kockázatok mérésére szolgáló statisztikai eszköz fejlesztése a bűnözéssel és a büntető igazságszolgáltatással kapcsolatos statisztikákra vonatkozó átfogó és koherens uniós stratégia kialakításáról szóló, 2006–2010-es időszakra vonatkozó uniós cselekvési terv egyik legfőbb célkitűzése, mely cselekvési terv elfogadására a Bizottság a Hágai Programban szereplő célok elérése érdekében tett javaslatot.3.  A Stockholmi Program[4] kiemeli az Európai Tanácsnak a polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa iránti elkötelezettségét, továbbá felkéri a Bizottságot, hogy folytassa a bűnözéssel és a bűncselekményekkel kapcsolatos statisztikai eszközök fejlesztését, és fejlessze tovább a 2006–2010-es uniós cselekvési tervben foglalt és részben végrehajtott intézkedéseket, figyelembe véve, hogy a szabadsággal, a biztonsággal és a jog érvényesülésével kapcsolatos számos területen növekvő igény mutatkozik az ilyen statisztikák iránt. Ezenfelül az Európai Közösségnek az Európai Kutatási Térség létrehozásához és az innovációhoz hozzájáruló kutatási, technológiai fejlesztési és demonstrációs tevékenységére vonatkozó hatodik keretprogramjáról (2002–2006) szóló, 2002. június 27-i 1513/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[5] által elfogadott hatodik keretprogram és az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat[6] által elfogadott hetedik keretprogram keretében a Bizottság több olyan kutatási projektet finanszírozott, amelyek tárgya a biztonságérzet, valamint a rendőrségi és igazságszolgáltatási rendszerekbe vetett bizalom, és amelyeket figyelembe kell venni.4.  A bűnözéssel és a büntető igazságszolgáltatással kapcsolatos statisztikai eszközök fejlesztéséhez szükséges tagállami erőfeszítések, valamint az e folyamattal kapcsolatos költségek olyan mértékűek, hogy emiatt megfelelőnek tekinthető a támogatható költségek 90 %-áig terjedő pénzügyi hozzájárulást kapjanak az uniós költségvetésből.5.  Az európai statisztikákról szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[7] az európai statisztikák előállításának referenciakerete, amely az 5. cikk szerinti nemzeti hatóságoknak nyújtott támogatások odaítélési eljárására is kiterjed. A rendelet megköveteli különösen a szakmai függetlenség, a pártatlanság, a tárgyilagosság, a megbízhatóság, a statisztikai adatok bizalmas kezelése és a költséghatékonyság elvének való megfelelést.6.  E rendelet biztosítja a magán- és a családi élet tiszteletben tartásához, valamint a személyes adatok védelméhez való jogot, az Európai Unió alapjogi chartájának[8] 7. és 8. cikkében előírtak szerint.7.  A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[9] és a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[10] alkalmazandó e rendelettel összefüggésben.8.  Az európai statisztikák e rendelet alapján történő előállításakor és terjesztésekor a nemzeti statisztikai hatóságoknak, valamint a Bizottságnak (Eurostatnak) az európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzatban foglalt elvek figyelembevételével kell eljárniuk, amelyet a Bizottság is jóváhagyott a nemzeti és közösségi statisztikai hivatalok függetlenségéről, integritásáról és elszámoltathatóságáról szóló, 2005. május 25-i ajánlásában.9.  Mivel e rendelet célkitűzését (nevezetesen azon közös jogszabályi keret létrehozását, amelynek tárgya a bűnözéssel szembeni biztonságra vonatkozó európai statisztikák – személyi mintavételen alapuló adatgyűjtéssel történő – előállítása) a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok az intézkedés léptéke vagy hatása miatt uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az arányosság elvének megfelelően e rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzés eléréséhez szükséges mértéken.10.  E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni a mikroadatok cseréjére vonatkozó gyakorlati intézkedések, a minőségi jelentések módozatai és részletes felépítése, valamint az adatkódolási rendszer tekintetében. Az említett hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[11] szerint kell gyakorolni.11.  Az európai adatvédelmi biztossal és az európai statisztikai rendszer bizottságával konzultációra került sor.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkTárgyEz a rendelet meghatározza a bűnözéssel szembeni biztonságra vonatkozó, a háztartások vagy személyek körében végzett felmérésen alapuló, összehasonlítható európai statisztikák fejlesztésének, előállításának és terjesztésének kereteit.2. cikkFogalommeghatározásokE rendelet alkalmazásában:a) „magánháztartás”: egy egyedül élő személy vagy ugyanabban a magánlakásban együtt élő olyan egyének csoportja, akik megosztják a kiadásokat, és ezen belül közösen biztosítják a létfenntartáshoz szükséges eszközöket; ez a fogalommeghatározás nem terjed ki a kollektív háztartásokra, amilyenek például a kórházak, az ápoló- vagy bentlakásos otthonok, a börtönök, a laktanyák, a vallási intézmények, a panziók vagy a diákszállók;b) „szokásos tartózkodási hely”: az a hely, ahol az egyén a napi pihenőidejét rendszerint tölti – tekintet nélkül a kikapcsolódás, nyaralás, baráti és rokonlátogatás, üzleti tevékenység, orvosi kezelés vagy vallásos zarándoklat céljából való ideiglenes távollétekre –, vagy ennek hiányában a jogszerű vagy bejegyzett lakóhely;Kizárólag azok a személyek tekinthetők a szóban forgó földrajzi területen szokásos tartózkodási hellyel rendelkezőknek, akik:i. a referencia-időpont előtt legalább 12 hónapig folyamatosan a szokásos tartózkodási helyükön éltek; vagyii. a referencia-időpontot megelőző tizenkét hónap során azzal a szándékkal érkeztek a szokásos tartózkodási helyükre, hogy legalább egy évig ott tartózkodjanak.Ha az i. vagy ii. alpontban leírt körülmények nem állapíthatók meg, akkor a „szokásos tartózkodási hely” a jogszerű vagy bejegyzett lakóhely.c) „biztonság”: a polgároknak a személyük, háztartásuk vagy vagyontárgyaik ellen irányuló, bűncselekményből eredő fenyegetésekkel szembeni biztonságérzete;d) „közvetett válasz”: egy magánszemélyre vonatkozó olyan információ, amely e magánszemély háztartásának másik tagjától származik;e) „mikroadatok”: egyedi statisztikai adatok;f) „minőségre vonatkozó metaadatok”: adatszolgáltatóktól származó, az adatok értékeléséhez hasznosnak tekintett valamennyi információ.3. cikkAlkalmazási kör12.  Valamennyi tagállam az I. mellékletben meghatározott adatokat szolgáltatja a Bizottság (Eurostat) számára.13.  A szexuális erőszakkal kapcsolatos kérdésekre külön, fakultatív jelleggel kerül sor.14.  Franciaország és Írország kivételként nem köteles az ugyanazon háztartás tagjai közötti erőszakra vonatkozó adatok gyűjtésére.4. cikkAz adatok jellemzői és ütemezés1. Az adatgyűjtés háztartásoknak vagy személyeknek az 5. cikk szerinti mintája alapján történik.2. Az adatok gyűjtésére 2013-ban kerül sor.3. A megfigyelési időszak az adatgyűjtést megelőző tizenkét hónapra terjed ki.5. cikkMintavétel és mintanagyság1. Az adatoknak országosan reprezentatív valószínűségi mintákon kell alapulniuk.2. Az elérendő mintanagyság – egyszerű véletlenszerű mintavétel használatát feltételezve – legalább:a) 8 000 fő azokban a tagállamokban, amelyek legalább 16 éves lakosainak száma meghaladja a 10 milliót;b) 7 000 fő azokban a tagállamokban, amelyek legalább 16 éves lakosainak száma meghaladja az 5 milliót, de nem éri el a 10 milliót;c) 6 000 fő azokban a tagállamokban, amelyek legalább 16 éves lakosainak száma meghaladja az 1,5 milliót, de nem éri el az 5 milliót;d) 5 000 fő azokban a tagállamokban, amelyek legalább 16 éves lakosainak száma meghaladja a 0,5 milliót, de nem éri el az 1,5 milliót;e) 3 000 fő azokban a tagállamokban, amelyek legalább 16 éves lakosainak száma nem éri el a 0,5 milliót.6. cikkAdatgyűjtési egység1. A célsokaság az adatgyűjtéskor a tagállam területén háztartásokban élő, ott szokásos tartózkodási hellyel rendelkező valamennyi személy.2. A tagállam területének olyan kis részeit, amelyeken a tagállam lakosságának legfeljebb 2 %-a rendelkezik szokásos tartózkodási hellyel, valamint a II. mellékletben felsorolt tagállami területeket ki lehet zárni a felmérésből.3. Az adatoknak a legalább 16 éves személyekre kell vonatkozniuk.4. Közvetett válaszok nem adhatók.7. cikkAz adatok továbbítása és kezelése1. A tagállamok a 223/2009/EK rendeletben megállapított, a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó adatok továbbítására vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően továbbítják a bizalmas mikroadatokat a Bizottság (Eurostat) számára. A tagállamok biztosítják, hogy a továbbított adatok ne tegyék lehetővé a háztartások vagy a személyek közvetlen azonosítását.2. A tagállamok legkésőbb 2014. július 31-ig továbbítják a mikroadatokat. A mikroadatokhoz meghatározott táblázatokat kell mellékelni, amelyek bűncselekménytípusok és a biztonságérzet szerint tartalmazzák a legutóbbi 12 hónap előfordulási arányaira vonatkozó mutatókat.8. cikkAdatok és metaadatok szolgáltatása1. A tagállamok a mikroadatokat és a hozzájuk kapcsolódó, minőségre vonatkozó metaadatokat a Bizottság (Eurostat) által előírt adatcseresablon szerint szolgáltatják. A mikroadatok és a minőségre vonatkozó metaadatok elektronikus úton, egypontos adatbeviteli rendszeren keresztül kerülnek a Bizottsághoz (Eurostathoz).2. A Bizottság végrehajtási aktusok révén megállapítja a mikroadatok cseréjére vonatkozó gyakorlati intézkedéseket. Az említett végrehajtási aktusokat a 12. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálati eljárásnak megfelelően fogadják el.9. cikkAz adatok közzététele és a bizalmas adatokhoz való tudományos célú hozzáférés1. A Bizottság (Eurostat) legkésőbb 2014. december 31-ig közzéteszi a bűnözéssel szembeni biztonságra vonatkozó statisztikákat.2. A Bizottság (Eurostat) a 831/2002/EK rendeletben meghatározott feltételek mellett engedélyezheti az e rendeletnek megfelelően továbbított bizalmas adatokhoz való hozzáférést.10. cikkMinőségértékelés1. A tagállamok biztosítják a továbbított mikroadatok minőségét.2. E rendelet alkalmazásában a továbbítandó adatokra a 223/2009/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében említett minőségértékelési szempontok alkalmazandók.3. A tagállamok jelentést nyújtanak be a Bizottság (Eurostat) számára a mikroadatok minőségéről. A jelentést legkésőbb az adatok továbbítását követő egy hónap elteltével kell benyújtani.4. A (2) bekezdésben említett minőségértékelési szempontoknak az e rendelet hatálya alá tartozó adatokra történő alkalmazásakor a Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározza a minőségre vonatkozó metaadatfájlok módozatait és részletes felépítését, valamint az adatkódolási rendszert. Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 12. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálati eljárásnak megfelelően fogadják el.5. A (3) bekezdésben említett jelentések alapján a Bizottság (Eurostat) különösen az adatok tagállamok közötti összehasonlíthatóságának biztosítása szempontjából értékeli a továbbított adatok minőségét.11. cikkFinanszírozás1. A felmérés végrehajtása érdekében a Bizottság – vissza nem térítendő támogatás formájában – pénzügyi hozzájárulással segíti a tagállamokat az adatgyűjtés, adatfeldolgozás és adattovábbítás során felmerülő költségeik fedezésében, beleértve a nemzeti közigazgatások személyzetének bérköltségeit, a támogatási megállapodásban meghatározott feltételek szerint. A vissza nem térítendő támogatást a 223/2009/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében említett nemzeti statisztikai hivatalok és más nemzeti hatóságok kapják.2. Az uniós társfinanszírozás maximális összege nem haladhatja meg a projekt összes támogatható költségének 90 %-át.3. A pénzügyi hozzájárulás az uniós költségvetésben rendelkezésre álló előirányzatok függvénye.4. Az e rendelet alapján finanszírozott intézkedések egyéb uniós pénzügyi eszközökből nem támogathatók. A kedvezményezettek tájékoztatják a Bizottságot minden egyéb, számukra nyújtott támogatásról és folyamatban lévő támogatási kérelemről.5. A Bizottság biztosítja, hogy az e rendelet keretében finanszírozott intézkedések végrehajtása során az Unió pénzügyi érdekei védelmet élvezzenek a csalás, a korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazása és hatékony ellenőrzések, a jogosulatlanul kifizetett összegek visszaszerzése, és – ha szabálytalanságra derül fény – hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók révén, a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletnek[12], a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletnek[13], valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[14] megfelelően.6. Az e rendelet alapján finanszírozott intézkedések esetében a 2988/95/EK, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett szabálytalanság valamely szerződéses kötelezettségnek egy gazdasági szereplő általi, annak cselekménye vagy mulasztása útján történő megsértése, amelynek eredményeként az Unió általános költségvetése vagy az Unió által kezelt költségvetések indokolatlan kiadási tétel miatt kárt szenvednek vagy szenvednének.7. Az e rendelet alapján kötött szerződéseknek és megállapodásoknak rendelkezniük kell különösen a Bizottság (vagy bármely általa felhatalmazott képviselő) által ellátott felügyeletről és pénzügyi ellenőrzésről, valamint a Számvevőszék által végzett ellenőrzésekről, amelyekre szükség esetén a helyszínen kerül sor.12. cikkBizottsági eljárás1. A Bizottság munkáját a 223/2009/EK rendelettel létrehozott európai statisztikai rendszer bizottsága segíti. Az említett bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottságnak tekintendő.2. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.13. cikkHatálybalépés és alkalmazásEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ez a rendelet 2015. június 30-án hatályát veszti.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.KeltAz Európai Parlament részéről a Tanács részérőlAz elnök az elnökI. MELLÉKLETA BIZOTTSÁGNAK (EUROSTATNAK) BENYÚJTANDÓ ADATOK15.  Bűncselekménnyel kapcsolatos tapasztalatok a bűncselekmény típusa szerint:16.  Járművel kapcsolatos bűncselekmények:(1) autólopás;(2) autóból való lopás;(3) motorkerékpár-lopás;(4) kerékpárlopás;17.  Háztartásokat érintő bűncselekmények: betörés az elsődleges otthonba;18.  Személy elleni bűncselekmények:(1) rablás;(2) személyes tárgyak ellopása;19.  Nem szokványos bűncselekmények:(1) a fogyasztók megtévesztése;(2) kártya/online banki szolgáltatások vonatkozásában elkövetett visszaélés;(3) vesztegetés (kenőpénz);20.  A bűncselekményekre vonatkozó részletes adatok:21.  Az 1.1–1.4. pontban felsorolt egyes bűncselekménytípusokkal kapcsolatban az alábbi részletes adatokat kell gyűjteni:22.  az eset(ek) az elmúlt 5 évben történt(ek)-e (nem kötelező),23.  az eset(ek) az elmúlt 12 hónapban történt(ek)-e,24.  az elmúlt 12 hónapban milyen gyakran következtek be,25.  a legutóbbi esetet jelentették-e a rendőrségnek (vagy a fogyasztók megtévesztése, kártya/online banki szolgáltatások vonatkozásában elkövetett visszaélés vagy vesztegetés esetén más hatóságnak),26.  a rendőrségnek a legutóbb bejelentett esetre adott válasza kielégítő volt-e;27.  A 2.1. pontban felsorolt részletes adatokon túl az egyes bűncselekmények esetében a legutóbbi esetre vonatkozóan az alábbi információkat is gyűjteni kell:(1) valamennyi járművel kapcsolatos bűncselekmény, személy elleni bűncselekmény és nem szokványos bűncselekmény esetében:-  hol történt a legutóbbi eset;(2) autólopás esetén;-  megkerült-e az autó;(3) az elsődleges otthonba való betörés, rablás esetén;-  miért nem tájékoztatták a rendőrséget,-  a válaszadó miért nem volt elégedett a rendőrség válaszával,-  a válaszadó kapcsolatba lépett-e sértetteket segítő szervezettel,-  hasznos lett volna-e a sértettnek nyújtott segítség;(4) rablás esetén:-  elloptak-e valamit,-  az elkövető használt-e fegyvert,-  milyen fegyvert használt az elkövető,-  megsérült-e a válaszadó,-  a sérült részesült-e orvosi ellátásban,-  az eset milyen érzelmi hatást gyakorolt a válaszadóra;(5) személyes tárgyak ellopása esetén:-  a válaszadó fogta/vitte-e a cikkeket, amelyeket elloptak;(6) a fogyasztók megtévesztése esetén:-  a megtévesztésre áruk vagy szolgáltatások vásárlásával összefüggésben került-e sor,-  a megtévesztésre az internettel vagy e-maillel összefüggésben került-e sor;(7) kártya/online banki szolgáltatások vonatkozásában elkövetett visszaélés esetén;-  kártya vagy online banki szolgáltatások vonatkozásában követték-e el a visszaélést;(8) vesztegetés esetén:-  kit érintett;-  A válaszadónak a bűnüldözésről és a biztonsági intézkedésekről való vélekedése:-  a válaszadó ki volt-e téve drogproblémáknak,-  a válaszadónak van-e riasztórendszere,-  a válaszadó ajtaja vagy zára különleges-e,-  a válaszadó sötétedés után elkerül-e bizonyos helyeket,-  a válaszadónak van-e pisztolya,-  a fegyvertartás oka,-  a válaszadó véleménye a rendőrség teljesítményéről,-  a válaszadó véleménye a bíróságok teljesítményéről,-  a válaszadó véleménye arról, hogy mi lenne megfelelő büntetés betörésért;-  A válaszadó biztonságérzete és a bűnözéstől való félelme:-  biztonságérzet éjszaka egyedül az utcán,-  a fizikai támadástól való félelem,-  a terrorizmustól való félelem,-  a betörés valószínűsége;-  A válaszadó szocio-demográfiai adatai:-  nem,-  életkor,-  születési ország,-  anya születési országa,-  apa születési országa,-  állampolgárság,-  családi állapot,-  tényleges családi állapot,-  korábbi kapcsolatok,-  munkavállalói státusz,-  teljes vagy részmunkaidő,-  szakmai státusz,-  munkavégzés munkavállalóként,-  a helyi egység gazdasági tevékenysége,-  az oktatás vagy képzés sikeresen befejezett legmagasabb szintje,-  a háztartás jövedelmének szintje;-  Technikai változók:-  állandó lakhely szerinti ország,-  állandó lakhely szerinti régió,-  azon térség urbanizációs foka, ahol a háztartás található,-  a felmérés tárgyéve,-  a felmérés hónapja,-  a válaszadó azonosítója,-  a háztartásra vonatkozó súlyozó tényező,-  a magánszemélyekre vonatkozó súlyozó tényező,-  az alkalmazott adatgyűjtési módszer,-  az interjú alatt a teleszkóphatás ellenőrzésére használt módszer,-  az interjú nyelve,-  a háztartásban élők száma a válaszadóval együtt;-  Erőszakos bűncselekmények (erre az interjú végén, külön modulban kell rákérdezni):(1) nem a partnertől elszenvedett fizikai erőszak:-  előfordult-e valaha, hogy például valaki az iskolában vagy a munkahelyen, vagy egy barát, egy szomszéd vagy egy idegen megütötte, megdobta valamivel, meglökte vagy meghúzta a haját,-  előfordult-e, hogy a fent említett személyek közül bárki ököllel vagy mással megütötte, megrúgta, vonszolta vagy összeverte,-  előfordult-e, hogy a fent említett személyek közül bárki fojtogatta vagy megégette, pisztollyal, késsel vagy más fegyverrel fenyegette vagy azzal megsebesítette;(2) nem a partnertől elszenvedett nemi erőszak (nem kötelező):-  előfordult-e valaha, hogy például valaki az iskolában vagy a munkahelyen, vagy egy barát, egy szomszéd vagy egy idegen akarata ellenére közösülésre kényszerítette például fenyegetéssel vagy leszorítva vagy olyan helyzetbe kényszerítve, amelyben képtelen volt ellenszegülni,-  előfordult-e, hogy a fent említett személyek közül bárki arra tett kísérletet, hogy akarata ellenére szexuális tevékenységre vagy közösülésre vagy akarata ellenére bármilyen más szexuális jellegű dologra kényszerítse;(3) partnertől elszenvedett fizikai erőszak:-  előfordult-e, hogy jelenlegi vagy múltbeli partnere, például volt férje, volt barátja, volt felesége vagy volt barátnője megütötte, megdobta valamivel, ami fájdalmat okozhatott, meglökte, megtaszította vagy meghúzta a haját,-  előfordult-e, hogy a fent említett személyek közül bárki ököllel vagy mással megütötte, vagy megrúgta, vonszolta vagy összeverte,-  előfordult-e, hogy a fent említett személyek közül bárki fojtogatta vagy megégette, pisztollyal, késsel vagy más fegyverrel fenyegette vagy azzal megsebesítette;(4) partnertől elszenvedett nemi erőszak (nem kötelező):-  előfordult-e, hogy akarata ellenére szexuális tevékenységet végzett, mert félt attól, hogy jelenlegi vagy múltbeli partnere, például volt férje, volt barátja, volt felesége vagy volt barátnője tesz valamit,-  előfordult-e, hogy a fent említett személyek közül bárki akarata ellenére szexuális tevékenységre kényszerítette;-  nem a partnertől elszenvedett fizikai erőszak és a partnertől elszenvedett fizikai erőszak esetén az alábbi részletes adatokat kell gyűjteni:-  az eset(ek) az elmúlt 5 évben történt(ek)-e (nem kötelező),-  az eset(ek) az elmúlt 12 hónapban történt(ek)-e,-  az elmúlt 12 hónapban milyen gyakran következtek be,-  hol történt a legutóbbi eset,-  történt-e fegyverhasználat,-  milyen fegyvert használtak,-  megsérült-e a válaszadó,-  a sérült részesült-e orvosi ellátásban,-  az eset milyen érzelmi hatást gyakorolt a válaszadóra,-  ki volt az elkövető,-  a legutóbbi incidenst jelentették-e a rendőrségnek,-  miért nem jelentették,-  a rendőrségnek a legutóbb bejelentett esetre adott válasza kielégítő volt-e,-  a válaszadó miért nem volt elégedett a rendőrség válaszával,-  a válaszadó kapcsolatba lépett-e sértetteket segítő szervezettel,-  hasznos lett volna-e a sértettnek nyújtott segítség;-  A nem a partnertől elszenvedett nemi erőszak és a partnertől elszenvedett nemi erőszak esetében a 7.1. pontban felsorolt részletes adatok nem kötelezők.-  Azoknak az országoknak, amelyek nem tesznek fel szűrőkérdéseket az interjú dátumát megelőző 5 évben történt bűnesetekre vonatkozóan, vagy legalább két évre visszamenő szűrőkérdésekkel, vagy a válaszadó által említett eset pontos dátumának ellenőrzésével el kell kerülniük a túlbecslést („teleszkóphatás”).-  II. MELLÉKLETA FELMÉRÉSBŐL KIZÁRHATÓ NEMZETI TERÜLETEKOrszág | Nemzeti területek |Franciaország | Franciaország tengerentúli megyéi és területei |Hollandia | Karib-szigetek (Bonaire, Saint-Eustache és Saba szigetek), a Nyugati-Fríz-szigetek, Texel kivételével |Írország | Az összes tengeri sziget az Achill, Bull, Cruit, Gorumna, Inishnee, Lettermore, Lettermullan és Valentia szigetek kivételével |Egyesült Királyság | Skócia a Kaledóniai-csatornától északra, a Scilly szigetek |JOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI1.1. A javaslat/kezdeményezés címe1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa1.4. Célkitűzés(ek)1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések2.2. Irányító és ellenőrző rendszer2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatásPÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI1.1. A javaslat/kezdeményezés címeAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a bűnözéssel szembeni biztonságra vonatkozó európai statisztikákról1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe [15] tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)3403- Statisztikai információk előállítása1.3. A javaslat/kezdeményezés típusax A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul( A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[16]( A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul( A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul1.4. Célkitűzések1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzésekKözösségi statisztikai program (2008–2012), IV. CÍM: Vízumok, menekültügy, bevándorlás és a személyek szabad mozgására vonatkozó egyéb politikákAz Európai Tanács stockholmi programja ( A polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa ), HL C 115, 2010.5.4., 1. o.A bűnözéssel és a büntető igazságszolgáltatással kapcsolatos statisztikákra vonatkozó, a 2006–2010-es időszakra szóló bizottsági cselekvési terv , COM (2006) 04371.4.2. Meghatározott célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)… sz. meghatározott célkitűzés1. meghatározott célkitűzés – adat-előállításA tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)3403- Statisztikai információk előállítása1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok)Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/az érintett célcsoportokra.Az EU-n belüli bűnözésre és biztonságra vonatkozó összehasonlítható információk mennyiségének növekedése.A biztonság előmozdítását és a bűnmegelőzést szolgáló szakpolitikák kidolgozását megalapozó statisztikák.1.4.4. Az eredmények és hatások mutatóiTüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat.Mind a 27 tagállamra és az EGT-országokra vonatkozó, uniós szinten összehasonlítható biztonsági mutatók és mikroadatok rendelkezésre állása.1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)- Valamennyi uniós tagállamra és EGT-országra vonatkozóan elérhető, összehasonlítható uniós mutatók a személyes biztonságérzettel és a bűncselekmény áldozatává válási tapasztalatokkal kapcsolatban.- A kutatók rendelkezésére bocsátott mikroadatok.1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletértékA bűnözéssel szembeni biztonságra vonatkozó eredmények uniós szintű összehasonlíthatósága, amely elő fogja mozdítani az igazolt tényeken alapuló politikai döntéshozatalt.1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulságaTárgytalan.1.5.4. Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkelAz e felmérésből nyert adatok lehetővé fogják tenni a más forrásokból (pl. rendőrségi nyilvántartásokból) származó bűnügyi információk megfelelő értékelését.1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartamaX A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik-  ( A javaslat/kezdeményezés időtartama: 2011. [HH/NN]-tól/-től 2015. [HH/NN]-ig-  ( Pénzügyi hatás: 2012-től 2015-ig( A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik28.  Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig29.  azt követően: rendes ütem.1.7. Tervezett irányítási módszer(ek) [17]X Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által( Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:30.  ( végrehajtó ügynökségek31.  ( a Közösségek által létrehozott szervek[18]32.  ( tagállami közigazgatási /közfeladatot ellátó szervek33.  ( az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek( Megosztott irányítás a tagállamokkal( Decentralizált irányítás harmadik országokkal( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)Egynél több irányítási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban.Megjegyzések2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK2.1. A NYOMON KÖVETÉSRE ÉS A JELENTÉS tételre vonatkozó rendelkezésekIsmertesse a rendelkezések gyakoriságát és feltételeit.A felmérés lebonyolítása során rendszeres munkacsoport-értekezletekre kerül sor a tagállamokkal, a felmérés nyomon követése és a tapasztalatok megosztása érdekében.A folyamat nyomon követése az Eurostat különleges szabályai szerinti – a felmérések minőségére vonatkozó – jelentések alapján történik.2.2. Irány ító és ellenőrző rendszer2.2.1 Felismert kockázat(ok)Azon pénzügyi eszközök hiánya nemzeti szinten, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a tagállamok teljesíteni tudják a felmérés költ ségeihez való hozzájárulásukat.2.2. 2 Tervezett ellenőrzési mód(ok)A felmérés lebonyolításának az Európai Bizottság általi társfinanszírozása, az Európai Unió költségvetésében rendelkezésre álló előirányzatok függvényében.2.3. A csalások és a szabálytalanságok mege lőzésére vonatkozó intézkedésekTüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.A támogatások odaítélésére irányuló általános eljárások alkalmazásával végzett ellenőrzések.3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?-  Jelenlegi költségvetési kiadási tételekA többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében .A többéves pénzügyi keret fejezete | Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Részvétel |Szám [Megnevezés…..] | diff/nem diff. előirányzat([19]) | EFTA-országokból[20] | tagjelölt országokból[21] | harmadik országokból | a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében |[1a] | 29.02.03 Közösségi statisztikai program (2008–2012) | diff. előirányzat | Igen | Nem | Nem | Nem |[3a] | 18.05.09 - Bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem vagy annak utódja | diff. előirányzat | Nem | Igen (csak partnerországként) | Nem | Igen (csak a tagállamok és közigazgatási szerveik) |-  Létrehozandó új költségvetési tételekA többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében .A többéves pénzügyi keret fejezete | Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Részvétel |Szám [Megnevezés…..] | diff./nem diff. Előirányzat | EFTA-országokból | tagjelölt országokból | harmadik országokból | a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében |[XX.YY.YY.YY.] | IGEN/NEM | IGEN/NEM | IGEN/NEM | IGEN/NEM |3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás3.2.1 A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzésemillió EUR (három tizedesjegyig)A többéves pénzügyi keret fejezete: | Szám | 1a. Versenyképesség a növekedésért |millió EUR (három tizedesjegyig)36.  3.2.3.2. Becsült humánerőforrás-szükségletek37.  ( A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után humánerőforrások felhasználását.38.  X A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrások felhasználását vonja maga után:A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb egy tizedesjeggyel) kell kifejezni)N. év | N+1. év | N+2. év | N+3. év | A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető |( A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) |29 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) | 2 | 2 | 2 | 2 |XX 01 01 02 (küldöttségeknél) |XX 01 05 01 (közvetett kutatás) |10 01 05 01 (közvetlen kutatás) |( Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[31] |XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) |XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) |10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) |Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) |ÖSSZESEN | 2 | 2 | 2 | 2 |XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.Az elvégzendő feladatok leírása:Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak | A felmérés lebonyolításához szükséges információk megküldése a tagállamok számára Az adatok fogadására, hitelesítésére és feldolgozására szolgáló informatikai eszközök előkészítése Az adatok közzétételre való előkészítése |Külső személyzet | Tárgytalan. |-  3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség39.  ( A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.40.  X( A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.A teljes költségvetés fedezetét teljes mértékben átcsoportosítás fogja biztosítani.41.  ( A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[34].3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban42.  A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást.3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás43.  X A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.[1] HL L 344., 2007.12.28., 15. o.[2] HL C […]., [ …]., […]. o.[3] HL C 53., 2005.3.3., 1. o.[4] HL C 115., 2010.5.4., 1. o.[5] HL L 232., 2002.8.29., 1. o.[6] HL L 412., 2006.12.30., 1. o.[7] HL L 87., 2009.3.31., 164. o.[8] HL C 303., 2007.12.14., 1. o.[9] HL L 281., 1995.11.23., 31. o.[10] HL L 8., 2001.1.12., 1. o.[11] HL L 55., 2011.2.28., 13. o.[12] HL L 312., 1995.12.23., 1. o.[13] HL L 292., 1996.11.15., 2. o.[14] HL L 136., 1999.5.31., 1. o.[15] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting).[16] A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.[17] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[18] A költségvetési rendelet 185. cikkében előírt szervek.[19] Differenciált/nem differenciált előirányzatok.[20] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.[21] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok.[22] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.[23] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.[24] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.[25] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.[26] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.[27] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).[28] Az 1.4.2. szakaszban („Meghatározott célkitűzések...”) feltüntetett célkitűzés.[29] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.[30] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.[31] AC= szerződéses alkalmazott; AL= helyi alkalmazott; END= nemzeti szakértő; INT=átmeneti alkalmazott; JED=küldetésen lévő fiatal szakértő;[32] Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: „BA” sorok).[33] Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében.[34] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0437

Javaslat : a Tanács rendelete a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1174/2005/EK tanácsi rendelet „új exportőrre” vonatkozó felülvizsgálatának megszüntetéséről, az ezen ország egyik exportőrétől származó behozatalra vonatkozó vám újbóli kivetéséről, valamint az e behozatalra vonatkozó nyilvántartásba vételi kötelezettség megszüntetéséről  /* COM/2009/0437 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 31.8.2009COM(2009) 437 véglegesJavaslat:A TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1174/2005/EK tanácsi rendelet „új exportőrre” vonatkozó felülvizsgálatának megszüntetéséről, az ezen ország egyik exportőrétől származó behozatalra vonatkozó vám újbóli kivetéséről, valamint az e behozatalra vonatkozó nyilvántartásba vételi kötelezettség megszüntetésérőlINDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTERE-  A javaslat okai és céljaiA javaslat tárgya a legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazása a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalával kapcsolatos eljárásban.-  Háttér-információkA javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben, az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálat eredményeként jött létre.-  Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területenA Tanács 1174/2005/EK rendelete a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről. A 684/2008/EK tanácsi rendelet pontosította az 1174/2005/EK tanácsi rendelet dömpingellenes intézkedéseinek hatáskörét.-  Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelTárgytalan.2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT-  Konzultáció az érdekeltekkelAz eljárásban érintett érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban a vizsgálat során megvédjék érdekeiket.-  Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaKülső szakértők bevonására nem volt szükség.-  HatásvizsgálatEz a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre.Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, tartalmazza azonban a megvizsgálandó körülmények teljes listáját.3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI-  A javaslat összefoglalása2009. január 21-én a Bizottság kezdeményezte a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1174/2005/EK tanácsi rendelet „új exportőrre” vonatkozó felülvizsgálatát, hatályon kívül helyezte az ezen ország egyik exportőrétől származó behozatalra vonatkozó vámot, valamint nyilvántartásba vételi kötelezettséget rótt ki erre a behozatalra. Az érintett vállalat a Crown Equipment (Suzhou) Company Limited (a továbbiakban: kérelmező).A kérelmező 2009. május 22-én visszavonta felülvizsgálat iránti kérelmét. A Bizottság megvizsgálta, hogy indokolt lenne-e a vizsgálat hivatalból történő folytatása, és arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálatot meg kell szüntetni. A fentiekre való tekintettel az 1174/2005/EK rendelet által elrendelt, „az összes többi vállalatra” vonatkozó vámot újra ki kell vetni a kérelmezőre.Ezért a Bizottság azt javasolja, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, amelyet legkésőbb 2009. október 21-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.-  JogalapA legutóbb a 2005. december 21-én a 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet és különösen annak 11. cikkének (4) bekezdése.-  A szubszidiaritás elveA javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.-  Az arányosság elveA javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt:Az alaprendelet meghatározza az intézkedés formáját, és nem hagy teret nemzeti döntéshozatalnak.Nem szükséges tehát annak feltüntetése, hogy a Közösségre, nemzeti kormányokra, regionális és helyi hatóságokra, gazdasági szereplőkre és polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, illetve milyen arányban áll a javaslat célkitűzésével.-  A jogi aktus típusának megválasztásaJavasolt aktus: rendelet.Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt:Más jogi aktus azért nem lenne megfelelő, mert az alaprendelet nem rendelkezik más választási lehetőségről.4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKA javaslatnak nincsenek a közösségi költségvetést érintő vonzatai.Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1174/2005/EK tanácsi rendelet „új exportőrre” vonatkozó felülvizsgálatának megszüntetéséről, az ezen ország egyik exportőrétől származó behozatalra vonatkozó vám újbóli kivetéséről, valamint az e behozatalra vonatkozó nyilvántartásba vételi kötelezettség megszüntetésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európa Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,mivel:1. A HATÁLYBAN LÉVŐ INTÉZKEDÉSEK(1) A Tanács az 1174/2005/EK rendeletével[2] végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára és a kivetett ideiglenes vámot véglegesen beszedte. Azon négy vállalat esetében, amelyekre egyéni vámot szabtak ki, a hatályos vámok 7,6 % és 39,9 % közé esnek. Az „összes többi vállalatra” vonatkozó vám 46,7 %. A 684/2008/EK tanácsi rendelet[3] pontosította az 1174/2005/EK tanácsi rendelet dömpingellenes intézkedéseinek hatáskörét.2. A JELENLEGI VIZSGÁLAT2.1. Felülvizsgálati kérelem(2) A Kínai Népköztársaságból származó kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik egyik exportáló gyártójától kérelem érkezett a Bizottsághoz az 1174/2005/EK rendelet „új exportőrre” vonatkozó, az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése szerinti felülvizsgálatára.(3) A kérelmet a Crown Equipment (Suzhou) Company Limited (a továbbiakban: Crown Suzhou vagy kérelmező) adta be.(4) A kérelmező azt állította, hogy piacgazdasági körülményeknek megfelelően működik, és hogy az érintett terméket nem exportálta az Európai Közösségbe a dömpingellenes intézkedések alapját képező vizsgálati időszakban – azaz a 2003. április 1-jétől 2004. március 31-ig tartó időszakban (a továbbiakban: eredeti vizsgálati időszak) –, és hogy nem áll kapcsolatban az érintett termék hatályban lévő dömpingellenes intézkedések alá tartozó exportáló gyártóinak egyikével sem. A kérelmező továbbá azt állította, hogy a Közösségbe az eredeti vizsgálati időszak végét követően kezdte meg a kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik exportálását.2.2. Az „új exportőrre” vonatkozó felülvizsgálat megindítása(5) Miután a tanácsadó testülettel való konzultáció után megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján történő, „új exportőrre” vonatkozó felülvizsgálat megindításához, és miután az érintett közösségi gazdasági ágazatnak lehetősége volt véleménye kifejtésére, a Bizottság az 52/2009/EK[4] rendelet által kezdeményezte az 1174/2005/EK rendeletnek a kérelmezőre vonatkozó felülvizsgálatát (a továbbiakban: felülvizsgálat).(6) Az 52/2009/EK bizottsági rendelet 2. cikkének megfelelően az 1174/2005/EK tanácsi rendelettel a kérelmező által gyártott kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik behozatalára kivetett, 46,7 %-os dömpingellenes vámot hatályon kívül helyezték. Az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően egyúttal utasították a vámhatóságokat az ilyen behozatalok nyilvántartásba vételéhez szükséges megfelelő lépések megtételére.2.3. Az érintett termék(7) Az érintett termék megegyezik a legutóbb a 684/2008/EK rendelettel módosított 1174/2005/EK tanácsi rendeletben a Kínai Népköztársaságból származó, kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik, azaz alváz és hidraulikaként megnevezett, jelenleg az ex 8427 90 00 és ex 8431 20 00 KN kód alá besorolt termékekkel. Kézi emelőkocsinak olyan kocsi minősül, amely görgőkkel ellátott, raklapok mozgatására szolgáló emelővillákkal rendelkezik, és amelyet a gyalogos gépkezelő sima, egyenletes kemény felületen, csuklós kar segítségével kézi erővel tol, von és kormányoz. A kézi emelőkocsikat kizárólag arra tervezték, hogy az emelőkar pumpálásával olyan magas szintre lehessen velük emelni a rakományt, hogy az elszállítható legyen. Más kiegészítő funkciójuk vagy felhasználásuk azonban nincs, mint például i. a rakományok mozgatása és emelése magasabbra helyezésük vagy raktározásuk segítése céljából (magasemelők), ii. raklapok egymásra helyezése (rakodógépek), iii. a rakománynak a munkavégzés szintjére történő emelése (ollós emelők), illetve iv. a rakományok felemelése és súlyuk megmérése (mérlegelő kocsik).2.4. Az érintett felek(8) A Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, a közösségi gazdasági ágazatot és az exportáló ország képviselőit a felülvizsgálat megindításáról. Az érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az 52/2009/EK rendeletben megállapított határidőn belül észrevételeiket írásban ismertessék és meghallgatást kérjenek.(9) A Bizottság szolgálatai küldtek egy, a piacgazdasági elbánás igénylésére vonatkozó formanyomtatványt és egy kérdőívet is a kérelmezőnek, és a válaszokat az e célból meghatározott határidőn belül megkapták.2.5. A felülvizsgálati időszak(10) A dömping vizsgálata a 2008. január 1-jétől 2008. december 31-ig tartó időszakra terjedt ki.3. AZ ÚJ EXPORTŐRRE VONATKOZÓ FELÜLVIZSGÁLAT IRÁNTI KÉRELEM VISSZAVONÁSA(11) A Bizottságnak címzett, 2009. május 22-i keltezésű levelével a Crown Suzhou hivatalosan visszavonta az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján kérelmezett, új exportőrre vonatkozó felülvizsgálati kérelmét.(12) A Bizottság megvizsgálta, hogy indokolt lenne-e a vizsgálat hivatalból történő folytatása. A Bizottság figyelembe vette, hogy a vizsgálat megszüntetése nem érinti az érvényben lévő dömpingellenes intézkedéseket, valamint a Crown Suzhoura visszamenőleg „az összes többi vállalatra” vonatkozó vámot vetik majd ki, és a vizsgálat megszüntetése nem ellentétes a közösségi érdekekkel. A vizsgálatot ezért meg kell szüntetni.(13) A Bizottság értesítette az érdekelteket a vizsgálat megszüntetésének és a Crown Suzhou által gyártott és a Közösségbe exportált érintett termékekre való végleges dömpingellenes vám újbóli kivetésének szándékáról, és lehetőséget biztosított véleményük kifejezésére. A Bizottsághoz azonban nem érkezett olyan észrevétel, amely e határozatot megváltoztatná.(14) Ezért a Bizottság megállapította, hogy a Kínai Népköztársaságból származó, a Crown Suzhou által gyártott és a Közösségbe exportált kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik, azaz alváz és hidraulikaként megnevezett, jelenleg az ex 8427 90 00 és ex 8431 20 00 KN kód alá besorolt termékekre azt az egész országra kiterjedő vámot kell alkalmazni, amelyet az 1174/2005/EK tanácsi rendelet az „összes többi vállalatra” vonatkozóan megállapított (46,7 %), és a vámot ezért újból ki kell vetni.4. A DÖMPINGELLENES VÁM VISSZAMENŐLEGES HATÁLYÚ BESZEDÉSE(15) A fenti megállapítások fényében a Crown Suzhou tekintetében alkalmazandó dömpingellenes vámot az érintett terméknek az 52/2009/EK rendelet 3. cikke szerint nyilvántartásba vett behozatala után a felülvizsgálat megindításának időpontjától kezdve visszamenőlegesen be kell szedni.5. AZ INTÉZKEDÉSEK IDŐTARTAMA(16) Ez a felülvizsgálat nem befolyásolja az 1174/2005/EK rendeletben rögzített intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében meghatározott hatályvesztési időpontját,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk1. Az 52/2009/EK rendelettel megindított, új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat lezárult, és az 1174/2005/EK rendelet 1. cikkének értelmében a Kínai Népköztársaság „összes többi vállalatára” alkalmazandó dömpingellenes vámot (TARIC kiegészítő kód: A999) az 52/2009/EK rendelet 1. cikkében meghatározott behozatalra kivetik.2. Az 1174/2005/EK tanácsi rendelet 1. cikke értelmében a Kínai Népköztársaságban található „összes többi vállalatra” alkalmazandó dömpingellenes vámot 2009. január 23-i hatállyal beszedik a kézi emelőkocsik és alapvető részegységeik az 52/2009/EK bizottsági rendelet 3. cikke szerint nyilvántartásba vett behozatalára.3. A vámhatóságok utasítást kapnak, hogy szüntessék be a behozatalnak az 52/2009/EK rendelet 3. cikke szerinti nyilvántartásba vételét.4. Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o.[2] HL L 189., 2005.7.21, 1. o.[3] HL L 192., 2008.7.19., 1. o.[4] HL L 17., 2009.1.22., 19.o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0349

Javaslat: a Tanács rendelete egyes hajócsoportoknak az 1324/2008/EK rendelet III. fejezetében előírt erőkifejtési rendszerből történő kizárásáról  /* COM/2009/0349 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 8.7.2009COM(2009) 349 véglegesJavaslat:A TANÁCS RENDELETEegyes hajócsoportoknak az 1324/2008/EK rendelet III. fejezetében előírt erőkifejtési rendszerből történő kizárásárólINDOKOLÁSA tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról, valamint a 423/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1342/2008/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács a Bizottság javaslatára, valamint a tagállamok által nyújtott tájékoztatás és a HTMGB által nyújtott tanácsadás alapján bizonyos hajócsoportokat kizárhat az erőkifejtési rendszer alkalmazásából, amennyiben megfelelő adatok állnak rendelkezésére a tőkehalfogásokról és -visszadobásokról, a tőkehalfogási százalékarány nem haladja meg az érintett hajócsoportok teljes fogásának 1,5 %-át, valamint e hajócsoportoknak az erőkifejtési rendszerbe való felvétele aránytalan adminisztratív terhet jelentene a tőkehalállományokra gyakorolt hatáshoz képest. Eddig Franciaország, Németország, Írország, Svédország, Spanyolország, Lengyelország és az Egyesült Királyság kérte egyes hajócsoportoknak az erőkifejtési rendszerből történő kizárását. A HTMGB szakvéleménye alapján a Svédország által benyújtott információk és a Spanyolország által benyújtott, az ICES VI övezetében szürke tőkehalra halászó fenékvonóhálós hajók kizárására vonatkozó kérvényhez mellékelt információk kielégítően bizonyítják, hogy e hajócsoportok tőkehalfogási és -visszadobási aránya megfelel az 1342/2008/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtaknak, így e hajócsoportok kizárhatók az erőkifejtési rendszer alkalmazásából. A többi kérvény tekintetében a HTMGB úgy vélte, hogy a benyújtott információ nem bizonyítja kielégítően a feltételeknek való megfelelést.E javaslat célja, hogy egyes hajócsoportok kizárásra kerüljenek az 1342/2008/EK rendelet III. fejezetének alkalmazásából.A Bizottság felkéri a Tanácsot, hogy mihamarabb fogadja el ezt a javaslatot annak érdekében, hogy a halászok megtervezhessék erre a halászati idényre vonatkozó tevékenységeiket.Javaslat:A TANÁCS RENDELETEegyes hajócsoportoknak az 1324/2008/EK rendelet III. fejezetében előírt erőkifejtési rendszerből történő kizárásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról, valamint a 423/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1342/2008/EK tanácsi rendeletre[1], és különösen annak 11. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) Az 1342/2008/EK rendelet III. fejezete halászati erőkifejtési rendszert állapít meg, amelyben a halászati erőkifejtésben kifejezett halászati lehetőségeket évente osztják el a tagállamok között. A rendelet 11. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács a Bizottság javaslatára, valamint a tagállamok által nyújtott tájékoztatás és a HTMGB által nyújtott tanácsadás alapján bizonyos hajócsoportokat kizárhat az erőkifejtési rendszer alkalmazásából, amennyiben megfelelő adatok állnak rendelkezésére a tőkehalfogásokról és -visszadobásokról, a tőkehalfogási százalékarány nem haladja meg az érintett hajócsoportok teljes fogásának 1,5 %-át, valamint e hajócsoportoknak az erőkifejtési rendszerbe való felvétele aránytalan adminisztratív terhet jelentene a tőkehalállományokra gyakorolt hatáshoz képest.(2) Svédország tájékoztatta a Bizottságot egy 156 hajóból álló, a Skagerrak és a Kattegat területén a 43/2009/EK rendelet III. mellékletének 2. függelékében meghatározott szelektáló ráccsal norvég homárra halászó hajócsoport tőkehalfogásairól. Ezen tájékoztatás alapján a HTMGB véleménye szerint megállapítható, hogy e hajócsoport tőkehalfogásai és -visszadobásai abban az időszakban, amikor tagjai kizárólag a szelektáló ráccsal halásznak, nem haladják meg a hajócsoport teljes fogásának 1,5 %-át. Tekintettel továbbá Svédországnak az Északi-tengeren, a Skagerrak és a Kattegat területén alkalmazandó tőkehal-ellenőrzési programjára, és figyelembe véve azt, hogy e hajócsoportnak az erőkifejtési rendszerbe való felvétele aránytalan adminisztratív terhet jelentene a tőkehalállományokra gyakorolt hatásához képest, helyénvaló a szóban forgó hajócsoportot kizárni az 1342/2008/EK rendelet III. fejezetében előírt erőkifejtési rendszer alkalmazásából azon időszak tekintetében, amikor tagjai kizárólag az említett eszközökkel halásznak.(3) Spanyolország egy 88 hajóból álló, a Skóciától nyugatra eső vizeken fenékvonóhálóval elsősorban szürke tőkehalra halászó hajócsoport tőkehalfogásairól nyújtott tájékoztatást. Ezen tájékoztatás alapján a HTMGB véleménye szerint megállapítható, hogy e hajócsoport tőkehalfogásai és -visszadobásai az adott időszakban nem haladják meg a hajócsoport teljes fogásának 1,5 %-át. Tekintettel az e hajócsoport megfigyelésére és ellenőrzésére létrehozott intézkedésekre, továbbá arra, hogy erőkifejtési rendszerbe való felvétele aránytalan adminisztratív terhet jelentene a tőkehalállományokra gyakorolt hatásához képest, helyénvaló kizárni a szóban forgó hajócsoportot az 1342/2008/EK rendelet III. fejezetében előírt erőkifejtési rendszer alkalmazásából.(4) Figyelembe véve azt, hogy a tagállamok halászati erőkifejtésüket és az erőkifejtési korlátozásoknak való megfelelésüket a 2009. február 1-jétől 2010. január 31-ig tartó halászati idényre tervezik, továbbá hogy az 1342/2008/EK rendeletet röviddel az idény kezdete előtt fogadták el, helyénvaló az eltéréseket az egész idényre meghatározni, azaz 2009. február 1-jétől alkalmazni,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk Kizárás az 1342/2008/EK rendeletben előírt erőkifejtési rendszerbőlA következő hajócsoportokat ki kell zárni az 1324/2008/EK rendelet III. fejezetében előírt erőkifejtési rendszer alkalmazásából:a) a Svédország lobogója alatt közlekedő, Svédország 2009. február 26-án kelt és 2009. április 8-i levelével kiegészített kérelmében azonosított, a Skagerrak és a Kattegat területén norvég homárra halászó, 156 hajóból álló hajócsoportot, amíg tagjai kizárólag a 43/2009/EK rendelet III. mellékletének 2. függelékében meghatározott szelektáló rács használatával halásznak;b) a Spanyolország lobogója alatt hajózó, Spanyolország 2008. december 2-án kelt és 2009. március 6-i és 14-i levelével kiegészített kérelmében azonosított, Skóciától nyugatra a kontinentális talapzat lejtőjén 200 és 1000 m mélység között legalább 100 mm szembőségű fenékvonóhálóval mélytengeri fajokra és szürke tőkehalra halászó, 88 hajóból álló hajócsoportot.2. cikk HatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.Ezt a rendeletet 2009. február 1-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 348., 2008.12.24., 20. o.


				|

		52013PC0227

			Javaslat A TANÁCS RENDELETE az Uniónak az egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm vámkontingensei megnyitásáról és kezeléséről szóló 7/2010/EU rendelet módosításáról /* COM/2013/0227 final - 2013/0118 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
Autonóm uniós vámkontingenseket olyan termékek
esetében szükséges alkalmazni, amelyekből az Unióban az adott
kontingensidőszak folyamán nem fognak előállítani akkora mennyiséget,
amekkorára a szóban forgó terméket felhasználó iparágnak szüksége lenne. Több
tagállam kérése alapján a Bizottság az illetékes kormányzati szakértőkkel
közösen egyes mezőgazdasági és ipari termékek esetében megvizsgálta, hogy
szükség van-e autonóm vámkontingensek megnyitására.
A Tanács 2009. december 22-én elfogadta az
Uniónak az egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm
vámkontingensei megnyitásáról és kezeléséről szóló 7/2010/EU rendeletet
annak érdekében, hogy a szóban forgó termékek Unión belüli keresletét a
lehető legkedvezőbb feltételekkel lehessen kielégíteni.
Az uniós vámkontingenseket a megfelelő
mennyiségek vonatkozásában nulla vagy – a közös vámtarifa szerinti autonóm
vámtételhez képest – csökkentett vámtétel meghatározása mellett indokolt
megnyitni oly módon, hogy a szóban forgó termékek piacán ne keletkezzék zavar.
A gazdasági vámkérdésekkel foglalkozó csoport ülésein tartott egyeztetések azt
mutatták, hogy a tagállamok készek az e rendeletjavaslat I. mellékletében
felsorolt termékek vámkontingenseinek oly módon történő megnyitására, hogy
ez a szóban forgó termékek piacán ne okozzon zavart.
Szükségessé vált továbbá az e javaslat II.
mellékletében felsorolt kontingensek kiigazítása: a 09.2620 és a 09.2633
tételszámú vámkontingens esetében módosítani kellett az árumegnevezést, a 09.2629
tételszámú vámkontingenshez pedig egy további TARIC-kódot kellett
hozzárendelni. Emellett az átláthatóság érdekében a 09.2632 és a 09.2917
tételszámú vámkontingensekre vonatkozó záró időpont beillesztésre került e
rendeletjavaslat II. mellékletébe a vámkontingens-időszak végét jelző
dátum megadása céljából.
A javaslat összhangban van a
mezőgazdasági, a kereskedelmi, a vállalkozás-, a fejlesztés- és a
külpolitikával. Mindenekelőtt a javaslat nem érinti hátrányosan az EU-val
kötött preferenciális kereskedelmi megállapodások előnyeit élvező
országokat (például az általános preferenciarendszerben részt vevő
országokat, az AKCS-országokat, a tagjelölt és a potenciális tagjelölt
országokat).
2.           AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK
Konzultációra került sor az egyes tagállamok
iparágait képviselő, gazdasági vámkérdésekkel foglalkozó csoporttal. Az
összes felsorolt kontingens a csoport keretében elért megállapodást tükrözi.
Visszafordíthatatlan következményekkel járó,
lehetséges komoly kockázatokról nem történt említés.
A javaslat szolgálatközi konzultációs eljárás
tárgyát fogja képezni, majd – a Tanács általi elfogadását követően –
közzétételre kerül.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
Az Uniónak az egyes mezőgazdasági és
ipari termékekre vonatkozó autonóm uniós vámkontingensei megnyitásáról és
kezeléséről szóló tanácsi rendelet módosítása, amihez a jogalapot az
Európai Unió működéséről szóló szerződés 31. cikke szolgáltatja. Az említett cikk értelmében az autonóm
vámkontingenseket a Tanács állapítja meg minősített többséggel, bizottsági
javaslat alapján.
A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe
tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.
Ezek az intézkedések összhangban vannak a
külkereskedelemben érintett gazdasági szereplőkre vonatkozó eljárások
egyszerűsítését célzó alapelvekkel, valamint a Bizottságnak az autonóm
vámfelfüggesztésekről és vámkontingensekről szóló 2011. évi
közleményével (HL C 363., 2011.12.13., 6. o.).
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A vámbevétel-kiesés összege
megközelítőleg összesen 8,8 millió EUR évente. A költségvetés
tradicionális saját forrásaira gyakorolt hatás éves szinten -6,6 millió EUR (75 %
x 8,8 millió EUR évente).
2013/0118 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS RENDELETE
az Uniónak az egyes mezőgazdasági és
ipari termékekre vonatkozó autonóm vámkontingensei megnyitásáról és
kezeléséről szóló 7/2010/EU rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 31. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       Annak érdekében, hogy egyes,
az Unióban elégtelen mennyiségben előállított áruk tekintetében
kielégítő és folyamatos ellátást lehessen biztosítani, és egyes
mezőgazdasági és ipari termékek tekintetében elkerülhetőek legyenek a
piaci zavarok, a 7/2010/EU tanácsi rendelet[1]
autonóm vámkontingenseket nyitott meg. Ezeken a vámkontingenseken belül a
termékek csökkentett vagy nulla vámtétellel importálhatók. Ugyanezen okból
szükségessé vált a 09.2644 és a 09.2663–09.2671 tételszámú kilenc termék
megfelelő mennyiségére vonatkozóan új, csökkentett vagy nulla
vámtételű vámkontingenst megnyitni 2013. július 1-jétől
kezdődő hatállyal.
(2)       Emellett a 09.2620 és a 09.2633
tételszámmal ellátott autonóm uniós vámkontingens esetében szükséges az
árumegnevezés módosítása, a 09.2629 tételszámú vámkontingenshez pedig egy
további TARIC-kódot kell hozzárendelni.
(3)       A 09.2917 és a 09.2632
tételszámú autonóm uniós vámkontingens esetében a sorba be kell illeszteni a
záró időpontra vonatkozó 2013.12.31. dátumot, mivel nem áll az Unió
érdekében, hogy ezen az időponton túl biztosítsa a szóban forgó
vámkontingenst.
(4)       A 7/2010/EU rendeletet ezért
ennek megfelelően módosítani kell.
(5)       Mivel a vámkontingenseknek 2013.
július 1-jén kell hatályba lépniük, ezt a rendeletet ugyanezen időponttól
fogva kell alkalmazni, és haladéktalanul hatályba kell léptetni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 7/2010/EU rendelet melléklete a
következőképpen módosul:
1.         a 09.2644 és a 09.2663–09.2671 tételszámú, az e rendelet I.
mellékletében szereplő sorok beillesztésre kerülnek;
2.         a 09.2620, 09.2629, 09.2632, 09.2633
és 09.2917 tételszámú vámkontingensekre vonatkozó sorok helyébe az e rendelet
II. mellékletében szereplő sorok lépnek.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2013. július 1-jétől
kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
I. MELLÉKLET
Az 1. cikk (1) bekezdésében említett
vámkontingensek
 Tételszám || KN-kód || TARIC || Árumegnevezés || Kontingensidőszak || Kontingens mennyiség || Kontingens vámtétele (%)
 09.2663 || ex 1104 29 17 || 10 || Őrölt cirokmag, legalább hántolva és csírátlanítva, térkitöltő csomagolási termékek gyártásához (1) || 07.01-12.31. || 750 tonna || 0 %
 09.2664 || ex 2008 60 19 ex 2008 60 39 || 30 30 || Cseresznye, hozzáadott alkoholtartalommal, 9 tömegszázalékos cukortartalommal is, legfeljebb 19,9 mm-es átmérővel, maggal, csokoládéipari termékek gyártásához (1) || 07.01-12.31. || 500 tonna || 10 % (2)
 09.2665 || ex 2916 19 95 || 30 || Kálium-(E,E)-hexa-2,4-dienoát(CAS RN 24634-61-5) || 07.01-12.31. || 4 000 tonna || 0 %
 09.2666 || ex 3204 17 00 || 55 || C.I. Pigment Red 169 színezék (CAS RN 12237-63-7) || 07.01-12.31. || 20 tonna || 0 %
 09.2644 || ex 3824 90 97 || 96 || Készítmény: — || legalább 55, de legfeljebb 78 tömegszázalék dimetil-glutarát-tartalommal,
 — || legalább 10, de legfeljebb 28 tömegszázalék dimetil-adipát-tartalommal, és
 — || legfeljebb 25 tömegszázalék dimetil-szukcinát-tartalommal
07.01-12.31.
3 000
  tonna
0 %
 09.2671 || ex 3905 99 90 || 81 || Poli(vinil-butirál) (CAS RN 63148-65-2):  — || 17,5 – 20 mol % hidroxilcsoport tartalommal, és
 — || átlagos részecskemérete (D50) 0,6 mm-nél nagyobb
07.01-12.31.
5 500
  tonna
0 %
 09.2667 || ex 8537 10 99 || 51 || Elektromechanikus kapcsoló panel: — || egy 5 állású kapcsolóval,
 — || egy elektromos vezetékkel,
 — || egy integrált áramkörrel,
 — || egy infravörös vevővel is,
a 8521 és
  a 8528 vtsz. alá tartozó termékek gyártásához (1)
07.01-12.31.
3 000 000
  egység
0 %
 09.2668 || ex 8714 91 10 ex 8714 91 10 || 21 31 || Kerékpárváz szénszálból és műgyantából, festve, lakkozva és/vagy polírozva, kerékpár gyártásához (1) || 07.01-12.31.   || 38 000 egység   || 0 %
 09.2669 || ex 8714 91 30 ex 8714 91 30 || 21 31 || Mellső kerékpárvilla szénszálból és műgyantából, festve, lakkozva és/vagy polírozva, kerékpár gyártásához (1) || 07.01-12.31.   || 26 000 egység   || 0 %
 09.2670 || ex 9405 40 39 || 30 || Elektromos világítószerelvény: — || nyomtatott áramköri kártyákkal és
 — || fénykibocsátó diódákkal (LED),
síkképernyős
  televíziókészülék háttérvilágító egységének gyártásához (1)
07.01-12.31.
8 500 000
  darab
0 %
 || (1) || A vámok felfüggesztése a 2454/93/EGK bizottsági rendelet 291–300. cikkének hatálya alá tartozik (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.). ||
 || (2) || A mértékvámtételt kell alkalmazni. ||
II. MELLÉKLET
Az 1. cikk (2) bekezdésében említett
vámkontingensek
 Tételszám || KN-kód || TARIC || Árumegnevezés || Kontingensidőszak || Kontingens mennyiség || Kontingens vámtétele (%)
 09.2632 || ex 2921 22 00 || 10 || Hexametilén-diamin (CAS RN 124-09-4) || 2013.01.01-12.31. || 40 000 tonna || 0 %
 09.2917 || ex 2930 90 13 || 90 || Cisztin (CAS RN 56-89-3) || 2013.01.01-12.31. || 600 tonna || 0 %
 09.2629   || ex 7616 99 90 ex 8302 49 00 || 85 91 || Alumínium teleszkópos fogantyú bőröndök gyártásához (1) || 01.01-12.31. || 800 000 egység || 0 %
 09.2633 || ex 8504 40 82 || 20 || Elektromos egyenirányító, legfeljebb 1 kVA teljesítményű, a 8509 80 és a 8510 vámtarifaszám alá tartozó készülékek gyártásához (1) || 01.01-12.31. || 4 500 000 egység || 0 %
 09.2620 || ex 8526 91 20 || 20 || Részegység helyzetmeghatározó funkcióval rendelkező GPS-rendszerhez, kijelző nélkül és legfeljebb 2 500 g tömegű || 01.01-12.31. || 3 000 000 egység || 0 %
 || (1) || A vámok felfüggesztése a 2454/93/EGK bizottsági rendelet 291–300. cikkének hatálya alá tartozik (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.). ||
PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS A KIZÁRÓLAG A BEVÉTELI OLDALRA KORLÁTOZOTT KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSSAL
JÁRÓ JAVASLATOKHOZ
1.         A JAVASLAT CÍME:
A Tanács rendelete az Uniónak az egyes
mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm vámkontingensei
megnyitásáról és kezeléséről szóló 7/2010/EU rendelet módosításáról.
2.         KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK
Alcím és jogcímcsoport: 12. alcím, 120.
jogcímcsoport
A 2013. évben a költségvetésben szereplő
összeg: 18 631 800 000 EUR (2013. évi
költségvetés-tervezet)
3.         PÉNZÜGYI HATÁS
¨         A javaslatnak nincs pénzügyi hatása.
X         A javaslatnak nincs pénzügyi hatása
a kiadásokra, viszont van pénzügyi hatása a bevételekre – ez a hatás a
következő:
(millió
EUR egy tizedesjegyig)
 Költségvetési tétel || Bevétel[2]   || 6 hónapos időszak, kezdődátum: éééé/hh/nn || [év: 2013/2]
 120. jogcímcsoport || A saját forrásokra gyakorolt hatás || 2013. július 1. || -3,3
(millió
EUR egy tizedesjegyig)
 Az intézkedést követő helyzet
   || [2014 – 2017]
 120. jogcímcsoport || –6,6 / év
2012-ben a vámbevétel-kiesés teljes összege a 7/2010/EU
rendeletben meghatározott hatályos autonóm vámkontingensekből
következően 54,9 millió EUR-t tett ki.
E rendelet kiegészítései következtében a
vámbevétel-kiesés növekedése a becslések szerint évente 8,8 millió EUR lesz.
A fentiek alapján az e rendelet okozta
bevételkiesésre mért hatás becsült összege a 2014.1.1–2017.12.31. közötti
időszakra évente 6,6 millió EUR (a 8,8 millió EUR bruttó összeg x 0,75) és
3,3 millió EUR a 2013.7.1–2013.12.31. közötti időszakra.
4.         Csalás elleni intézkedések
Az e tanácsi rendeletben szereplő
bizonyos termékek esetében ellenőrzésre kerül a meghatározott célú
felhasználás a 2454/93/EGK bizottsági rendelet 291–300. cikkével összhangban.
[1]               HL L 3., 2010.1.7., 1. o.
[2]               A tradicionális saját források (mezőgazdasági
vámok, cukorilletékek, vámok) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal
(beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.