Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0100

Javaslat: a Tanács határozata A 2006/326/EK határozatnak az Európai Közösség és a Dán Királyság között a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról létrejött megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének végrehajtására vonatkozó eljárás létrehozása érdekében történő módosításáról  /* COM/2009/0100 végleges - CNS 2009/0031 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2009.3.4.COM(2009) 100 végleges2009/0031 (CNS)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAA 2006/326/EK határozatnak az Európai Közösség és a Dán Királyság között a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról létrejött megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének végrehajtására vonatkozó eljárás létrehozása érdekében történő módosításáról  INDOKOLÁS1. A javaslat háttere |110 | 1. 1. A javaslat(ok) indokai és célkitűzései Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv értelmében Dánia nem vesz részt az EK-Szerződés IV. címében, és így a polgári ügyekben az igazságügyi együttműködés területén elfogadott közösségi eszközök nem kötelezőek rá nézve és Dániában nem alkalmazandók. Ugyanakkor az Európai Közösségek és Dánia között az EK-Szerződés 300. cikke alapján megkötött nemzetközi megállapodások egyes közösségi eszközök alkalmazását Dániára is kiterjesztették. A 2006/325/EK[1] és a 2006/326/EK[2] tanácsi határozat formájában megkötött vonatkozó nemzetközi megállapodások a következők: a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti megkötéséről szóló megállapodás[3], valamint Az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti, a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló megállapodás[4]. E két párhuzamos megállapodás (az 5. cikk (2) bekezdésében) arról rendelkezik, hogy az Európai Közösségnek hozzájárulását kell adnia minden olyan esetben, amikor Dánia olyan nemzetközi megállapodást kíván kötni, amely érintheti vagy módosíthatja a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 44/2001/EK tanácsi rendelet[5] (a továbbiakban: Brüsszel I. megállapodás) vagy a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről (iratkézbesítés), és az 1348/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1393/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[6] (a továbbiakban: iratkézbesítési rendelet) tárgyi hatályát. Sem az említett párhuzamos megállapodások megkötésére vonatkozó tanácsi rendeletek, sem maguk ezek a párhuzamos megállapodások nem rendelkeznek arról, hogy a Közösségnek milyen formában kell határoznia az ilyen megállapodásról. A javaslat(ok) célja, hogy mindkét párhuzamos megállapodás 5. cikkének (2) bekezdése vonatkozásában létrehozza az ezek végrehajtására vonatkozó eljárásokat az e megállapodások megkötéséről szóló vonatkozó tanácsi határozatok módosítása révén. |120 | 1.2. Általános háttér A párhuzamos megállapodások 5. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Közösség által a (párhuzamos megállapodások mellékletében felsorolt) meghatározott rendeletek alapján kötött nemzetközi megállapodások nem kötelezőek Dániára nézve és Dániában nem alkalmazandók. Dániának tartózkodnia kell az olyan nemzetközi megállapodások kötésétől, amelyek érinthetik vagy módosíthatják a vonatkozó rendeletek hatályát, kivéve, ha a Közösség ehhez hozzájárul, továbbá a párhuzamos megállapodások és a kérdéses nemzetközi megállapodás egymáshoz való viszonyát megfelelően szabályozzák. Az említett párhuzamos megállapodások vonatkozásában a Dánia és az Európai Közösség közötti kapcsolatokat a nemzetközi jog szabályozza. Az EK-Szerződés 300. cikkét kell alkalmazni, ennek megfelelően a Bizottság az Európai Közösség nevében külön felhatalmazás nélkül nem köthet nemzetközi kötelezettséget tartalmazó megállapodást. A párhuzamos megállapodások megkötésére vonatkozó tanácsi határozatok és maguk a megállapodások nem hatalmazzák fel a Bizottságot azzal a joggal, hogy az Európai Közösség nevében hozzájárulást adhasson. Az Európai Közösségnek ezért létre kell hoznia azon különös belső eljárást, amelyet az Európai Közösségnek (Dánia kivételével) követnie kell azon határozatok meghozatala esetében, amelyekben hozzájárulását adja a párhuzamos megállapodásokhoz mellékelt, meghatározott rendeleteket érintő nemzetközi megállapodások Dánia általi megkötéséhez. A Bizottság gyakorlati okokból egyidőben terjeszti elő a párhuzamos megállapodások végrehajtására vonatkozó két egyedi javaslatot. Bár kevéssé valószínű, hogy Dánia olyan nemzetközi megállapodás megkötésére tesz javaslatot, amelynek a külföldre történő iratkézbesítésre vonatkozó rendelkezései ütközhetnek az iratkézbesítésről szóló párhuzamos megállapodásokkal, az e párhuzamos megállapodás végrehajtására vonatkozó eljárást is létre kell hozni. |2. Konzultáció az érdekelt felekkel és hatásvizsgálat |230 | A helyzet megvitatására a dán hatóságok képviselői és a Bizottság 2008-ban ülést tartottak. További konzultációkra nem került sor, mivel az Európai Közösség által követendő belső eljárás kérdése csakis az Európai Közösséget érinti – Dánia kivételével, ugyanis Dánia nem vesz részt az EK-Szerződés IV. címében, így e tekintetben harmadik országnak számít. A Bizottság megvizsgálta a végrehajtási eljárás létrehozására vonatkozó különféle módozatokat, hivatalos hatásvizsgálatot azonban nem végzett. Az egyik lehetőség szerint mindkét párhuzamos megállapodást módosították volna, így külön végrehajtási eljárás jött volna létre. Ez sokkal kiterjedtebb eljárást jelentett volna (szükségessé tette volna, hogy a Bizottság felhatalmazást kapjon a tárgyalásokra, hogy lefolytassák a tárgyalásokat, és megállapítsák a megállapodás megkötéséhez szükséges eljárást), de mivel sürgős megoldásra volt szükség, nem erre a lehetőségre esett a választás. A Bizottság által választott módozat egy egyszerű és viszonylag gyorsabb megoldást javasol, nevezetesen a párhuzamos megállapodások megkötésére vonatkozó tanácsi határozatok módosítását akként, hogy ezekbe belefoglalják a különös rendelkezéseket azon eljárás vonatkozásában, amelyeket az Európai Közösségnek követnie kell a Dánia által kötendő érintett megállapodások jóváhagyását tartalmazó határozatok meghozatala során. |3. A javaslat jogi elemei 3.1. A javasolt intézkedés összefoglalása A Bizottság javasolja a 2006/325/EK és a 2006/326/EK tanácsi határozatok módosítását annak érdekében, hogy e határozatokba beillesszék a párhuzamos megállapodások 5. cikke (2) bekezdésének végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket. Ugyanezen eljárás vonatkozik a két párhuzamos megállapodás végrehajtására is. Két alaphelyzetet kell megkülönböztetni, ezek mindegyikéhez más-más közösségi hozzájárulási eljárás tartozik. A két esetben a közös nevező az, hogy a Tanács felhatalmazza a Bizottságot az Európai Közösség nevében történő hozzájárulás megadására. Az első alaphelyzethez tartoznak azok az esetek, amikor a tagállamok már korábban megkapták a felhatalmazást az érintett nemzetközi megállapodás elfogadására. Ez érvényes pl. a 2001-es, bunkerolaj-szennyezéssel okozott károkkal kapcsolatos polgári jogi felelősségről szóló nemzetközi egyezményre (Bunkerolaj-egyezmény), mely esetben a Közösség már korábban felhatalmazta a tagállamokat az egyezmény Közösség érdekében történő aláírására, megerősítésére, illetve az ahhoz való csatlakozásra (a tagállamoknak a bunkerolaj-szennyezéssel okozott károkkal kapcsolatos polgári jogi felelősségről szóló 2001. évi nemzetközi egyezmény (Bunkerolaj-egyezmény) aláírására, megerősítésére, illetve az ahhoz való csatlakozásra a Közösség érdekében történő felhatalmazásáról szóló, 2002/762/EK tanácsi határozat[7]). További példaként említhető az atomenergia területén való polgári jogi felelősségről szóló, 1960. július 29-én kelt párizsi egyezményt módosító, 2004. február 12-i jegyzőkönyv (lásd: a Tanács 2003/882/EK határozata azoknak a tagállamoknak, amelyek az atomenergia területén való polgári jogi felelősségről szóló, 1960. július 29-én kelt párizsi egyezmény szerződő felei, az ezen egyezményt módosító jegyzőkönyvnek az Európai Közösség érdekében történő aláírására való felhatalmazásáról[8], valamint a Tanács 2004/294/EK határozata azoknak a tagállamoknak, amelyek az atomenergia területén való polgári jogi felelősségről szóló, 1960. július 29-én kelt párizsi egyezmény szerződő felei, az ezen egyezményt módosító jegyzőkönyvnek az Európai Közösség érdekében történő aláírására való felhatalmazásáról vagy az ahhoz történő csatlakozásról[9]). Szintén az első csoportba tartoznak azok az esetek, ahol a Közösség a Brüsszel I. rendeletet vagy az iratkézbesítésről szóló rendeletet érintő nemzetközi megállapodást írt alá. A fent leírt esetekben egyszerűsített eljárás is használható akkor, ha a Közösség már megvizsgálta, hogy az érintett nemzetközi megállapodás hatással lehet-e az említett közösségi eszközökre, és a megfelelő esetekre biztosítékokat hozott létre, melyek célja, hogy a szóban forgó esetekben ezen közösségi eszközök alkalmazása biztosított legyen. Ilyenkor a Bizottság felhatalmazást kap, hogy az Európai Közösség nevében megadja a hozzájárulást Dániának. A második alaphelyzetbe azok az esetek tartoznak, amelyek nem sorolandók az első kategóriába. Ilyen esetben meg kell vitatni a tagállamokkal, hogy a Dánia által aláírni szándékozott nemzetközi megállapodás hatással lehet-e az érintett rendeletekre. Ezért a tagállamokat a komitológiai eljárás keretében bevonják a döntéshozatali folyamatba. Ilyen esetekben a Bizottság felhatalmazást kap, hogy az Európai Közösség nevében a komitológiai eljárás keretében adja meg a hozzájárulást Dániának. 3.2. Jogalap A jogalap mindkét javaslat esetében az EK-Szerződés 61. cikkének c) pontja, összefüggésben annak 300. cikke (2) bekezdése, illetve 300. cikke (3) bekezdése első albekezdéseivel. |2009/0031 (CNS)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAA 2006/326/EK határozatnak az Európai Közösség és a Dán Királyság között a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról létrejött megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének végrehajtására vonatkozó eljárás létrehozása érdekében történő módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 61. cikke c) pontjára, összefüggésben annak 300. cikke (2) bekezdése és 300. cikke (3) bekezdése első albekezdéseivel,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére[10],mivel:(1) A 2006/326/EK tanácsi határozattal[11] létrehozott, a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről szóló, az Európai Közösség és a Dán Királyság közötti megállapodás kiterjesztette Dániára a tagállamokban a polgári és kereskedelmi ügyekben a bírósági és bíróságon kívüli iratok kézbesítéséről (a továbbiakban: iratkézbesítés), és az 1348/2000/EK tanácsi rendelet[12] hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. november 13-i 1393/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezéseinek alkalmazását.(2) Az Európai Közösségek és a Dán Királyság közötti megállapodás 5. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy Dánia tartózkodik olyan nemzetközi megállapodások kötésétől, amelyek érinthetik vagy módosíthatják az 1393/2007/EK rendeletet hatályát, kivéve, ha a Közösség ehhez hozzájárul, továbbá e megállapodás és a kérdéses nemzetközi megállapodás egymáshoz való viszonyát megfelelően szabályozzák.(3) Sem maga az Európai Közösségek és a Dán Királyság közötti megállapodás, sem pedig a 2006/326/EK határozat nem rendelkezik arról, hogy az Európai Közösségnek milyen formában kell határoznia a Dánia által kötendő kérdéses nemzetközi megállapodás jóváhagyásáról.(4) Létre kell hozni az Európai Közösségek és a Dán Királyság közötti megállapodás 5.cikke (2) bekezdésének végrehajtására vonatkozó eljárást. Az ilyen eljárás biztosítja, hogy az Európai Közösség gyorsan hozzájárulást adhasson.(5) Meg kell különböztetni az összes többi esetet azon esetektől, amikor a Közösség már korábban csatlakozott valamely nemzetközi egyezményhez vagy felhatalmazta a tagállamokat az egyezmény Közösség érdekében történő aláírására.(6) Helyénvaló tehát a 2006/326/EK határozat ezen eljárás létrehozása céljából történő módosítása.(7) Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket az 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal összhangban kell meghozni, amely meghatározza a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlásának módjait[13].(8) Összhangban az Egyesült Királyság és Írország álláspontjáról szóló Jegyzőkönyv 3. cikkével, melyet az Európai Unióról szóló Szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó Szerződéshez csatoltak, az Egyesült Királyság és Írország részt vesz e határozat elfogadásában és alkalmazásában.(9) Dánia, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, nem vesz részt e határozat elfogadásában, ezért e határozat rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:Egyetlen cikkA 2006/326/EK határozat a következőképpen módosul:A szöveg a következő 1a. és 1b. cikkel egészül ki:„ 1a. cikkA megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában az Európai Közösség hozzájárulására vonatkozó határozatot a Bizottság hozza meg, ha1.  maga az Európai Közösség már korábban csatlakozott valamely nemzetközi egyezményhez; vagy2.  az Európai Közösség felhatalmazta a tagállamokat az egyezmény Közösség érdekében történő aláírásáraA Bizottság az Európai Közösség hozzájárulására vonatkozó határozatot minden más esetben az 1b. cikk (2) bekezdésében hivatkozott konzultációs eljárással összhangban hozza meg.1b. cikk1. A Bizottság munkáját egy bizottság segíti.2. Amennyiben e bekezdésre hivatkozás történik, az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni.”Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 120., 2006.5.5., 22. o.[2] HL L 120., 2006.5.5., 23. o.[3] HL L 299., 2005.11.16., 62. o.[4] HL L 300., 2005.11.17., 55. o.[5] HL L 12., 2001.1.16., 1. o.[6] HL L 324., 2007.12.10., 78. o.[7] HL L 256., 2002.9.25., 7. o.[8] HL L 338., 2003.12.23., 30. o.[9] HL L 97., 2004.4.1., 53. o.[10] HL C […], […], […]. o.[11] HL L 120., 2006.5.5., 23. o.[12] HL L 324., 2007.12.10., 79. o.[13] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0308

Javaslat az Európai parlament és a Tanács határozata az EU Szolidaritási Alapjának igénybevételéről  /* COM/2009/0308 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 22.6.2009COM(2009) 308 véglegesJavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAaz EU Szolidaritási Alapjának igénybevételérőlINDOKOLÁSA 2006. május 17-i intézményközi megállapodás[1] az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételét rugalmassági mechanizmuson keresztül évi 1 milliárd eurós felső határig engedélyezi, a pénzügyi keret megfelelő fejezeteinek felső határát túllépve. Az Alapból való részesedés részletes feltételeit a 2012/2002/EK tanácsi rendelet[2] tartalmazza.Az Alapból Franciaország által a 2009 januárjában bekövetkezett vihar miatt igényelt támogatás iránti kérelem alapján a keletkezett károk teljes értékére vonatkozó becslés a következő:(EUR) |Közvetlen kár | Küszöbérték | 2,5 %-on alapuló összeg | 6 %-on alapuló összeg | A javasolt támogatás teljes összege |Vihar Franciaországban (Klaus) | 3 805 470 000 | 3 398 60 000 | 84 965 025 | 24 412 140 | 109 377 165 |A kérelem[3] megvizsgálása után, és tekintetbe véve az Alapból nyújtható támogatás maximumértékét, valamint a további kiadásokat igénylő fejezeteken belüli előirányzat-átcsoportosításra rendelkezésre álló lehetőségeket, a Bizottság javasolja az Európai Unió Szolidaritási Alapjának 109 377 165 EUR összegben történő igénybevételét, amely a pénzügyi keret 3b. fejezetében jelenne meg.Az Alapból történő ezen forrásallokációs javaslat révén a Bizottság a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjával összhangban kezdeményezi az egyszerűsített háromoldalú eljárást, hogy biztosítsa a költségvetési hatóság két ágának egyetértését az Alap igénybevételének szükségességét és az igényelt összegeket illetően. A Bizottság felkéri a költségvetési hatóság két ága közül azt, amelyik a megfelelő politikai szinten előbb jut egyetértésre az igénybevételre irányuló javaslattervezet ügyében, hogy szándékáról értesítse a másik ágat és a Bizottságot.A költségvetési hatóság bármelyik ágának elutasító véleménye esetén hivatalos háromoldalú egyeztetést kell kezdeményezni.A Bizottság költségvetés-módosítási tervezetet nyújt be annak érdekében, hogy a 2009. évi költségvetésbe beállítsák a specifikus kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokat, a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 26. pontjában foglaltaknak megfelelően.JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAaz EU Szolidaritási Alapjának igénybevételérőlAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra[4] és különösen annak 26. pontjára,tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre[5],tekintettel a Bizottság javaslatára[6],mivel:(1) Az Európai Unió a katasztrófa sújtotta régiók lakossága iránti szolidaritás gyakorlati érvényesítésére létrehozta az Európai Unió Szolidaritási Alapját (a továbbiakban: az Alap).(2) A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az Alap igénybevételének maximumát éves szinten 1 milliárd EUR összegben határozza meg.(3) Az Alap igénybevételére vonatkozó rendelkezéseket a 2012/2002/EK tanácsi rendelet tartalmazza.(4) Franciaország kérelmet nyújtott be az Alap igénybevételére egy vihar által okozott katasztrófával összefüggésben.KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkAz Európai Unió Szolidaritási Alapjából az Európai Unió 2009-as pénzügyi évre szóló általános költségvetése javára 109 377 165 EUR összeget vesznek igénybe kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.2. cikkEzt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell közzétenni.Kelt Brüsszelben,Az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök [1] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.[2] HL L 311., 2002.11.14., 3. o.[3] A Franciaország által a Bizottságnak benyújtott SEC(2009)730 kérelem az Európai Unió Szolidaritási Alapjának viharkárok miatti igénybevételére.[4] HL C 139., 2006.6.14., 1. o.[5] HL L 311., 2002.11.14., 3. o.[6] HL C […]., […]., […]. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0198

Javaslat a Tanács határozata a 2003/96/EK irányelv 19. cikkének megfelelően Svédország részére egyes háztartások és szolgáltató társaságok által felhasznált villamos energia esetében kedvezményes adómérték alkalmazását engedélyező 2005/231/EK határozat módosításáról  /* COM/2006/0198 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 8.5.2006COM(2006) 198 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa 2003/96/EK irányelv 19. cikkének megfelelően Svédország részére egyes háztartások és szolgáltató társaságok által felhasznált villamos energia esetében kedvezményes adómérték alkalmazását engedélyező 2005/231/EK határozat módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |110 | A javaslat okai és célkitűzései A villamos energiára a 2003/96/EK tanácsi irányelvvel[1] összhangban kivetett svéd energiaadót valamennyi háztartásnak és általában véve a szolgáltató társaságoknak teljes egészében meg kell fizetniük. A 2003/96/EK tanácsi irányelv 19. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Tanács – a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag eljárva – bármely tagállamnak engedélyezheti, hogy egyedi szakpolitikai megfontolásokból további mentességeket vezessen be vagy csökkentse a jövedéki adókat. |120 | Általános háttér A 2005. március 7-i 2005/231/EK tanácsi határozattal[2] Svédország a 2003/96/EK tanácsi irányelv 19. cikke értelmében engedélyt kapott, hogy kedvezményes adómértéket alkalmazzon az egyes észak-svédországi háztartások és szolgáltató társaságok által felhasznált villamos energia vonatkozásában. A Bizottság 2005 végéig engedélyezte az észak-svédországi szolgáltató társaságok állami támogatását a villamos energiára kivetett adó mértékének csökkentése révén[3]. Ezért a Tanács engedélyének érvényességét is ugyanezen időpontban korlátozták. 2005. december 9-én kelt levelükben a svéd hatóságok az engedély 2011. december 31-ig történő meghosszabbításával kapcsolatos kérelemmel fordultak a Bizottsághoz. Hozzávetőlegesen ugyanekkor, 2005. november 15-én kelt levelükben a svéd hatóságok az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében értesítették a Bizottságot a szolgáltatási ágazatban régiónként megkülönböztetett energiaadó meghosszabbításáról[4]. Svédország a 2003/96/EK tanácsi irányelv 19. cikke szerinti engedélyezésre vonatkozó kérelmét különleges regionális szakpolitikai célkitűzéssel indokolja. Az adózásbeli megkülönböztetés éghajlati megfontolásokon alapszik, és célja, hogy az északi területek fogyasztói által villamos energiára fordított költségek csökkentésével az észak-svédországi háztartásoknak és szolgáltató társaságoknak ugyanazokat a feltételeket biztosítsa, mint a déli országrész fogyasztóinak (mivel a becslések szerint egy átlagos ház fűtéséhez körülbelül 25 %-kal több villamos energia felhasználására van szükség az északi országrészben, mint délen). A földrajzi megkülönböztetés a szokásos fűtési időszak alatti átlaghőmérsékletekről objektív módon nyert adatokon alapszik. 2006-ban Svédországban a villamos energiára kivetett energiaadó általános mértéke kilowattóránként 0,261 SEK (kb. 0,028 EUR[5]). A 2006. január 1. és 2011. december 31. közötti időszakban Svédország az északi országrészben levő háztartásokra és szolgáltató társaságokra alacsonyabb mértékű villamosenergia-adót szándékozik kivetni, amely jelenleg kilowattóránként 0,201 SEK (kb. 0,022 EUR), azaz az ország többi részében kivetett villamosenergia-adó 77%-a. Svédország úgy ítéli meg, hogy megmarad az adó energiahatékonyságot ösztönző hatása. A kedvezményes adómértékkel összefüggő éves költségvetési kiadás az előzetes becslések szerint 146 millió SEK (16 millió euro) lesz. Az intézkedés kedvezményes energiaadó-mérték formájában valósul meg. A kedvezményt az adó kivetésekor közvetlenül levonják. Az adókötelezettséget keletkeztető esemény akkor következik be, amikor a forgalmazó ellátja a fogyasztót villamos energiával. Az intézkedés 2011. december 31-én veszíti hatályát. |130 | Meglévő rendelkezések a javaslat tárgykörében A Tanács 2003. október 27-i 2003/96/EK irányelve az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről. A Tanács 2005. március 7-i határozata az Észak-Svédország egyes területein található háztartások és szolgáltató társaságok által felhasznált villamos energia tekintetében a kedvezményes adómérték alkalmazásának Svédország részére a 2003/96/EK irányelv 19. cikkének megfelelően történő engedélyezéséről. |140 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A 2003/96/EK irányelv 19. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Tanács – a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag eljárva – bármely tagállamnak engedélyezheti, hogy egyedi szakpolitikai megfontolásokból további mentességeket vezessen be vagy csökkentse a jövedéki adókat. Az egyes kérelmek elbírálásakor a Bizottságnak a belső piac megfelelő működését, a tisztességes piaci verseny biztosításának szükségességét és a Közösség egészségügyi, környezetvédelmi, energiaügyi és közlekedési szakpolitikáit kell figyelembe vennie. A régiók szerinti megkülönböztetés az északi területek fogyasztói által villamos energiára fordított költségek csökkentésével ugyanazokat a feltételeket biztosítja az észak-svédországi háztartásoknak és szolgáltató társaságoknak, mint a délieknek. Az intézkedés tehát regionális és kohéziós szakpolitikai célkitűzésekre irányul. Az észak-svédországi villamosenergia-fogyasztásra kivetett adó kedvezményes mértéke (22 euro/MWh) jelentősen magasabb, mint a 2003/96/EK irányelvben rögzített közösségi minimum (nem üzleti felhasználásnál 1 euro/MWh). Emellett az adókedvezmény mértéke arányos lesz az észak-svédországi háztartások és szolgáltató társaságok fűtési többletköltségeivel (vö.: a 2005/231/EK határozat 1. cikkének (2) bekezdése). Ezért a Bizottság véleménye szerint ilyen mértékű adóval elérhető, hogy az adózás ezentúl is az energiahatékonyság növelésére ösztönözzön. A 2003/96/EK tanácsi irányelv 19. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy csak korlátozott időre, mégpedig legfeljebb 6 éves, megújítható időszakra szabad a rendelkezései alapján intézkedéseket elfogadni. A jelenlegi helyzetben helyénvalónak tűnik az engedélyt újabb hat évre meghosszabbítani, és így a 2005/231/EK határozat időbeli hatályát kiterjeszteni. Biztosítani kell, hogy a 2005/231/EK határozat értelmében, hasonló okokból kifolyólag, de rövidebb időtartamra kiadott engedély továbbra is érvényes legyen anélkül, hogy az említett határozat hatályának lejárta és a javasolt határozattervezet elfogadása között időbeli szakadás támadna. Ezen értékelés nem sérti az N 593/2005. sz. állami támogatási ügy kimenetelét. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |219 | A javaslat egy meglévő, kizárólag Svédországot érintő eltérés meghosszabbítását tartalmazza. |A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |229 | Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |230 | Hatásvizsgálat Nem alkalmazandó. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |305 | A javasolt intézkedés összefoglalása A fentiek alapján és az N 593/2005. sz. állami támogatási ügy kimenetelének sérelme nélkül a Bizottság a 2005/231/EK tanácsi határozat érvényességének 2011. december 31-ig történő meghosszabbítását javasolja, engedélyezve Svédországnak, hogy az észak-svédországi háztartások és szolgáltató társaságok által fogyasztott villamos energiára kedvezményes adómértéket alkalmazzon. |310 | Jogalap A 2003/96/EK tanácsi irányelv 19. cikke. |320 | A szubszidiaritás elve Érvényesül a szubszidiaritás elve, mivel a javaslat nem esik a Közösség kizárólagos hatáskörébe. |A tagállamok a következő ok(ok) miatt nem tudják kielégítő mértékben megvalósítani a javaslat célkitűzéseit: |321 | A 2003/96/EK tanácsi irányelvvel az Európai Unió harmonizált rendelkezéseket hozott az energiatermékek és a villamos energia adóztatásáról. E rendelkezések bármiféle módosítása közösségi jogalkotási aktust igényel, és nem képezheti tagállami döntéshozatal tárgyát. |A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. |Az arányosság elve A javaslat a következő ok(ok) miatt felel meg az arányosság elvének: |331 | A javaslat megfelel az arányosság elvének, mert tanácsi határozat módosítására irányul. |332 | Az intézkedés a Közösségnek nem jelent pénzügyi vagy igazgatási terhet. |Az eszközök megválasztása |341 | Javasolt eszközök: egyéb. |342 | Egyéb eszközök a következő ok(ok) miatt nem felelnének meg: A javaslat megfelel az arányosság elvének mert tanácsi határozat módosítására irányul. |KÖLTSÉGVETÉSI VONZAT |409 | A javaslat nincs kihatással a Közösség költségvetésére. |1.  E-JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa 2003/96/EK irányelv 19. cikkének megfelelően Svédország részére egyes háztartások és szolgáltató társaságok által felhasznált villamos energia esetében kedvezményes adómérték alkalmazását engedélyező 2005/231/EK határozat módosításáról(Csak a svéd nyelvű szöveg hiteles)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelvre[6], és különösen annak 19. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:2.  A 2005/231/EK tanácsi irányelv[7] a 2003/96/EK irányelv 19. cikkével összhangban Svédország számára az egyes háztartások és szolgáltató társaságok által felhasznált villamos energia vonatkozásában kedvezményes adómérték alkalmazását engedélyezte. Az engedélyezés 2005. december 31-ig szólt. 2005. december 9-én kelt levelükben a svéd hatóságok az engedély 2011-ig történő meghosszabbításával kapcsolatos kérelemmel fordultak a Bizottsághoz.3.  Az ország északi részén a fűtésre használt villamosáram-fogyasztás magasabb, mint az ország más részén: a jelenlegi különbség 25%. Ezért 1981 júliusa óta Svédország északi részén kedvezményes energiaadó-mértéket alkalmaznak. A fenti időpont óta azonban a kedvezménynek a rendes mértékhez viszonyított százalékos aránya csökkent.4.  Az észak-svédországi háztartások és szolgáltató társaságok villamos energiára fordított költségeinek csökkentésével a svéd állam e fogyasztók számára azonos feltételeket teremt, mint a déli országrész fogyasztói számára. Az intézkedés tehát regionális és kohéziós szakpolitikai célkitűzésekre irányul.5.  Az észak-svédországi villamosenergia-fogyasztás tekintetében a kedvezményes adómérték – amely jelenleg 22 euro/MWh – sokkal magasabb marad, mint a 2003/96/EK irányelvben rögzített közösségi minimumérték. Ezenkívül a kedvezményes adómértéknek továbbra is arányban kell állnia az észak-svédországi háztartások és szolgáltató társaságok által kifizetett fűtési többletköltségekkel. Ezen adómértéknek biztosítania kell, hogy az adózás energiahatékonyságot növelő ösztönző hatása megmaradjon.6.  A Bizottság áttekintette a rendszert, és megállapította, hogy az nem torzítja a versenyt, illetve nem akadályozza a belső piac működését, valamint nem összeegyeztethetetlen a Közösség környezetvédelmi, energia- és közlekedési politikájával.7.  Ezért az állami támogatásról szóló 593/2005-as – „A szolgáltatási ágazatban régiónként megkülönböztetett, villamos energiára kivetett energiaadó meghosszabbításáról” – Svédország-ügy sérelme nélkül helyénvaló a Svédország számára a villamos energiára kivetett kedvezményes adómérték észak-svédországi felhasználásra való alkalmazására megadott engedély 2011. december 31-ig történő meghosszabbítása a 2003/96/EK irányelv 19. cikke (2) bekezdésének feltételeivel összhangban.8.  A 2005/231/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.9.  Biztosítani kell, hogy a 2005/231/EK határozat értelmében, hasonló okokból kifolyólag, de rövidebb időtartamra kiadott engedély továbbra is érvényes legyen anélkül, hogy az említett határozat hatályának lejárta és e határozat hatályba lépése között időbeli szakadás támadna.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 2005/231/EK határozat 2. cikkében megállapított „2005. december 31.” dátum helyébe a „2011. december 31.” időpont lép.2. cikkEzt a határozatot 2006. január 1-től kell alkalmazni.3. cikkEnnek a határozatnak a Svéd Királyság a címzettje.Kelt Brüsszelben, …-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 283., 2003.10.31., 51. o. A legutóbb a 2004/75/EK irányelvvel (HL L 157., 2004.4.30., 100. o.) módosított irányelv.[2] HL L 72., 2005.3.18., 27. o.[3] Állami támogatások – „Svédország, C42/03-as ügy (ex NN 3/B/2001)”, HL C 189., 2003.8.9., 6. o.[4] Állami támogatás – „Svédország 593/2005-ös ügy” „A szolgáltatási ágazatban régiónként megkülönböztetett, villamos energiára kivetett energiaadó meghosszabbításáról”[5] A 2003/96/EK tanácsi irányelv 13. cikkével összhangban a 2006-os évre vonatkozó EUR árfolyam kiszámításának alapja a 2005 októberének első munkanapján érvényes, az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetett árfolyam (1 EUR = 9,3086 SEK).[6] HL L 283., 2003.10.31., 51. o. A legutóbb a 2004/75/EK irányelvvel (HL L 157., 2004.4.30., 100. o.) módosított irányelv.[7] HL L 72., 2005.3.18., 27. o.