Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0093

Javaslat: a Tanács rendelete a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről  /* COM/2009/0093 végleges - CNS 2009/0029 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 26.2.2009COM(2009)93 végleges2009/0029 (CNS)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervrőlINDOKOLÁSAz atlanti tonhalfélék védelmére létrehozott nemzetközi egyezmény (ICCAT) szerződő felei 2008-as éves ülésükön az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren a kékúszójú tonhalra alkalmazandó helyreállítási tervet fogadtak el. Az ICCAT helyreállítási terve ugyanazokat a célokat tűzi ki, mint a közösségi jogba az 1559/2007/EK rendelettel beemelt helyreállítási terv.Az állomány helyreállítása érdekében az ICCAT új helyreállítási terve előírja a teljes kifogható mennyiségek csökkentését 2011-ig, egyes területeken és időszakokban halászati korlátozást vezet be, meghatározza a kékúszójú tonhal új legkisebb kifogható méretét, a sport- és szabadidős horgászati tevékenységre vonatkozó intézkedéseket, illetve a halászati és haltenyésztési kapacitással összefüggő intézkedéseket, szigorított ellenőrzési intézkedéseket fogad el, továbbá a helyreállítási terv hatékony végrehajtásának biztosítására rendelkezik az ICCAT közös nemzetközi ellenőrzési rendszerének bevezetéséről.A Közösség 1997 óta az ICCAT szerződő fele, az ICCAT-ajánlások pedig a kifogást nem emelő szerződő felekre nézve kötelező erejűvé válnak. Mivel a Közösség e szervezetben szerződő félként vesz részt, felelős azon elfogadott ajánlások alkalmazásáért, amelyek ellen nem emelt kifogást. Az ICCAT helyreállítási tervének végrehajtását ezért a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet[1] 5. cikkének megfelelően kialakított helyreállítási terv létrehozásáról szóló rendelettel kell biztosítani.E javaslatnak az a célja, hogy beemelje a közösségi jogba a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó helyreállítási terv létrehozásáról szóló ICCAT javaslatot.A javaslatnak nincs kihatása a közösségi költségvetésre.A jogalap az EK-Szerződés 37. cikke.A Bizottság felkéri a Tanácsot a javaslat mielőbbi elfogadására.2009/0029 (COD)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervrőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[2],tekintettel az Európai Parlament véleményére[3],mivel:(1) A Közösség 1997. november 14. óta szerződő fele az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezménynek[4].(2) Az atlanti tonhalfélék védelmére létrehozott nemzetközi bizottság (ICCAT) a 2008 novemberében tartott 16. rendkívüli ülésén elfogadta a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó, 2022-ben befejeződő új helyreállítási terv létrehozásáról, valamint a 2006-ban elfogadott helyreállítási terv felváltásáról szóló [08-05] sz. ajánlást.(3) Az állomány helyreállítása érdekében az ICCAT új helyreállítási terve előírja a teljes kifogható mennyiségek fokozatos csökkentését a 2007 és 2011 közötti időszakban, egyes területeken és időszakokban halászati korlátozásokat vezet be, meghatározza a kékúszójú tonhal új, legkisebb kifogható méretét, a sport- és szabadidős horgászati tevékenységre vonatkozó intézkedéseket, a haltenyésztési és a halászati kapacitásra vonatkozó intézkedéseket, valamint a szigorított ellenőrző intézkedéseket, továbbá a helyreállítási terv hatékony végrehajtásának biztosítására rendelkezik az ICCAT közös nemzetközi ellenőrzési rendszerének alkalmazásáról.(4) Az ICCAT új helyreállítási tervének végrehajtását ezért a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet 5. cikkének megfelelően kialakított helyreállítási terv létrehozásáról szóló rendelettel kell biztosítani, amelynek a fő halászidény kezdete előtt hatályba kell lépnie.(5) Az ICCAT 2006. évi helyreállítási tervét az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra vonatkozó többéves helyreállítási terv létrehozásáról és az 520/2007/EK rendelet módosításáról szóló 1559/2007/EK rendelet[5] emelte be a közösségi jogba. Az ICCAT kékúszójú tonhalra vonatkozó új helyreállítási tervének elfogadása szükségessé teszi az említett rendelet hatályon kívül helyezését, valamint annak e rendelettel való felváltását,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:I. FEJEZETÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK1. cikkHatály és célE rendelet az atlanti tonhalfélék védelmére létrehozott nemzetközi bizottság (ICCAT) által a kékúszójú tonhalra ( Thunnus thynnus ) vonatkozóan előterjesztett többéves helyreállítási terv Közösség általi alkalmazásával kapcsolatos általános szabályokat határozza meg. Ez a rendelet Atlanti-óceán keleti része és a Földközi-tenger tekintetében a kékúszójú tonhalra vonatkozik.Az említett helyreállítási terv célja a maximális fenntartható hozamnak megfelelő biomassza legalább 50 %-os valószínűséggel történő elérése.2. cikkFogalommeghatározásokE rendelet alkalmazásában:a) „szerződő felek”: az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezmény szerződő felei, valamint az együttműködő nem szerződő felek, egyéb jogalanyok és halászatot folytató jogalanyok;b) „halászati tevékenységben részt vevő hajó”: a kékúszójú tonhal kereskedelmi kiaknázására használt, vagy ilyen célú felhasználásra szánt hajó, beleértve a halászhajókat, a feldolgozó hajókat, a segédhajókat, a vontatóhajókat, az átrakodásban részt vevő hajókat, a tonhaltermékek szállítására felszerelt szállító hajókat és a kisegítő hajókat, a konténerhajók kivételével;c) „halászhajó”: a kékúszójú tonhal kereskedelmi célú halászatára használt bármilyen hajó;d) „kisegítő hajó”: az elpusztult (nem feldolgozott) kékúszójú tonhalaknak a halketrectől a kijelölt kikötőbe való szállítására használt bármely hajó;e) „feldolgozó hajó”: olyan hajó, amelynek fedélzetén a halászati termékeken csomagolásuk előtt egy vagy több műveletet végeznek el az alábbiak közül: filézés vagy darabolás, fagyasztás és/vagy feldolgozás;f) „aktív halászat”: az a tény, hogy valamely halászhajó egy adott halászidényben kékúszójú tonhalra halászik;g) „közös halászati művelet”: különböző szerződő felek vagy különböző tagállamok lobogója alatt közlekedő, kettő vagy több halászhajó közötti művelet, amelynek során az egyik halászhajó fogása egy elosztási kulcs alapján egy vagy több másik halászhajónak tulajdonítható;h) „áthelyezési műveletek”:i. az élő kékúszójú tonhalaknak a halászhajó hálójából a szállító ketrecbe történő bármilyen áthelyezése;ii. az élő kékúszójú tonhalaknak egyik szállító ketrecből a másikba történő áthelyezése;iii. az elpusztult kékúszójú tonhalaknak a szállító ketrecből valamely kisegítő hajóra történő áthelyezése;iv. a kékúszójú tonhalaknak a hizlaló gazdaságból vagy tonhalcsapdából a feldolgozó hajóra, szállítóhajóra vagy a partra történő áthelyezése;i) „tonhalcsapda”: a tengerfenékhez horgonyzott, rögzített halászeszköz, amely általában fel van szerelve a halat egy zárt hálórészbe terelő vezetőhálóval;j) „ketrecbe helyezés”: a kékúszójú tonhalnak a szállító ketrecből a hizlaló vagy a tenyésztő ketrecbe történő áthelyezése;k) „hizlalás”: az a folyamat, amely során a kékúszójú tonhalat rövid ideig (általában 2–6 hónapig) ketrecben tartják, elsősorban a hal zsírtartalmának növelése érdekében;l) „tenyésztés”: az a folyamat, amelynek során a kékúszójú tonhalat egy évnél hosszabb ideig ketrecben tartják a teljes biomassza növelése céljából;m) „átrakodás”: egy halászhajó fedélzetén lévő kékúszójútonhal-mennyiség egy részének vagy egészének egy másik halászhajóra történő átrakodása;n) „sporthorgászat”: olyan nem kereskedelmi célú halászati tevékenység, amelynek résztvevői egy nemzeti sportszervezethez tartoznak, vagy nemzeti sportengedéllyel rendelkeznek;o) „szabadidős horgászat”: olyan nem kereskedelmi célú halászati tevékenység, amelynek résztvevői nem tartoznak nemzeti sportszervezethez, vagy nem rendelkeznek nemzeti sportengedéllyel;p) „Task II.”: a Task II. módszer az ICCAT által az Atlanti tonhalak és tonhalszerű halak helyszíni statisztikai és mintavételi kézikönyve ( Field manual for statistics and sampling Atlantic tunas and tuna-like fish , harmadik kiadás, ICCAT, 1990) című dokumentumban meghatározottak szerint;3. cikkHajóhosszE rendeletben hajóhossz alatt a hajó teljes hosszát kell érteni.II. FEJEZETHALÁSZATI LEHETŐSÉGEK4. cikkA halászati lehetőségekhez kapcsolódó feltételek1.  Minden tagállam megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy halászhajóinak és tonhalcsapdáinak halászati erőkifejtése arányban álljon a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az említett tagállam számára az Atlanti-óceán keleti része és a Földközi-tenger tekintetében rendelkezésére álló halászati lehetőségekkel.2.  Minden tagállam éves halászati tervet készít azokra a halászhajókra és tonhalcsapdákra vonatkozóan, amelyek az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal halászatára szolgálnak.3.  Az éves halászati terv meghatározza különösen a következőket:a) a 14. cikkben említett listán szereplő, 24 métert meghaladó hosszúságú halászhajókat, a számukra kiosztott egyéni kvótákat és azok elosztási módszerét, valamint az egyéni kvóták betartását biztosító intézkedéseket;b) a 24 méternél rövidebb halászhajók és a tonhalcsapdák esetében legalább a termelői szervezetek vagy a hasonló eszközzel halászó hajók csoportjai számára kiosztott kvótákat.4.  Az éves halászati tervet legkésőbb minden év január 31-ig el kell juttatni a Bizottsághoz. A Bizottság ezeket a halászati terveket minden év március 1. előtt megküldi az ICCAT titkárságának.5.  Az éves halászati terv, illetve a kiosztott kvóták kezelésére szolgáló egyedi módszer bármely ezt követő módosítását legkésőbb 15 nappal az adott módosítás által érintett tevékenység megkezdése előtt el kell juttatni a Bizottsághoz. A Bizottság az ilyen módosításokat legkésőbb 10 nappal az adott módosítás által érintett tevékenység megkezdése előtt eljuttatja az ICCAT titkárságának.6.  A lobogó szerinti tagállam meghozza az e bekezdés szerinti intézkedéseket, amennyiben a lobogója alatt közlekedő valamely hajó:a) elmulasztott eleget tenni a 20. cikkben említett jelentéstételi kötelezettségének;b) a 33. cikkben említett szabálysértést követett el.A lobogó szerinti tagállam gondoskodik arról, hogy a fizikai vizsgálatokra saját felügyelete alatt a kikötőiben kerüljön sor, vagy azokat egy általa kijelölt másik személy végezze, amennyiben a hajó nem a szóban forgó tagállam valamelyik kikötőjében tartózkodik.A lobogó szerinti tagállam előírhatja a hajó számára, hogy amikor az egyéni kvóta kimerítettnek tekinthető, haladéktalanul hajózzon egy, a tagállam által kijelölt kikötőbe.7.  A tagállamok minden évben legkésőbb szeptember 15-ig jelentést tesznek a Bizottságnak a folyó évre vonatkozó éves halászati tervük végrehajtásáról. A jelentés tartalmazza a következőket:a) az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal aktív halászatában ténylegesen részt vevő halászhajók listája;b) az egyes halászhajók által kifogott mennyiség; valamintc) az egyes halászhajók által az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren halászattal töltött napok száma.A Bizottság minden év október 15-ig továbbítja ezeket a jelentéseket a ICCAT titkárságának.8.  Valamely tagállam állampolgárai és egy szerződő fél között kizárólag az érintett tagállam és az ICCAT engedélyével köthető olyan magánjellegű kereskedelmi megállapodás, amely alapján az említett tagállam lobogója alatt közlekedő halászhajót egy szerződő fél tonhalkvótája keretében használnak halászatra; az érintett tagállam erről tájékoztatja a Bizottságot.9.  A tagállamok minden év március 1-jéig megküldik a Bizottság részére az állampolgáraik és valamely szerződő fél között létrejött magánjellegű kereskedelmi megállapodásokra vonatkozó információkat.10.  A (9) bekezdésben említett információ az alábbi elemeket tartalmazza:a) az adott tagállam lobogója alatt közlekedő valamennyi olyan halászhajót feltüntető lista, amely magánjellegű kereskedelmi megállapodás keretében jogosult a kékúszójú tonhal aktív halászatára;b) a hajó belső száma a közösségi halászflotta-nyilvántartásról szóló, 2003. december 30-i 26/2004/EK bizottsági rendelet[6] I. mellékletében meghatározottak szerint;c) a magánjellegű kereskedelmi megállapodások időtartama;d) a tagállam hozzájárulása a magánjellegű kereskedelmi megállapodáshoz;e) az érintett szerződő fél neve.11.  A Bizottság haladéktalanul megküldi az ICCAT titkárságának a (9) bekezdésben említett információkat.12.  A Bizottság gondoskodik arról, hogy az egyéb szerződő felek kékúszójútonhal-kvótájának azon százaléka, amely az 1936/2001/EK tanácsi rendelet[7] 8b. cikkével összhangban közösségi halászhajók bérlésére használható fel, ne haladja meg a szóban forgó szerződő felek 2009. évi kvótájának 20 %-át.13.  2010-ben és az azt követő években tilos közösségi halászhajókat bérelni a kékúszójú tonhalnak az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren folytatott halászata céljából.14.  Minden tagállam biztosítja, hogy a kékúszójú tonhal halászatában részt vevő bérelt hajóinak száma és a bérlés időtartama arányban álljon a bérbeadó állam számára kiosztott kvótával.15.  Valamennyi tagállam külön kvótát oszt ki a szabadidős és sporthorgászat céljára, és erről a 7. cikk (5) bekezdésében említett halászidény kezdete előtt tájékoztatja a Bizottságot.III. FEJEZETA KAPACITÁSSAL ÖSSZEFÜGGŐ INTÉZKEDÉSEK5. cikkA halászati kapacitással összefüggő intézkedések16.  Minden tagállam gondoskodik arról, hogy halászati kapacitása arányban álljon a számára kiosztott halászati kvótával.17.  A tagállamok lobogója alatt közlekedő, a halászati tevékenységben részt vevő azon hajók száma és összesített bruttó űrtartalma, amelyek kékúszójú tonhalra halászhatnak, illetve kékúszójú tonhalat tárolhatnak fedélzetükön, rakodhatnak át vagy szállíthatnak, a halászati tevékenységben részt vevő azon hajók számára és összesített bruttó űrtartalmára korlátozódik, amelyek a 2007. január 1. és 2008. július 1. közötti időszakban kékúszójú tonhalra halásztak, illetve kékúszójú tonhalat tároltak fedélzetükön, rakodtak át vagy szállítottak. A korlátozás a halászhajók esetében halászeszközönként, a halászati tevékenységben részt vevő egyéb hajóknál pedig hajótípusonként alkalmazandó.18.  A (2) bekezdés alkalmazásában a Tanács a 2371/2002/EK rendelet[8] 20. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően valamennyi tagállam tekintetében meghatározza azon hajók számát és összesített bruttó űrtartalmát, amelyek a 2007. január 1. és 2008. július 1. közötti időszakban kékúszójú tonhalra halásztak, illetve kékúszójú tonhalat tároltak fedélzetükön, rakodtak át vagy szállítottak. A korlátozás a halászhajók esetében halászeszközönként, a halászati tevékenységben részt vevő egyéb hajóknál pedig hajótípusonként alkalmazandó.19.  Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal halászatában részt vevő valamely tagállam halcsapdáinak száma az adott tagállam által 2008. július 1. előtt engedélyezett csapdák számára korlátozódik.20.  A (4) bekezdés alkalmazásában a Tanács a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően meghatározza az egyes tagállamok által 2008. július 1. előtt engedélyezett csapdák számát.21.  A halászati kapacitás (2) és (4) bekezdésben említett befagyasztása nem vonatkozik azokra a tagállamokra, amelyek bizonyítják, hogy halászati kvótájuk teljes kihasználásához elengedhetetlen halászati kapacitásuk növelése.22.  A (2) és (4) bekezdésben, valamint a 9. cikkben említett halászati kapacitást csökkenteni kell annak érdekében, hogy 2010-re valamennyi tagállam legalább 25 %-kal csökkentse a halászati kapacitása és a 2010-re kiosztott kvótával arányban álló halászati kapacitása közötti eltérést.A halászati kapacitás csökkentésének kiszámításához figyelembe kell venni a hajónkénti és halászeszközönkénti éves fogások becsült mértékét.Ez a csökkentés nem vonatkozik azokra a tagállamokra, amelyek bizonyítják, hogy halászati kapacitásuk arányban áll a számukra kiosztott halászati kvótával.23.  A (7) bekezdés alkalmazásában a Tanács a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően valamennyi tagállam tekintetében meghatározza azon hajók számát és összesített bruttó űrtartalmát, amelyek kékúszójú tonhalra halászhatnak, illetve kékúszójú tonhalat tárolhatnak fedélzetükön, rakodhatnak át vagy szállíthatnak.24.  Valamennyi tagállam gazdálkodási tervet készít a 2010 és 2013 közötti időszakra vonatkozó halászati kapacitás tekintetében. A tervet 2009. augusztus 15-ig be kell nyújtani a Bizottságnak, és annak tartalmaznia kell a (2), (4), (6) és (7) bekezdésben említett információkat. A Bizottság a 2010 és 2013 közötti időszakra szóló halászati kapacitásra vonatkozó közösségi gazdálkodási tervet 2009. szeptember 15-ig benyújtja az ICCAT számára.6. cikkA tenyésztési és hizlalási kapacitásra vonatkozó intézkedések25.  Valamely tagállam tonhaltenyésztési és -hizlalási kapacitása az adott tagállam azon halgazdaságainak tenyésztési és hizlalási kapacitására korlátozódik, amelyek 2008. július 1-jén szerepeltek az ICCAT tenyésztő létesítményekre vonatkozó nyilvántartásában, illetve amelyeket ugyanezen időpontig engedélyeztek vagy bejelentettek az ICCAT felé.26.  Valamely tagállam halgazdaságaiba telepíthető, kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak maximális száma az adott tagállam halgazdaságaiba az ICCAT nyilvántartásai szerint 2005-ben, 2006-ban, 2007-ben vagy 2008-ban telepített egyedek számára korlátozódik.27.  Minden tagállam kiosztja halgazdaságai között a kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak (2) bekezdésben említett maximális telepítési mennyiségét.28.  Az (1) és (2) bekezdés alkalmazásában a Tanács a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően minden tagállam számára meghatározza a tonhaltenyésztési és -hizlalási kapacitást, valamint a kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak telepíthető egyedeinek maximális számát, amelyet a tagállamok kioszthatnak halgazdaságaik között.29.  Valamennyi, tenyésztéssel és -hizlalással foglalkozó tagállam gazdálkodási tervet készít a 2010 és 2013 közötti időszakra vonatkozó tenyésztési és hizlalási kapacitás tekintetében. A tervet 2009. augusztus 15-ig be kell nyújtani a Bizottságnak, és annak tartalmaznia kell az (1)–(3) bekezdésben említett információkat. A Bizottság a 2010 és 2013 közötti időszakra szóló tenyésztési és hizlalási kapacitásra vonatkozó közösségi gazdálkodási tervet 2009. szeptember 15-ig benyújtja az ICCAT számára.IV. FEJEZETTECHNIKAI INTÉZKEDÉSEK7. cikkHalászati tilalmi időszak30.  A június 1. és december 31. közötti időszakban tilos a kékúszójú tonhal 24 méternél hosszabb, horogsoros nyílt tengeri halászhajókkal folytatott halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren, kivéve a ny. h. 10°-tól nyugatra és az é. sz. 42°-tól északra fekvő területet, ahol a halászat a február 1. és július 31. közötti időszakban tilos.31.  A június 15. és április 15. közötti időszakban tilos a kékúszójú tonhal erszényes kerítőhálóval történő halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren.32.  Az október 15. és június 15. közötti időszakban tilos a kékúszójú tonhal csalit vagy pergetett horogsort használó hajókkal történő halászata az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren.33.  Az október 15. és június 15. közötti időszakban tilos a kékúszójú tonhal nyílt tengeri vonóhálós hajókkal történő halászata az Atlanti-óceán keleti részén.34.  Az október 15. és június 15. közötti időszakban tilos a kékúszójú tonhal szabadidős és sporthorgászata.35.  A (2) bekezdéstől eltérve, ha valamely tagállam bizonyítani tudja, hogy az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren erszényes kerítőhálóval kékúszójú tonhalra halászó erszényes kerítőhálós hajói a Beaufort-skála szerinti 5-ös fokozatú szélerősség következtében nem tudták kihasználni a számukra odaítélt rendes halászati napokat, az adott tagállam legfeljebb 5 elveszített napot átvihet június 20-ig.Az érintett tagállamok június 14-ig értesítik a Bizottságot a kiosztott halászati többletnapokról. Az ilyen értesítéshez mellékelni kell:i. a vonatkozó meteorológiai információkat is tartalmazó jelentést a szóban forgó halászati tevékenység beszüntetésének körülményeiről;ii. a halászhajó nevét;iii. a hajó belső számát a 26/2004/EK rendelet I. mellékletében meghatározottak szerint;A Bizottság ezt az információt haladéktalanul továbbítja a ICCAT titkárságnak.8. cikkRepülőgépek használataTilos repülőgépeknek vagy helikoptereknek a kékúszójú tonhal felkutatására történő használata.9. cikkLegkisebb kifogható méret és az egyes halászati tevékenységeket érintő egyedi intézkedések36.  Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal legkisebb kifogható mérete 30 kg vagy 115 cm.37.  Az (1) bekezdéstől eltérve és a 11. cikk sérelme nélkül, a kékúszójú tonhal legkisebb kifogható mérete 8 kg vagy 75 cm a következő esetekben:a) az Atlanti-óceán keleti részén csalit és pergetett horogsort használó hajóval kifogott kékúszójú tonhal;b) az Adriai-tengeren tenyésztés céljából kifogott kékúszójú tonhal;c) a Földközi-tengeren folytatott part menti kisüzemi friss hal kifogására irányuló halászat keretében csalit, pergetett horogsort vagy kézi horogsort használó hajókkal kifogott kékúszójú tonhal.38.  A (2) bekezdés a) pontjának alkalmazásában a Tanács a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően meghatározza kékúszójú tonhalnak az Atlanti-óceán keleti részén csalival és pergetett horogsorral folytatott aktív halászatára jogosult hajók maximális számát. Az 5. cikk (2) bekezdésétől eltérve, a csalival és pergetett horogsorral halászó hajók számát a kékúszójú tonhal célzott halászatában 2006-ban részt vevő közösségi halászhajók számában kell rögzíteni.39.  A (2) bekezdés b) pontjának alkalmazásában a Tanács a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően meghatározza kékúszójú tonhalnak az Adriai-tengeren tenyésztés céljából folytatott aktív halászatára jogosult halászhajók maximális számát. Az 5. cikk (2) bekezdésétől eltérve, a halászhajók számát a kékúszójú tonhal célzott halászatában 2008-ban részt vevő közösségi halászhajók számában kell rögzíteni.40.  A (2) bekezdés c) pontjának alkalmazásában a Tanács a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően meghatározza kékúszójú tonhalnak a Földközi-tengeren csalival, horogsorral és kézi horogsorral folytatott aktív halászatára jogosult hajók maximális számát. Az 5. cikk (2) bekezdésétől eltérve, a halászhajók számát a kékúszójú tonhal célzott halászatában 2008-ban részt vevő közösségi halászhajók számában kell rögzíteni.41.  A Bizottság minden év január 30. előtt tájékoztatja az ICCAT titkárságát a halászhajók (3), (4) és (5) bekezdésben említett számáról.42.  A (2) bekezdés a), b) és c) pontjának alkalmazásában a Tanács a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően kiosztja a tagállamok között a halászhajóknak az e cikk (3), (4) és (5) bekezdésével összhangban megállapított számát.43.  A (2) bekezdés a) pontjának alkalmazásában a 8 kg vagy 75 cm és 30 kg vagy 115 cm közötti méretű kékúszójú tonhalra vonatkozó közösségi kvóta legfeljebb 7 %-át a (3) bekezdésben említett, engedéllyel rendelkező halászhajóknak osztják ki, és ezen belül a 17 méternél rövidebb, csalival halászó hajók a (2) bekezdéstől eltérve legfeljebb 100 tonna, egyedenként legalább 6,4 kg tömegű vagy 70 cm hosszúságú kékúszójú tonhalat foghatnak ki. A Tanács a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően határoz a közösségi kvóta tagállamok közötti felosztásáról.44.  A (2) bekezdés b) pontjának alkalmazásában a Tanács a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően határoz a közösségi kvóta tagállamok közötti maximális felosztásáról.45.  A (2) bekezdés c) pontja alkalmazásában a 8 kg vagy 75 cm és 30 kg vagy 115 cm közötti kékúszójú tonhalra vonatkozó közösségi kvóta legfeljebb 2 %-a osztható ki az (5) bekezdésben említett, engedéllyel rendelkező halászhajók között. A Tanács a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően határoz a közösségi kvóta tagállamok közötti felosztásáról.46.  Az Atlanti-óceán keleti részén csalit vagy pergetett horogsort használó hajók által kifogott kékúszójú tonhalra, az Adriai-tengeren tenyésztés céljából halászott kékúszójú tonhalra, valamint a Földközi-tengeren folytatott part menti, friss hal fogására irányuló kisüzemi halászat keretében csalit, horogsort vagy kézi horogsort használó hajókkal kifogott kékúszójú tonhalra vonatkozó kiegészítő egyedi feltételeket az I. melléklet állapítja meg.47.  A kékúszójú tonhalra aktívan halászó valamennyi halászhajó számára a 10 kg és 30 kg közötti tömegű kékúszójú tonhal tekintetében legfeljebb 5 %-os véletlen fogás engedélyezett.48.  A (11) bekezdésben említett százalékos értéket e halászhajók teljes fogásában a kirakodásonkénti összes véletlen fogás egyedszáma vagy a százalékos tömegegyenérték alapján kell kiszámítani.49.  A véletlen fogásokat le kell vonni a lobogó szerinti tagállam kvótájából. A (11) bekezdésben említett véletlen fogásból származó elpusztult halakat tilos a tengerbe visszadobni, és azokat le kell vonni a lobogó szerinti tagállam kvótájából.50.  A kékúszójú tonhal véletlen fogása a 17., 18., 21. és 23. cikk hatálya alá tartozik.10. cikkA kékúszójú tonhalra vonatkozó mintavételi terv51.  Minden tagállam mintavételi programot hoz létre a kifogott kékúszójú tonhal méret szerinti egyedszámának becslésére.52.  A halketrecekben végzett méret szerinti mintavételt 100 tonnányi élő halanként 100 egyeden, vagy a ketrecben lévő összes hal 10 %-án kell elvégezni. A méret szerinti mintát – hossz és tömeg alapján – a halgazdaság lehalászásakor, illetve a szállítás közben elpusztult halakon kell venni, összhangban a Task II. keretében az ICCAT által elfogadott adatküldési módszerrel.53.  Az egy évnél hosszabb ideig nevelt halakra vonatkozóan további mintavételi módszereket kell kidolgozni.54.  A mintavételt a lehalászás során szúrópróbaszerűen, valamennyi ketrecre kiterjedően kell elvégezni. Az adott évben elvégzett mintavételre vonatkozó adatokat a következő év május 31-ig el kell küldeni a Bizottságnak.11. cikkJárulékos fogások55.  A kékúszójú tonhalra nem aktívan halászó közösségi halászhajók nem tarthatnak a fedélzeten a fedélzeten lévő összfogás tömegének és/vagy egyedszámának 5 %-át meghaladó mennyiségű kékúszójú tonhalat.56.  A járulékos fogást le kell vonni a lobogó szerinti tagállam kvótájából. A kékúszójú tonhal halászati időszakában az (1) bekezdésben említett járulékos fogásból származó elpusztult halakat tilos visszadobni a tengerbe, és azokat le kell vonni a lobogó szerinti tagállam kvótájából.57.  A kékúszójú tonhal járulékos fogása a 17., 18., 21. és 23. cikk hatálya alá tartozik.12. cikkSzabadidős horgászat58.  Valamennyi tagállam halászati engedélyeket bocsát ki a hajóknak szabadidős horgászat céljára.59.  Szabadidős horgászat keretében tilos hajóutanként egynél több kékúszójú tonhal kifogása, fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása.60.  A szabadidős horgászat során kifogott kékúszójú tonhalat tilos forgalomba hozni, kivéve, ha az karitatív célokat szolgál.61.  Minden tagállam nyilvántartja a szabadidős horgászatra vonatkozó fogási adatokat, és azokat minden évben június 30-ig közli a Bizottsággal. A Bizottság pedig továbbítja ezeket az információkat az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságának.62.  Az egyes tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést annak a lehető legnagyobb mértékű biztosítására, hogy a szabadidős horgászat során élve kifogott kékúszójú tonhalakat – különösen a növendékegyedeket – visszaengedjék a tengerbe.13. cikkSporthorgászat63.  Valamennyi tagállam szabályozza a sporthorgászatot, elsősorban azáltal, hogy a hajóknak halászati engedélyeket bocsát ki sporthorgászat folytatása céljából.64.  A sportversenyek során fogott kékúszójú tonhalat tilos forgalomba hozni, kivéve ha az karitatív célokat szolgál.65.  Minden tagállam nyilvántartja a sporthorgászatra vonatkozó fogási adatokat, és azokat minden évben június 30-ig közli a Bizottsággal. A Bizottság pedig továbbítja ezeket az információkat az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságának.66.  A tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést annak a lehető legnagyobb mértékű biztosítására, hogy a sporthorgászat során élve kifogott kékúszójú tonhalakat – különösen a növendékegyedeket – visszaengedjék a tengerbe.V. FEJEZETELLENŐRZŐ INTÉZKEDÉSEK14. cikkA hajók adatai67.  A (7) bekezdésben említett halászidény kezdete előtt legalább 45 nappal valamennyi tagállam eljuttatja a Bizottságnak az ICCAT adat- és információszolgáltatási útmutatójában ( Guidelines for submitting data and information required by ICCAT) meghatározott formátumban a következő információkat:a) a lobogója alatt közlekedő valamennyi olyan hajó listája, amely különleges halászati engedéllyel rendelkezik a kékúszójú tonhalnak az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren folytatott aktív halászatára;b) a lobogója alatt közlekedő valamennyi egyéb, halászati tevékenységben részt vevő olyan hajó listája (a halászhajók kivételével), amelyek engedéllyel rendelkeznek a kékúszójú tonhalnak az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren folytatott halászatára.A halászati tevékenységben részt vevő hajók egy naptári évben csupán az e bekezdésben említett listák egyikében szerepelhetnek.68.  Az (1) bekezdésben említett listák bármilyen későbbi, a naptári év során eszközölt módosítása nem fogadható el, kivéve akkor, ha a halászati tevékenységben részt vevő, bejelentett hajó indokolt műveleti okok vagy vis maior miatt nem tud részt venni a műveletekben. Ilyen körülmények között az érintett tagállam haladéktalanul értesíti a Bizottságot megadva:a) az (1) bekezdésben említett, a halászati tevékenységben részt vevő, helyettesítésre szánt hajó(k) teljes körű adatait;b) a helyettesítést megalapozó okok részletes leírását, valamint a vonatkozó bizonyítékokat és igazolásokat.69.  A Bizottság az (1) és (2) bekezdésben említett információkat továbbítja az ICCAT titkárságának azzal a céllal, hogy a hajókat felvegyék a kékúszójú tonhal aktív halászatára jogosult halászhajókra vonatkozó ICCAT-nyilvántartásba vagy a kékúszójú tonhal halászatára jogosult, a halászati tevékenységben részt vevő egyéb (halászhajókon kívüli) hajókra vonatkozó ICCAT-nyilvántartásba.70.  A 11. cikk sérelme nélkül, az ICCAT nyilvántartásába fel nem vett közösségi hajók az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren nem halásznak, nem tárolnak a fedélzeten, nem rakodnak át, nem szállítanak át, nem szállítanak, nem dolgoznak fel és nem rakodnak ki kékúszójú tonhalat.71.  Az 1936/2001/EK rendelet 8a. cikkének (2), (6), (7) és (8) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.15. cikkA kékúszójú tonhal halászatára engedélyezett tonhalcsapdák nyilvántartása72.  A tagállamok minden évben február 15-ig elektronikus úton elküldik a Bizottságnak azon engedélyezett tonhalcsapdák listáját, amelyek tekintetében különleges halászati engedély állítottak ki a kékúszójú tonhalnak az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren folytatott halászatára. A listán fel kell tüntetni a tonhalcsapdák nevét és nyilvántartási számát.73.  A Bizottság továbbítja a listát az ICCAT titkárságának azzal a céllal, hogy a tonhalcsapdákat felvegyék a kékúszójú tonhal halászatára engedélyezett tonhalcsapdákra vonatkozó ICCAT-nyilvántartásba.74.  Az ICCAT nyilvántartásában nem szereplő közösségi tonhalcsapdákkal az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren nem halászhatnak, azokban nem tárolhatnak, illetve azokból nem szállíthatnak át és nem rakodhatnak ki kékúszójú tonhalat.75.  Az 1936/2001/EK rendelet 8a. cikkének (2), (4), (6), (7) és (8) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.16. cikkA halászati tevékenységekre vonatkozó információk76.  A tagállamok minden évben február 15-ig elküldik a Bizottságnak a 14. cikkben említett ICCAT-nyilvántartásban szereplő azon halászhajóik listáját, amelyek az előző halászati évben kékúszójú tonhalra halásztak az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren.77.  A tagállamok eljuttatnak a Bizottságnak minden információt azokról a hajókról, amelyek nem tartoznak az (1) bekezdés hatálya alá, de ismert tény vagy feltételezhető, hogy az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren kékúszójú tonhalra halásztak.78.  A Bizottság minden évben március 1-je előtt eljuttatja az ICCAT titkárságának az (1) és (2) bekezdésben említett információkat.17. cikkKijelölt kikötők79.  A tagállamok egy kirakodásra vagy átrakodásra használandó helyet vagy egy parthoz közeli helyet jelölnek ki (kijelölt kikötők), ahol engedélyezik a kékúszójú tonhal kirakodását vagy átrakodását.Ahhoz, hogy egy kikötő megkapja a kijelölt kikötő státuszt, a kikötő szerinti tagállam meghatározza a ki- és átrakodás tekintetében engedélyezett időpontokat és helyszíneket. A kikötő szerinti tagállam a ki- és átrakodás teljes ideje alatt, valamint az ilyen műveletek végzésének valamennyi helyszínén teljes körű ellenőrzést biztosít.80.  A tagállamok legkésőbb minden év február 15-ig eljuttatják a Bizottságnak a kijelölt kikötők listáját. A Bizottság ezeket az információkat minden év március 1. előtt megküldi az ICCAT titkárságának.81.  A halászati tevékenységben részt vevő hajók számára az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren halászott kékúszójú tonhal bármely mennyiségének ki- és átrakodása a szerződő felek és a tagállamok által az (1) és a (2) bekezdésnek megfelelően kijelölt kikötőkön kívül más helyen tilos.18. cikkNyilvántartási követelmények82.  A közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendelet[9] 6. és 8. cikkének való megfelelés mellett, a 14. cikkben említett közösségi halászhajó kapitánya a II. mellékletben felsorolt információkat adott esetben bejegyzi a hajónaplóba.83.  A közös halászati műveletben részt vevő közösségi halászhajó kapitánya ezenfelül a hajónaplóba bejegyzi következő kiegészítő információkat:a) a halat ketrecekbe áthelyező halászhajók tekintetében:i. név és nemzetközi rádióhívójel,ii. a fogás és az áthelyezés dátuma és időpontja,iii. a fogás és az áthelyezés helye (földrajzi hosszúság/szélesség),iv. a fedélzeten tárolt és a halketrecbe áthelyezett fogás mennyisége,v. az egyéni kvótából levont fogásmennyiségek,vi. a vontatóhajó neve és ICCAT-száma,b) a halzsákmány áthelyezésében részt nem vevő egyéb halászhajók tekintetében:i. a hajók neve és nemzetközi rádióhívójele,ii. a fogás és az áthelyezés dátuma és időpontja,iii. a fogás és az áthelyezés helye (földrajzi hosszúság/szélesség),iv. megjegyzés arra vonatkozóan, hogy a fogásokat nem a fedélzeten tárolták, illetve hogy a fogásokat nem helyezték át halketrecbe,v. a hajók egyéni kvótájából levont fogásmennyiségek,vi. az a) pontban említett halászhajó neve és ICCAT-száma,vii. a vontatóhajó neve és ICCAT-száma.19. cikkKözös halászati műveletek84.  Az egy vagy több tagállam lobogója alatt közlekedő, a halászati tevékenységben részt vevő hajó(k) részvételével folytatott közös kékúszójútonhal-halászati műveletek csak az érintett, lobogó szerinti tagállam(ok) beleegyezésével engedélyezhetők. Az engedély megadásának az a feltétele, hogy a halászati tevékenységben részt vevő valamennyi hajónak rendelkeznie kell a kékúszójú tonhal halászatához szükséges eszközökkel és egyéni kvótával.85.  Az engedély iránti kérelem benyújtásakor a tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy a közös halászati műveletben részt vevő halászhajóiktól részletes információkat szerezzenek a következőkről:a) időtartam;b) az érintett üzemeltetők azonosítását lehetővé tevő adatok;c) az egyes hajók kvótája;d) az érintett fogásoknak a halászati tevékenységben részt vevő hajók közötti elosztási kulcsa;e) valamint a rendeltetési hely szerinti hizlaló vagy tenyésztő halgazdaságokra vonatkozó információk.86.  A (2) bekezdésben említett információkat a tagállamok a művelet megkezdése előtt legalább tizenöt nappal eljuttatják a Bizottságnak az V. mellékletben meghatározott formátumban. A Bizottság ezeket az információkat késedelem nélkül, a művelet megkezdése előtt legalább tíz nappal továbbítja az ICCAT titkárságának és a közös halászati műveletben részt vevő többi halászhajó lobogó szerinti államának.20. cikkFogási jelentés87.  Az erszényes kerítőhálós halászhajók vagy a 24 méternél hosszabb, a kékúszójú tonhalra aktívan halászó egyéb halászhajók kapitányai elektronikus vagy más úton napi fogási jelentést küldenek a saját lobogójuk szerinti tagállam illetékes hatóságainak, amelyben a IV. mellékletben megállapított formátumnak megfelelően megjelölik legalább a fogásmennyiséget – beleértve azt az esetet is, ha nem volt fogás –, valamint a fogások időpontját és helyszínét (földrajzi szélesség és hosszúság).88.  Az 1. cikkben nem említett halászhajók kapitányai heti fogási jelentést küldenek a lobogójuk szerinti tagállam illetékes hatóságainak, amelyben feltüntetik legalább a fogásmennyiséget – beleértve azt az esetet is, ha nem volt fogás –, valamint a fogások időpontját és helyszínét (földrajzi szélesség és hosszúság). A greenwichi középidő (GMT) szerint vasárnap éjfélkor végződő előző hét során ejtett fogásokról szóló jelentést legkésőbb hétfő délig kell elküldeni. A jelentés információkat tartalmaz a halászat kezdete vagy az utolsó heti jelentés óta az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren töltött napok számáról.89.  Az (1) és (2) bekezdésben említett fogási jelentéseket beérkezésüket követően minden tagállam számítógéppel olvasható formában haladéktalanul továbbítja a Bizottságnak a IV. mellékletben megállapított formátumnak megfelelően. A Bizottság ezt az információt hetente továbbítja az ICCAT titkárságának, összhangban a IV. mellékletben megállapított formátummal.90.  A tagállamok minden hónap 15. napja előtt értesítik a Bizottságot az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren kifogott kékúszójú tonhalnak a lobogójuk alatt közlekedő, a halászati tevékenységben részt vevő hajók által az előző hónapban kirakodott, átrakodott, csapdába ejtett vagy halketrecben elhelyezett mennyiségeiről. A Bizottság ezt az információt haladéktalanul továbbítja a ICCAT titkárságának.21. cikkKirakodás91.  A 2847/93/EGK rendelet 7. cikkétől eltérve, az e rendelet 14. cikkében említett, a halászati tevékenységben részt vevő közösségi hajó kapitánya vagy annak képviselője a kikötőbe érkezés várható időpontja előtt legalább négy órával értesíti a használni kívánt kikötő vagy kirakodóhely szerinti tagállam (ideértve a lobogó szerinti tagállamot is) vagy a szerződő fél illetékes hatóságát a következőkről:a) az érkezés várható időpontja;b) a fedélzeten tárolt kékúszójú tonhal becsült mennyisége;c) arra az övezetre vonatkozó információ, ahol a fogás történt.92.  A kikötő szerinti tagállam hatóságai nyilvántartják a folyó évben küldött korábbi értesítéseket.93.  A kikötő szerinti tagállam hatóságai a kirakodás befejezése után 48 órán belül kirakodási jelentést küldenek a halászati tevékenységben részt vevő hajó lobogó szerinti tagállama hatóságai számára.94.  Valamennyi hajóút után és a kirakodás befejezését követő 48 órán belül a közösségi halászhajók kapitányai kirakodási nyilatkozatot nyújtanak be a hajó lobogója szerinti tagállam vagy a kirakodás helye szerinti szerződő fél illetékes hatóságainak. Az engedéllyel rendelkező halászhajó kapitánya felel a nyilatkozat pontosságáért, amely feltünteti legalább a kékúszójú tonhal kirakodott mennyiségeit és azt a területet, ahol a fogás történt. A kirakodott fogásokat kivétel nélkül le kell mérni, a fogásmennyiség becsléssel való meghatározása nem fogadható el..95.  Ez a rendelkezés nem vonatkozik az Atlanti-óceán keleti részén csalit vagy pergetett horogsort használó hajók által kifogott kékúszójú tonhal, az Adriai-tengeren tenyésztés céljából halászott kékúszójú tonhal és a Földközi-tengeren folytatott part menti, friss halra irányuló kisüzemi halászat keretében csalival, horogsorral vagy kézi horogsorral kifogott kékúszójú tonhal kirakodott mennyiségeire.22. cikkÁthelyezési műveletek96.  A vontatott halketrecekbe történő áthelyezés előtt a halászhajók kapitányai előzetes áthelyezési nyilatkozatot nyújtanak be a lobogójuk szerinti tagállam illetékes hatóságai számára, amelyben feltüntetik:a) a halászhajó nevét és ICCAT-számát;b) az áthelyezés várható időpontját;c) a kékúszójú tonhal áthelyezni tervezett becsült mennyiségét;d) az áthelyezés helyszínére vonatkozó információt (földrajzi hosszúság/szélesség);e) a vontatóhajó nevét, a vontatott halketrecek számát és ICCAT-számát;97.  Az áthelyezési művelet csak akkor kezdődhet, ha a halászhajó a lobogója szerinti államtól arra előzetesen engedélyt kapott. A lobogó szerinti tagállam értesíti a halászhajó kapitányát arról, hogy nem engedélyezi az áthelyezést, és hogy a halakat vissza kell engedni a tengerbe, amennyiben az áthelyezésről szóló előzetes értesítés alapján a következő megállapításokra jut:a) a halfogást bejelentő halászhajó nem rendelkezik elegendő kvótával a ketrecben tartott kékúszójú tonhal halászatára;b) a halak mennyiségét nem megfelelő módon jelentették be, így azt nem vették figyelembe a rendelkezésre álló kvóta felhasználásánál,c) a halfogást bejelentő halászhajó nem rendelkezik engedéllyel kékúszójú tonhal halászatára.d) a halak átvételére bejelentett vontatóhajó nem szerepel a 14. cikkben említett, a halászati tevékenységben részt vevő egyéb hajókra vonatkozó ICCAT-nyilvántartásban, illetve nincs felszerelve a hajómegfigyelési rendszerrel.98.  A vontatóhajóra történő áthelyezés befejezésekor a halászhajó kapitánya a III. mellékletben meghatározott formátumnak megfelelően kitölti az ICCAT áthelyezési nyilatkozatot és azt továbbítja a lobogója szerinti tagállam illetékes hatóságainak.99.  Az áthelyezési nyilatkozat a halgazdasághoz vagy a kijelölt kikötőbe való szállítás alatt végig kíséri a halszállítmányt.100.  Az áthelyezés tekintetében a lobogó szerinti állam által adott engedély nem prejudikálhatja a ketrecbe helyezési műveletre vonatkozó engedélyt.101.  A halászhajó kapitánya gondoskodik arról, hogy áthelyezési tevékenység víz alatti videokamera révén állandó felügyelet alatt álljon.102.  A halászhajók fedélzetén szolgálatot teljesítő regionális ICCAT-megfigyelő – az ICCAT regionális megfigyelő programja szerint (VII. melléklet) – feljegyzi az elvégzett áthelyezési műveleteket, jelentést tesz róluk, ellenőrzi a halászhajónak az áthelyezési művelet során elfoglalt földrajzi helyzetét, megfigyeli és megbecsüli az átszállított fogásokat, valamint ellenőrzi a (2) bekezdésben említett előzetes áthelyezési értesítésben és a (3) bekezdésben említett ICCAT áthelyezési nyilatkozatban szereplő bejegyzéseket.A regionális ICCAT-megfigyelő ellenjegyzi az előzetes áthelyezési értesítést és az ICCAT áthelyezési nyilatkozatot. Ellenőrzi, hogy az ICCAT áthelyezési nyilatkozatot megfelelően töltötték-e ki és elküldték-e a vontatóhajó kapitányának103.  A halászati tevékenységben részt vevő hajóra történő áthelyezés végén a tonhalcsapda üzemeltetője a III. mellékletben meghatározott formátumnak megfelelően kitölti az ICCAT áthelyezési nyilatkozatot és azt továbbítja tagállama illetékes hatóságainak.23. cikkÁtrakodás104.  A 2847/93/EGK rendelet 11. cikkében megállapított rendelkezésektől eltérve az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren tilos a kékúszójú tonhal tengeri átrakodása.105.  A halászati tevékenységben részt vevő átrakodó hajó kapitánya vagy annak képviselője a kikötőbe való érkezés várható időpontja előtt legalább 48 órával továbbítja a használni kívánt kikötő szerinti állam illetékes hatóságának a következő információkat:a) az érkezés várható időpontja;b) a fedélzeten tárolt kékúszójú tonhal becsült mennyisége és a fogás földrajzi helyére vonatkozó információ;c) az átrakodó hajó neve, valamint annak a kékúszójú tonhal aktív halászatára jogosult halászhajókra vonatkozó ICCAT-nyilvántartás vagy az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren folytatott halászatra jogosult, halászati tevékenységben részt vevő egyéb hajókra vonatkozó ICCAT-nyilvántartás szerinti száma;d) a fogadó hajó neve, valamint annak a kékúszójú tonhal aktív halászatára jogosult halászhajókra vonatkozó ICCAT-nyilvántartás vagy az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren folytatott halászatra jogosult, halászati tevékenységben részt vevő egyéb hajókra vonatkozó ICCAT-nyilvántartás szerinti száma;e) az átrakodni kívánt kékúszójú tonhal mennyisége és a fogás földrajzi helye.106.  A halászati tevékenységben részt vevő hajók kizárólag a lobogójuk szerinti állam által előzetesen kiadott engedély birtokában végezhetnek átrakodást.107.  A halászati tevékenységben részt vevő átrakodó hajó kapitánya az átrakodás megkezdése előtt tájékoztatja a lobogója szerinti államot a következőkről:a) az átrakodni kívánt kékúszójú tonhal mennyisége;b) az átrakodás napja és az átrakodási kikötő;c) a fogadó hajó neve, lajstromozási száma és lobogója, valamint annak a kékúszójú tonhal aktív halászatára jogosult halászhajókra vonatkozó ICCAT-nyilvántartás vagy a kékúszójú tonhal halászatára jogosult, halászati tevékenységben részt vevő egyéb hajókra vonatkozó ICCAT-nyilvántartás szerinti száma;d) a kékúszójú tonhal fogásának földrajzi helye.108.  Az átrakodási kikötő szerinti tagállam illetékes hatósága:a) érkezéskor átvizsgálja a halászati tevékenységben részt vevő fogadó hajót, ellenőrzi a rakományt és az átrakodásra vonatkozó dokumentációt;b) az átrakodás befejezését követő 48 órán belül átrakodási jelentést küld a halászati tevékenységben részt vevő átrakodó hajó lobogója szerinti tagállam illetékes hatóságának.109.  A halászati tevékenységben részt vevő közösségi hajók kapitányai kitöltik és a hajó lobogója szerinti tagállam illetékes hatóságai számára továbbítják az ICCAT átrakodási nyilatkozatot. A nyilatkozatot a III. mellékletben meghatározott formátumnak megfelelően a kikötői átrakodás időpontjától számított 48 órán belül kell továbbítani.24. cikkKetrecbe helyezési műveletek110.  Az a tagállam, amelynek joghatósága alá az adott, kékúszójú tonhalakat hizlaló vagy tenyésztő gazdaság tartozik, megfigyelő által hitelesített jelentést küld a ketrecbe helyezésről a művelet befejezésétől számított egy héten belül a tonhalat fogó hajók lobogója szerinti tagállamoknak vagy szerződő feleknek, valamint a Bizottságnak. A Bizottság ezt az információt haladéktalanul továbbítja a ICCAT titkárságának. A jelentés a kékúszójú tonhal tenyésztéséről szóló, [06-07]. számú ICCAT-ajánlással összhangban tartalmazza a ketrecbe helyezésről készített nyilatkozatban foglalt információkat.111.  Amennyiben a hizlaló vagy tenyésztő gazdaság a nyílt tengeren található, az (1) bekezdés értelemszerűen azokra a tagállamokra alkalmazandó, amelyekben a hizlaló vagy tenyésztő gazdaságért felelős természetes vagy jogi személyek lakóhelye/székhelye található.112.  A halgazdaságba való áthelyezés megkezdése előtt a hizlaló vagy tenyésztő halgazdaság szerinti tagállam illetékes hatósága tájékoztatja a halászhajó lobogója szerinti tagállamot vagy szerződő felet az adott halászhajó által kifogott halmennyiségek ketrecbe történő áthelyezéséről.A halászhajó lobogója szerinti tagállam felkéri a hizlaló vagy tenyésztő halgazdaság szerinti tagállam illetékes hatóságát, hogy foglalja le a fogásokat, és a halakat engedje vissza a tengerbe, amennyiben a kapott információk alapján úgy ítéli meg, hogy:a) a halfogást bejelentő halászhajó nem rendelkezik elegendő egyéni kvótával a ketrecben tartott kékúszójú tonhal halászatára;b) a halak mennyiségét nem megfelelő módon jelentették be, így azt nem vették figyelembe a rendelkezésre álló kvóta kiszámításánál, vagyc) a halfogást bejelentő halászhajó nem rendelkezik engedéllyel kékúszójú tonhal halászatára.113.  Az áthelyezési művelet csak akkor kezdődhet, ha a halászhajó a lobogója szerinti tagállamtól vagy szerződő féltől arra előzetesen engedélyt kapott.114.  Az a tagállam, amelynek joghatósága alá a kékúszójú tonhalat hizlaló vagy tenyésztő gazdaság tartozik, meghozza a szükséges intézkedéseket az olyan kékúszójútonhal-egyedek tenyésztési vagy hizlalási céllal történő ketrecbe helyezésének megtiltására, amelyeket nem kísér az ICCAT által előírt pontos, teljes körű és ellenőrzött dokumentáció.115.  Az a tagállam, amelynek joghatósága alá a halgazdaság tartozik, gondoskodik arról, hogy a ketrecből a halgazdaságba történő áthelyezés víz alatti videokamera révén állandó felügyelet alatt álljon. Ez az előírás nem alkalmazandó abban az esetben, ha a ketrecek közvetlenül rögzítve vannak a kikötési rendszerhez.25. cikkHajómegfigyelési rendszer116.  A 2003. december 18-i 2244/2003/EK rendelet[10] alkalmazandó a 2. cikk b) pontjában említett, a halászati tevékenységben részt vevő hajókra. Ezen túlmenően a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a lobogójuk alatt közlekedő vontatóhajók – hosszuktól függetlenül – hajómegfigyelési rendszerrel legyenek felszerelve.117.  A tagállamok biztosítják, hogy a hajómegfigyelési rendszer keretében a lobogójuk alatt közlekedő hajóktól kapott üzeneteket halászati felügyelő központjaik valós időben és https adatátviteli formátumban továbbítsák a Bizottságnak. A Bizottság ezeket az üzeneteket elektronikus úton továbbítja az ICCAT titkárságának.118.  A tagállamok gondoskodnak arról, hogy:a) a lobogójuk alatt közlekedő, a halászati tevékenységben részt vevő hajóktól kapott üzeneteket legalább kétóránként továbbítsák a Bizottságnak, amikor e hajók az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren folytatnak tevékenységet;b) műszaki hiba esetén a lobogójuk alatt közlekedő, a halászati tevékenységben részt vevő hajók üzeneteit azoknak a halászati felügyelő központba való beérkezésétől számított 24 órán belül továbbítsák a Bizottságnak;c) a Bizottságnak továbbított üzenetek számozása (egyedi azonosító) a kettőzés elkerülése érdekében folyamatos legyen;d) a Bizottságnak továbbított üzenetek összhangban legyenek a VIII. mellékletben megállapított adatcsere formátummal.119.  A tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy az ellenőrhajóik számára rendelkezésre bocsátott adatokat bizalmasan kezeljék és kizárólag a tengeren végzett ellenőrző műveletek céljára használják fel őket.26. cikkA tonhalcsapdával végzett tevékenységek nyilvántartása és jelentése120.  A tonhalcsapdával végzett valamennyi halászati tevékenység befejezésekor fel kell jegyezni a csapdák által kifogott mennyiségeket, és a fogási jelentést elektronikus úton vagy más módon a halászati tevékenység befejezését követő 48 órán belül el kell küldeni azon tagállam illetékes hatóságának, ahol a tonhalcsapda található.121.  A fogási jelentések kézhezvételét követően minden tagállam elektronikus úton továbbítja azokat a Bizottságnak. A Bizottság ezt az információt haladéktalanul továbbítja az ICCAT titkárságának.27. cikkKikötői vagy a halgazdaságban végzett ellenőrzés122.  A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a kékúszójú tonhal aktív halászatára jogosult halászhajók ICCAT-nyilvántartásában szereplő, a kijelölt kikötőkbe az Atlanti-óceán keleti részén vagy a Földközi-tengeren fogott kékúszójú tonhal kirakodása és/vagy átrakodása céljából behajózó valamennyi hajón kikötői ellenőrzést végezzenek.123.  A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket a joghatóságuk alá tartozó hizlaló vagy tenyésztő halgazdaságokban végzett valamennyi ketrecbe helyezési művelet ellenőrzésének biztosítására.124.  Amennyiben a hizlaló vagy tenyésztő gazdaság a nyílt tengeren található, a (2) bekezdés rendelkezéseit értelemszerűen azokra a tagállamokra kell alkalmazni, amelyekben a hizlaló vagy tenyésztő gazdaságért felelős természetes vagy jogi személyek lakóhelye/székhelye található.28. cikkKeresztellenőrzés125.  A tagállamok többek között a VMS (hajómegfigyelési rendszer) adatai alapján ellenőrzik a halászati tevékenységben részt vevő hajóik naplóinak benyújtását, valamint a hajónaplókba, az átszállítási/átrakodási nyilatkozatokba és a fogási nyilatkozatokba bejegyzett vonatkozó információk helytállóságát.126.  A tagállamok ellenőrzéseket végeznek valamennyi kirakodás, átrakodás vagy ketrecbe helyezési művelet vonatkozásában a halászati tevékenységben részt vevő hajó naplójába bejegyzett fajonkénti mennyiségek vagy az átrakodási nyilatkozatban rögzített fajonkénti mennyiségek, valamint a kirakodási nyilatkozatban vagy a ketrecbe helyezésről szóló nyilatkozatban rögzített mennyiségek, illetve bármely egyéb érintett dokumentumban – többek között a számlán és/vagy értékesítési bizonylatban – szereplő mennyiségek összevetésével.29. cikkAz ICCAT közös nemzetközi ellenőrzési rendszere127.  A Közösségben alkalmazni kell az ICCAT negyedik rendes ülésén (Madrid, 1975. november) elfogadott és az ICCAT 16. rendkívüli ülésén módosított – e rendelet VI. mellékletében foglalt – közös nemzetközi ellenőrzési rendszert.128.  Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren kékúszójú tonhal halászatára jogosult, halászati tevékenységben részt vevő hajókkal rendelkező tagállamok ellenőröket jelölnek ki, és e rendszer keretében ellenőrzéseket végeznek a tengeren.129.  A Bizottság vagy egy általa kijelölt szerv közösségi ellenőröket jelölhet ki a rendszer keretében.130.  A Bizottság vagy egy általa kijelölt szerv a Közösség nevében összehangolja a felügyeleti és ellenőrzési tevékenységet. E célból az érintett tagállamokkal összhangban olyan közös ellenőrzési programokat dolgozhat ki, amelyek lehetővé teszik, hogy a Közösség teljesítse a rendszer keretében vállalt kötelezettségeit. Azok a tagállamok, amelyek halászati tevékenységben részt vevő hajói kékúszójú tonhalra halásznak, meghozzák a szükséges intézkedéseket, hogy elősegítsék e programok végrehajtását, különösen a szükséges emberi és anyagi erőforrások, valamint telepítésük időszakai és területei tekintetében.131.  A tagállamok minden év április 1-jéig értesítik a Bizottságot azon ellenőrök és ellenőrhajók nevéről, amelyeket a következő év során a rendszerben való részvételre ki akarnak jelölni. Ezen információk felhasználásával a Bizottság a tagállamokkal együttműködve minden évben előzetes tervet dolgoz ki a Közösségnek a rendszerben való részvételéről, és azt elküldi az ICCAT titkárságának és a tagállamoknak.30. cikkNemzeti megfigyelő program132.  Minden tagállam gondoskodik a 15 méternél hosszabb, kékúszójú tonhalra aktívan halászó halászhajói megfigyelési programban való részvételéről, amely legalább a következőkre terjed ki:a) az aktív halászatot folytató, 15 méter és 24 méter közötti erszényes kerítőhálós halászhajóik 20 %-a;b) az aktív halászatot folytató nyílt tengeri vonóhálós halászhajóik 20 %-a;c) az aktív halászatot folytató horogsoros halászhajóik 20 %-a;d) az aktív halászatot folytató, csalit használó halászhajóik 20 %-a;e) a tonhalcsapdák begyűjtését végző hajók 100 %-a.133.  A 31. cikkben említett regionális megfigyelő programnak az ICCAT által történő tényleges végrehajtásáig minden tagállam gondoskodik a következőkről:a) az aktív halászatot folytató, 24 méternél hosszabb erszényes kerítőhálós halászhajók legalább 20 %-ának a megfigyelési programban való részvételéről;b) közös halászati műveletek esetében megfigyelő jelenlétéről a halászati művelet során.134.  A megfigyelők feladata elsősorban a következőkre terjed ki:a) annak vizsgálata, hogy a halászhajó megfelel-e ennek a rendeletnek;b) a halászati tevékenységekre vonatkozó információk rögzítése és jelentése, amely többek között a következőkre terjed ki:i. fogásmennyiség (beleértve a járulékos fogásokat is), amely fajonkénti bontásban feltünteti a hajó fedélzetén tartott mennyiséget, illetve az élve vagy elpusztult állapotban visszadobott mennyiséget;ii. a fogás helyszíne a földrajzi hosszúság és szélesség megjelölésével;iii. az ICCAT különböző halászeszközökről szóló kézikönyvében meghatározottaknak megfelelően a halászati erőkifejtés számszerűsítése (pl. hálókivetések száma, horgok száma stb.);iv. a fogás dátuma;c) a fogások megfigyelése és mennyiségi becslése, valamint a hajónaplóba bejegyzett adatok ellenőrzése;d) az ICCAT védelmi intézkedéseit esetlegesen megsértő halászati tevékenységet folytató hajók megfigyelése és feljegyzése.A megfigyelő mindezek mellett az ICCAT felkérésére tudományos munkát is végez az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságától kapott utasítások alapján, többek között begyűjti az ICCAT által meghatározott, a Task II. programmal kapcsolatos adatokat.135.  A megfigyelőkkel kapcsolatos előírások végrehajtása során a tagállamok:a) gondoskodnak a reprezentatív időbeli és térbeli eloszlásról annak biztosítása érdekében, hogy a Bizottság a fogásokkal, az erőkifejtéssel és egyéb tudományos és gazdálkodási vonatkozásokkal kapcsolatban megfelelő és helyes adatokat és információkat kapjon, tekintetbe véve flották és a folytatott halászat jellegét;b) megbízható adatgyűjtési protokollokat biztosítanak;c) biztosítják, hogy a megfigyelők munkába állásuk előtt megfelelő képzésben részesüljenek és megszerezzék a szükséges jóváhagyást;d) a megvalósíthatóság határain belül biztosítják, hogy a megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászati tevékenységet a lehető legkisebb mértékben zavarják.136.  A 31. cikkben említett regionális megfigyelő programnak az ICCAT által történő tényleges végrehajtásáig minden olyan tagállam, amelynek joghatósága alá kékúszójú tonhalat hizlaló vagy tenyésztő gazdaság tartozik, biztosítja megfigyelő jelenlétét a kékúszójú tonhalak valamennyi ketrecbe helyezésénél és a halak gazdaságból történő begyűjtése során.31. cikkAz ICCAT regionális megfigyelő programja137.  Minden tagállam gondoskodik arról, hogy a következő hajókon jelen legyen egy ICCAT-megfigyelő:a) valamennyi 24 méternél hosszabb erszényes kerítőhálós halászhajó a teljes halászati idény során;b) a közös halászati műveletben részt vevő valamennyi erszényes kerítőhálós halászhajó, függetlenül a hajók méretétől. Az ICCAT-megfigyelőnek jelen kell lennie a halászati művelet során.Az regionális ICCAT-megfigyelő nélküli 24 méternél hosszabb erszényes kerítőhálós halászhajók nem kaphatnak engedélyt a kékúszójú tonhalra irányuló halászatban vagy ezzel összefüggő egyéb tevékenységben való részvételre.138.  Minden olyan tagállam, amelynek joghatósága alá kékúszójú tonhalakat hizlaló vagy tenyésztő gazdaság tartozik, biztosítja egy ICCAT-megfigyelő jelenlétét a kékúszójú tonhalak valamennyi ketrecbe helyezésénél és a halak gazdaságból történő begyűjtése során.Az ICCAT-megfigyelők feladata elsősorban a következőkre terjed ki:a) annak megfigyelése, hogy a halgazdaságban folytatott tevékenységek megfelelnek-e az 1936/2001/EK rendelet 4a., 4b. és 4c. cikkének;b) a 24. cikkben említett ketrecbe helyezésről szóló jelentés hitelesítése;c) az ICCAT felkérésére tudományos munkák – többek között mintagyűjtés – elvégzése az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságának utasításai alapján.d) az ICCAT-megfigyelőknek engedélyezni kell a hajókra való feljutást, a halgazdaságok alkalmazottaival való kapcsolattartást, valamint hozzáférést kell számukra biztosítani a halászeszközökhöz, a ketrecekhez és a berendezésekhez;e) A VII. melléklet 4. pontjában előírt feladataik végrehajtása érdekében az ICCAT-megfigyelők kérésre hozzáférhetnek a következő berendezésekhez is, amennyiben ilyenek találhatók azon a hajón, amelyre kijelölték őket:i. műholdas navigációs berendezés;ii. használatban lévő radarképernyő;iii. elektronikus kommunikációs eszközök;f) Az ICCAT-megfigyelőknek a tisztekkel azonos szállást kell biztosítani, beleértve elhelyezést, élelmezést és megfelelő szaniter helyiségeket;g) Az ICCAT-megfigyelőknek megfelelő helyet kell biztosítani a parancsnoki hídon vagy a kormányos fülkében az adminisztratív munka elvégzésére, valamint a fedélzeten a megfigyelői feladatok ellátására; valaminth) A lobogó szerinti tagállamok biztosítják, hogy a kapitányok, a legénység, a gazdaságok tulajdonosai és a hajótulajdonosok ne akadályozzák, fenyegessék, zavarják, befolyásolják, vesztegessék meg vagy kíséreljék meg megvesztegetni az ICCAT-megfigyelőt kötelessége teljesítése közben.139.  Az ICCAT-megfigyelők tevékenységeinek valamennyi költségét a tagállamok viselik. A tagállamok e költségeket teljesen vagy részben a gazdaságok üzemeltetőire vagy az erszényes kerítőhálós hajók tulajdonosaira háríthatják.140.  A VII. mellékletben meghatározottak szerinti ICCAT regionális megfigyelő programot alkalmazni kell a Közösségben.32. cikkA videofelvételekhez való hozzáférésMinden tagállam gondoskodik arról, hogy a halászhajóiról, illetve a gazdaságairól készült videofelvételeket, beleértve az áthelyezési és a ketrecbe helyezési műveletekről készült felvételeket is, az ICCAT ellenőrei és megfigyelői megtekinthessék.Minden olyan tagállam, amelynek joghatósága alá kékúszójútonhal-gazdaság tartozik, gondoskodik arról, hogy a halászhajóiról, illetve a gazdaságairól készült videofelvételeket, beleértve az áthelyezési és ketrecbe helyezési műveletekről készült felvételeket is, a Közösség ellenőrei és megfigyelői megtekinthessék.33. cikkVégrehajtás141.  A tagállamok végrehajtási intézkedéseket hoznak a lobogójuk alatt közlekedő azon hajók tekintetében, amelyek esetében saját nemzeti jogszabályaik alapján megállapítást nyert, hogy nem felelnek meg a 4., 6., 8., 17., 18., 19., 20. és 23. cikk rendelkezéseinek. Az említett intézkedések – a szabálysértés súlyosságától függően és a nemzeti jogszabályoknak megfelelően – magukban foglalhatják különösen a következőket:a) pénzbírság;b) a tiltott halászeszköz és fogás lefoglalása;c) a hajó lefoglalása;d) a halászati engedély felfüggesztése vagy visszavonása;e) adott esetben a halászati kvóta csökkentése vagy visszavonása.142.  Minden olyan tagállam, amelynek joghatósága alá egy adott kékúszójútonhal-gazdaság tartozik, végrehajtási intézkedéseket hoz a gazdasággal szemben, amennyiben arról – saját nemzeti jogszabályainak megfelelően – megállapította, hogy nem felel meg e rendelet 24. cikkének és 31. cikke (2) bekezdésének, valamint az 1936/2001/EK rendelet 4a., 4b. és 4c. cikkének. Az említett intézkedések – a szabálysértés súlyosságától függően és a nemzeti jogszabályoknak megfelelően – magukban foglalhatják különösen a következőket:a) pénzbírság;b) a gazdaság törlése a hizlaló halgazdaságok nyilvántartásából vagy nyilvántartásának felfüggesztése;c) bizonyos mennyiségű kékúszójú tonhal ketrecbe helyezésének vagy forgalomba hozatalának tilalma.34. cikkPiaci intézkedések143.  Tilos az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójú tonhal közösségi kereskedelme, kirakodása, behozatala, kivitele, halketrecben történő hizlalása vagy tenyésztése, újrakivitele és átrakodása, amennyiben e tevékenységeket nem kíséri az e rendeletben előírt pontos, teljes körű és hitelesített dokumentáció.144.  Tilos minden olyan halászhajó által az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren fogott kékúszójú tonhal közösségi kereskedelme, behozatala, kirakodása, halketrecben történő hizlalása vagy tenyésztése, feldolgozása, kivitele, újrakivitele és átrakodása, amely hajó lobogó szerinti állama nem rendelkezik kvótával, fogási korlátozással vagy halászati erőkifejtési részesedéssel az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójú tonhal halászatára az ICCAT gazdálkodási és védelmi intézkedési alapján, illetve amely lobogó szerinti állam halászati lehetőségei, vagy a 4. cikkben említett egyéni kvótái kimerültek. Az ICCAT titkárságától kapott információk alapján a Bizottság valamennyi tagállamot tájékoztatja arról, ha valamely szerződő fél kvótája kimerült.145.  Tilos minden olyan hizlaló vagy tenyésztő kékúszójútonhal-gazdaságból származó hal közösségi kereskedelme, behozatala, kirakodása, feldolgozása és kivitele, amely nem felel meg a kékúszójútonhal-gazdaságokról szóló [06-07] sz. ICCAT-ajánlásnak.35. cikkÁtváltási együtthatókAz ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottsága által elfogadott átváltási együtthatók alkalmazandók a feldolgozott kékúszójú tonhalnak megfelelő kerekített tömeg kiszámításához.36. cikkA hizlalt vagy tenyésztett tonhalhoz megállapított növekedési tényezőkA tagállamok a ketrecben hizlalt vagy tenyésztett kékúszójú tonhalra alkalmazandó növekedési tényezőket állapítanak meg és 2009. szeptember 15-ig tájékoztatják a Bizottságot az alkalmazott tényezőkről és módszerről. A Bizottság ezeket az információkat továbbítja az ICCAT titkárságának és az ICCAT kutatási és statisztikai állandó bizottságának.37. cikkÉrtékelésA tagállamok minden év szeptember 15-ig részletes jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a rendelet végrehajtásáról. A Bizottság minden év október 15-ig részletes jelentést juttat el az ICCAT titkárságának az ICCAT [08-05]. számú ajánlásának végrehajtásáról.38. cikkFinanszírozásA kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási terv a 2371/2002/EK rendelet 5. cikke szerinti helyreállítási tervnek tekintendő.VI. FEJEZETZÁRÓ RENDELKEZÉSEK39. cikkHatályon kívül helyezés146.  Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra vonatkozó többéves helyreállítási terv létrehozásáról és az 520/2007/EK rendelet módosításáról szóló 1559/2007/EK rendelet[11] hatályát veszti.147.  A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat az e rendeletre való hivatkozásoknak kell tekinteni a IX. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban.40. cikkA 43/2009/EK rendelet módosításaA 43/2009/EK rendelet[12] 92. és 93. cikkét el kell hagyni.41. cikkHatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-éna Tanács részérőlaz elnökI. MELLÉKLETAz Atlanti-óceán keleti részén csalival és pergetett horogsorral halászó hajókra, az Adriai-tengeren tenyésztés céljából kékúszójú tonhalra halászó hajókra és a Földközi-tengeren friss halra halászó, part menti kisüzemi, csalival vagy horogsorral halászó, illetve kézi horogsoros halászhajókra alkalmazandó további különleges feltételek1. a) Minden tagállam biztosítja, hogy azokról a halászhajókról, amelyek számára különleges halászati engedélyt állított ki, jegyzéket készít, amelyben a 26/2004/EK bizottsági rendelet I. mellékletében meghatározottak szerint feltünteti a hajók nevét és közösségi flotta-nyilvántartási számát. A tagállamok csak abban az esetben állítják ki a különleges halászati engedélyt, ha a hajót előzőleg bejegyezték a kékúszójú tonhalra irányuló aktív halászatra jogosult halászhajókra vonatkozó ICCAT-nyilvántartásba.b) a tagállamok minden év január 15-ig számítógép által olvasható formában elküldik a Bizottság számára az a) pontban említett jegyzéket, és annak minden, később módosított változatát.c) Az egyes további változtatásokat nem kell elfogadni, kivéve, ha egy bejelentett halászhajó elfogadható működési okok miatt vagy vis maior következtében nem képes a részvételre. Ilyen esetben az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot, és megadja az alábbiakat:i. az e melléklet 3. pontjában említett, helyettesítésre szánt halászhajó minden részletre kiterjedő adatait;ii. a helyettesítést indokoló okok részletes leírását, valamint a vonatkozó bizonyítékokat és igazolásokat.A Bizottság a módosításokat haladéktalanul továbbítja a ICCAT titkárságának.2. a) Az 1. pontban említett halászhajók számára a halászott kékúszójú tonhal bármely mennyiségének kirakodása és/vagy átrakodása a tagállamok vagy a szerződő felek által kijelölt kikötőkön kívül más helyen tilos.b) A tagállamok egy kirakodásra használt helyet vagy egy parthoz közeli helyet jelölnek ki (kijelölt kikötők), ahol engedélyezik a kékúszójú tonhal kirakodását vagy átrakodását.c) Ahhoz, hogy egy kikötő kijelölt kikötő lehessen, a kikötő szerinti tagállamnak meg kell határoznia a kirakodásra engedélyezett időpontokat és helyeket. A kikötő szerinti tagállamnak teljes körű ellenőrzést kell biztosítania minden kirakodásra kijelölt időpontban és helyszínen.d) A tagállamok legkésőbb minden év február 15-ig elküldik a Bizottság számára a kijelölt kikötők jegyzékét. A Bizottság ezeket az információkat minden év március 1-je előtt megküldi az ICCAT titkárságának.3. A 2847/93/EGK rendelet 7. cikkének rendelkezéseitől eltérve, a hivatkozott cikk (1) és (2) bekezdésében említett közösségi halászhajó kapitánya vagy annak képviselője a kikötőbe érkezés várható időpontja előtt legalább négy órával értesíti a használni kívánt kikötő vagy kirakodóhely szerinti tagállam (ideértve a lobogó szerinti tagállamot is) vagy a szerződő fél illetékes hatóságát a következőkről:a) az érkezés várható időpontja;b) a fedélzeten tárolt kékúszójú tonhal becsült mennyisége;c) arra az övezetre vonatkozó információ, ahol a fogás történt.Minden tagállam gondoskodik arról, hogy valamennyi kirakodás során kikötői ellenőrzésre kerüljön sor.4. Minden tagállam bevezeti a fogási jelentések rendszerét, amely biztosítja a halászhajók által használt kvóták hatékony nyomon követését. Minden tagállam kikötői hatóságai megőriznek minden, a folyó évre vonatkozó előzetes értesítést.5. A halászhajó kapitánya gondoskodik arról, hogy a kijelölt kikötőkben kirakodott kékúszójú tonhal teljes mennyiségét az első értékesítés előtt vagy a kirakodás szerinti kikötőből való elszállítás előtt lemérjék.6. A kékúszójútonhal-fogások, az értékesítési módszerektől függetlenül, nem hozhatók forgalomba a végső fogyasztók számára elérhető kiskereskedelmi piacon, kivéve, ha azokon megfelelő jelöléssel és címkézéssel jelzik a következőket:a) a faj, a használt halászeszköz;b) a fogás helye és napja.7. Azok a tagállamok, amelyek csalival halászó hajói, horogsorral halászó hajói, kézi horogsoros hajói és pergetett horogsorral halászó hajói jogosultak a kékúszójú tonhalra irányuló halászatra, farokcímke használatot vezetnek be a következők szerint:a) a farokcímkéket közvetlenül a kirakodás után kell elhelyezni valamennyi kékúszójútonhal-egyeden;b) a farokcímkék egyedi azonosító számmal rendelkeznek, amelyeket be kell vezetni a kékúszójú tonhalra vonatkozó statisztikákba, és minden tonhalat tartalmazó csomag külsején fel kell tüntetni.II. MELLÉKLETA hajónapló jellemzőiA hajónaplóval kapcsolatos általános alapkövetelmények1. A hajónapló oldalait számozni kell;2. A hajónaplót minden nap (éjfélig) vagy minden kikötőbe érkezés előtt ki kell tölteni.3. A hajónaplót tengeren végzett ellenőrzés során ki kell tölteni;4. Az egyes oldalak egy másolatának a hajónaplóban kell maradnia;5. A hajónaplót egy műveleti évnek megfelelő időtartamig kell a fedélzeten tartani.A hajónapló tartalmára vonatkozó alapkövetelmények1. A kapitány neve és címe;2. A kihajózások napja és az indulási kikötő, az érkezések napja és az érkezési kikötő;3. A hajó neve, lajstromozási száma, ICCAT-száma és (adott esetben) IMO-száma. Közös halászati művelet esetén a műveletben részt vevő valamennyi hajó neve, lajstromozási száma, ICCAT-száma és (adott esetben) IMO-száma;4. Halászeszközök:a) FAO-típuskód;b) méret (hossz, szembőség, horgok száma …);5. A halászati út minden napján (legalább) egy sor bejegyzés a tengeren végzett műveletekről, a következők feltüntetésével:a) tevékenység (halászat, hajózás …);b) földrajzi helymeghatározás: pontos napi helymeghatározás (fokban és percben), minden halászati művelet esetén vagy délben, ha az adott napon semmiféle halászati tevékenységet nem folytattak;c) fogások feljegyzése:6. A fajok meghatározása:a) FAO-kód szerint;b) kerekített tömeg kg-ban naponta;7. A kapitány aláírása;8. A megfigyelő aláírása (adott esetben);9. Súlymérési módszerek: becslés, mérlegelés a fedélzeten;10. A hajónaplót a halak élősúlya szerint kell vezetni, és fel kell tüntetni az értékeléskor használt átváltási együtthatókat.A kirakodás, átrakodás/áthelyezés esetén bejegyzendő alapvető információk:1. a kirakodás/átrakodás/áthelyezés napja és a kikötő;2. termékek:a) kiszerelés;b) a halak vagy ládák száma és kg-ban megadott mennyisége;3. a hajó kapitányának vagy a hajózási ügynöknek az aláírása.III. MELLÉKLETICCAT ÁTHELYEZÉSI/ÁTRAKODÁSI NYILATKOZATNyomtatvány számaVontató-/szállítóhajó A hajó neve és rádióhívó jele: Lobogó: A lobogó szerinti állam által kiadott engedély száma: Nemzeti nyilvántartási szám: ICCAT nyilvántartási szám: IMO-szám: | Halászhajó A hajó neve és rádióhívó jele: Lobogó: A lobogó szerinti állam által kiadott engedély száma: Nemzeti nyilvántartási szám: ICCAT nyilvántartási szám: Külső azonosító jelek: A halászati hajónapló lapjainak száma: | Rendeltetési hely szerinti gazdaság Név ICCAT nyilvántartási szám: | Csapda Név ICCAT nyilvántartási szám: |Lobogó | ICCAT-szám | Hajó neve | Jelentés kezdődátuma | Jelentés záródátuma | Milyen időtartamra vonatkozik a jelentés (napok) | Fogás dátuma | A kifogott mennyiség | Közös halászati művelet esetén a hajónak tulajdonított fogásmennyiség tömege (kg) |Feljegyzés kezdete | SR | K | Rendszeradat; a feljegyzés kezdetét jelzi |Cím | AD | K | Char*3 | ISO-3166 Cím | Üzenetadat; úti cél; „EEC” a Bizottság esetében |Küldő | FR | K | Char*3 | ISO-3166 Cím | Üzenetadat; az üzenetet továbbító szerződő fél ISO-3 kódja |Sorozatszám | SQ | V | Num*6 | NNNNNN | Üzenetadat; üzenet sorszáma az adott évben |Üzenettípus | TM | K | Char*3 | Kód | Üzenetadat; üzenet típusa, a „POS” azaz az aktuális helyzetről szóló jelentést / üzenetet a hajómegfigyelési rendszeren keresztül, vagy a műholdas rendszer meghibásodása esetén más módon kell továbbítani |Rádióhívójel | RC | V1 | Char*7 | IRCS-kód | Hajólajstromozási adat; a hajó neve |Út sorszáma | TN | V | Num*3 | NNN | Tevékenységadat; a halászati út sorszáma az adott évben |Hajó neve | NA | V | Char*30 | Hajólajstromozási adat; a hajó neve |A szerződő fél belső referenciaszáma | IR | V1 | Char*12 | ISO-3166 + Kód | Hajólajstromozási adat. a szerződő fél hajójának egyedi sorszáma az ISO-3 lobogó szerinti állam kódját követő kódként (közösségi flotta-nyilvántartási szám) |Külső lajstromozási szám | XR | V1 | Char*14 | A hajó oldalán feltüntetett szám vagy IMO-szám, amennyiben nincs a hajó oldalán feltüntetett szám |Földrajzi szélesség (tizedes pontossággal) | LT | K | Char*7 | +/-DD.ddd | Tevékenységadat; helyzet az adás időpontjában |Földrajzi hosszúság (tizedes pontossággal) | LG | K | Char*8 | +/-DDD.ddd | Tevékenységadat; helyzet az adás időpontjában |Irány | CO | K | Char*3 | 360°-os skála | A hajó iránya |Sebesség | SP | K | Char*3 | Csomó * 10 | A hajó sebessége |Szöveges megjegyzések | MS | V | Char*255 | Riasztások vagy események | Értesítés riasztásokról vagy eseményekről |Dátum | DA | K | Num*8 | ÉÉÉÉHHNN | Üzenetadat; az adás dátuma |Időpont | TI | K | Num*4 | ÓÓPP | Üzenetadat; az adás időpontja |Feljegyzés vége | ER | K | Rendszeradat; a feljegyzés végét jelzi |1 Az RC, IR vagy XR mezőkódok közül legalább egy kötelező.Példa a tesztelés alatt lévő „Trackwell protocol”-on keresztül küldött üzenetre (httpsgwt)https://fides.ec.europa.eu/httpsgwt.index.php?application=CYP&method=send&message=//SR//AD/EEC//FR/CYP//SQ/28285//TM/POS//RC/ZWXS//TN/001//NA/LA GROSSE POULE//IR/CYP000000123//XR/ZZ-0604//LT/+47.612//LG/-47.528//CO/280//SP/23//MS/SWITCHING on VMS//DA/20080307//TI//ER//IX. MELLÉKLETMegfelelési táblázatAz 1559/2007/EK rendelet | E rendelet |1. cikk | 1. cikk |2. cikk | 2. cikk |3. cikk |4. cikk | 4. cikk |5. cikk | 7. cikk |6. cikk | 8. cikk |7. cikk | 9. cikk |8. cikk | 10. cikk |9. cikk | 11. cikk |10. cikk | 12. cikk |11. cikk | 13. cikk |12. cikk | 14. cikk |13. cikk | 15. cikk |14. cikk | 17. cikk |15. cikk | 18. cikk |16. cikk | 19. cikk |17. cikk | 20. cikk |18. cikk | 21. cikk |19. cikk | 23. cikk |20. cikk | 24. cikk |21. cikk | 26. cikk |22. cikk | 27. cikk |23. cikk | 28. cikk |24. cikk | 29. cikk |25. cikk | 30. cikk |26. cikk | 33. cikk |27. cikk | 34. cikk |28. cikk | 35. cikk |29. cikk | 38. cikk |[1] HL L 358., 2002.12.31., 59. o. A 865/2007/EK rendelettel (HL L 192., 2007.7.24., 1. o.) módosított rendelet.[2] HL C […]., […]., […]. o.[3] HL C […]., […]., […]. o.[4] HL L 162., 1986.6.18., 33. o.[5] HL L 340., 2007.12.22., 8. o.[6] HL L 5., 2004.1.9., 25. o. Az 1799/2006/EK rendelettel (HL L 341., 2006.12.7., 26. o.) módosított rendelet.[7] HL L 263., 2001.10.3., 1. o. A 869/2004/EK rendelettel (HL L 162., 2004.4.30., 8. o.) módosított rendelet.[8] HL L 5., 2004.1.9., 25. o. Az 1799/2006/EK rendelettel (HL L 341., 2006.12.7., 26. o.) módosított rendelet.[9] HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb az 1098/2007/EK rendelettel (HL L 248., 2007.9.22., 1. o.) módosított rendelet.[10] HL L 333., 2003.12.20. 17. o.[11] HL L 340., 2007.12.22., 8. o.[12] HL L 22., 2009.1.26., 1. o.[13] A kapitány a hajó irányításáért felelős személy.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52010PC0065

Javaslat: az Európai parlament és a tanács rendelete a tengeri áru- és személyszállításban használt statisztikai adatszolgáltatásról szóló 2009/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról  /* COM/2010/0065 végleges - COD 2010/0041 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.3.8.COM(2010)65 végleges2010/0041 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa tengeri áru- és személyszállításban használt statisztikai adatszolgáltatásról szóló 2009/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról  2010/0041 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa tengeri áru- és személyszállításban használt statisztikai adatszolgáltatásról szóló 2009/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról(EGT-vonatkozású szöveg)INDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |110 | A javaslat okai és céljai Az európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslat a 2009/42/EK irányelv módosítására irányul, célja, hogy kötelezővé tegye az árutípusonként történő adatgyűjtést a tengeri szállítási statisztikákban. Az árutípusonként történő adatgyűjtés kötelező a közúti[1], a vasúti[2] és a belvízi[3] európai szállítási statisztikák esetében. Valamennyi szállítási móddal kapcsolatos európai statisztikát egységes fogalmak és szabványok szerint kell gyűjteni, azzal a céllal, hogy megvalósuljon a szállítási módok közötti lehető legjobb összehasonlíthatóság. Konkrétan az árutípusonként és az összes szállítási mód szerint gyűjtött, teljes körű és homogén statisztikákkal olyan általános keret állna rendelkezésre, amely alkalmas a komodalitást, azaz az egyazon szállítási láncon belül a különböző szállítási módok optimális kombinálásának lehetőségét, és az áruszállítási logisztika modernizálását előtérbe helyező szakpolitika támogatására és nyomon követésére[4]. |120 | Általános háttér A statisztikai adatok előállításához szükséges tevékenységek lehető legnagyobb fokú egyszerűsítésére vonatkozó javaslatok kidolgozása, és ezzel egyidejűleg a végterméknek a jelenlegi és az előrelátható felhasználói igényekkel való összhangban tartása érdekében sor került a tengeri áru- és személyszállításra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatásra vonatkozó uniós jogszabályok alapján gyűjtött adatok és a terjesztési politika uniós szintű technikai elemzésére. Az elemzés során felmerült, hogy hatékonyabbá lehetne tenni a tengeri áru- és személyszállításra vonatkozó statisztikai adatszolgáltatásra fordított erőforrások felhasználását azáltal, hogy a tevékenységeket a felhasználók által kevésbé fontosnak tartott területekről (személyszállítási és hajóforgalmi statisztikák) a fontosabbnak ítélt területekre (áruszállításra vonatkozó statisztikák) összpontosítanák. Az elemzés eredményeképpen a Bizottság a közelmúltban egyszerűsítéseket vezetett be[5] a főbb európai kikötők által bonyolított személyszállításra és hajóforgalomra vonatkozó statisztikák tekintetében. A technikai elemzés egy része annak lehetőségeivel és feltételeivel foglalkozott, hogy miként lehetne kötelezővé tenni az árutípusonkénti adatgyűjtést (B1 adatkészlet). A tengeri áru- és személyszállításban használt statisztikai adatszolgáltatásról szóló 2009/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[6] VIII. mellékletének második bekezdése értelmében a B1 adatkészlet („Tengeri szállítás a fő európai kikötőkben, a kikötők, a rakomány típusa, az áru típusa és a reláció szerint”) összegyűjtésének feltételeit a Tanács a Bizottság javaslatára dönti el a tengeri áru- és személyszállításban használt statisztikai adatszolgáltatásról szóló, 1995. december 8-i 95/64/EK irányelv[7] 10. cikke szerint előírt hároméves átmeneti időszak során végzett kísérleti tanulmány eredményeinek, valamint a megvalósíthatóság, illetve ezen információk összegyűjtéséből fakadóan a tagállamoknál és az adatszolgáltatóknál jelentkező költségek figyelembevételével. A tengeri áru- és személyszállításban használt statisztikai adatszolgáltatásról szóló 95/64/EK tanácsi irányelv alapján végzett munka tapasztalatairól szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett bizottsági jelentés[8] szerint a részletes adatok gyűjtése megvalósíthatónak és elfogadható költségűnek tűnik az ömlesztett és a félig ömlesztett rakomány esetében; ugyanakkor komoly nehézségek merültek fel a konténerekre és a fel- és legördülő forgalomra vonatkozó adatok összeállítása tekintetében. A jelentés szerint körültekintően meg kell vizsgálni a 95/64/EK irányelvnek a 10. cikk (2) bekezdésében felsorolt további információelemekre való kiterjesztésének lehetőségét, amire csak azt követően kerülhet sor, ha több tapasztalat áll már rendelkezésre a meglévő változók gyűjtésével kapcsolatban, és a jelenlegi rendszer kellőképpen kiforrott. Az árukra vonatkozó információkkal kapcsolatban tekintettel kell lenni az NST/R (A szállítási statisztika standard áruosztályozási rendszere, felülvizsgálva 1967-ben) esetleges felülvizsgálataira. A meglévő adatgyűjtési rendszer – a 2005. március 4-i 2005/366/EK bizottsági határozattal[9] bevezetett módosításokkal és az Európai Unió 2004-es[10] és 2007-es kibővítésével[11] szükségessé váló földrajzi kiterjesztéssel együtt – kiforrottnak tekinthető. Az Eurostat részére az irányelv alapján adatot szolgáltató tagállamok jelentős része a B1 adatkészletet rendszeresen önkéntes alapon készítette el az Eurostat számára az NST/R osztályozás szerint. Az NST/R osztályozás szerinti, árutípusonkénti adatgyűjtéssel kapcsolatos legsúlyosabb, a fent említett jelentésben nevesített problémák az NST 2007[12] (A szállítási statisztika standard áruosztályozási rendszere, 2007) – azaz a tengeri, közúti, vasúti és belvízi szállításban a 2008-as referenciaévtől kezdődően, a 2008-as adatokra vonatkozóan is egységesen alkalmazott osztályozás – bevezetésével megoldódtak[13]. A B1 adatkészletet már gyűjtő tagállamok esetében az adatoknak az NST 2007 szerinti összeállításához a nemzeti statisztikai hatóságoknak újra kell majd osztályozniuk a már rendelkezésre álló információkat, ami semmilyen többletterhet nem jelent az adatszolgáltatók számára; a módszer megegyezik a közúti, a vasúti és a belvízi szállítási statisztikák esetében alkalmazottal. A többi tagállam esetében – néhány kivételtől eltekintve – a nemzeti statisztikai hatóságok birtokában lévő információk felhasználásával már össze kellene tudni állítani a B1 adatkészletet. Az esetek túlnyomó többségében a B1 adatkészlet összegyűjtése semmilyen többletterhet nem fog jelenteni az adatszolgáltatók számára. Végezetül megállapodás született arról, hogy a B1 adatkészletet 2011-től kezdődően kell a Bizottság (Eurostat) részére megküldeni, így megfelelő hosszúságú időszak áll a tagállamok rendelkezésére, amely alatt az önkéntes adatszolgáltatás felhasználható lesz a szükséges tesztek és kiigazítások elvégzésére. |130 | Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A hatályos jogszabály is tartalmaz rendelkezéseket (a 2009/42/EK irányelv VIII. melléklete, B1 adatkészlet), de az adatszolgáltatás önkéntes alapon történik. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekeltekkel |211 | A tengeri áru- és személyszállításban használt statisztikai adatszolgáltatásra vonatkozó uniós jogszabályok szerinti adatgyűjtési és terjesztési politika technikai elemzésének elvégzésére 2006 elején felállításra került a tengeri szállítási statisztikákkal foglalkozó munkacsoport (Task Force). A munkacsoportban (Task Force) különböző szervezetek (adatszolgáltatók, felhasználók és tengeri szállítási szakértők) képviseltetik magukat az alábbiak szerint: az illetékes nemzeti statisztikai hatóságok (nemzeti statisztikai intézetek, a tagállamok tengeri igazgatási szervei, közlekedési minisztériumok); a Bizottság szolgálatai; az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség; gazdasági szereplők (az Európai Tengeri Kikötők Szervezete – ESPO, az Európai Hajótulajdonosok Egyesülete – ECSA). A munkacsoport munkájának előkészítésére és segítésére az Eurostat 2006-ban egy kérdőívet küldött a tengeri szállítási statisztikák Bizottságon belüli legfontosabb felhasználói, konkrétan az Energiaügyi és Közlekedési Főigazgatóság (DG TREN), a Versenypolitikai Főigazgatóság (DG COMP), a Környezetvédelmi Főigazgatóság (DG ENV), a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság (DG MARE), a Jogérvényesülés, Szabadság és Biztonság Főigazgatósága (DG JLS) és az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság (DG TAXUD) részére. A munkacsoport által kidolgozott javaslatokat ezt követően az európai statisztikai rendszer szokásos keretei között megvitatta a tengeri szállítási statisztikákkal foglalkozó munkacsoport és a szállítási statisztikákkal foglalkozó koordinációs bizottság. Ez az európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat az érdekeltek közötti intenzív egyeztetések tárgyát képezte és olyan szabályozási kezdeményezéseket tartalmazó szabályozási csomag részét képezi, amely összhangban van a Bizottságnak a szabályozás egyszerűsítésére és a jobb szabályozására irányuló politikai megközelítésével[14], és konkrétan az alábbiakkal: az összes érintett áruszállítási módra vonatkozó egységes NST 2007 áruosztályozás létrehozásáról szóló, 2007. november 7-i 1304/2007/EK bizottsági rendelettel[15]; a tengeri áru- és személyszállításban használt statisztikai adatszolgáltatásról szóló, 2009/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról és a személyszállítási és hajóforgalmi statisztikák egyszerűsítéséről szóló, …-i …/…/EU bizottsági határozat tervezetével. A korábban meglévő szabályozást érintően átdolgozták az alaprendeletet[16] és kodifikálták a végrehajtási szabályokat[17]. |Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |225 | A tengeri szállítási statisztikákkal foglalkozó két munkacsoportban (Task Force on Maritime Transport Statistics és Working Group on Maritime Transport Statistics) dolgozó szakértők mindegyike ismerte a meglévő szabályozást, a tengeri szállítási statisztikák gyűjtéséhez és összeállításához alkalmazott nemzeti rendszereket, valamint a tengeri szállítás fejlődésének új tendenciáit. |230 | A hatások és a következmények elemzése 1. lehetőség: (A meglévő szabályozás fenntartása) – Nem lenne lehetséges az árutípusonkénti bontásban készülő tengeri szállítási statisztikák teljes körű és folyamatos előállítása. 2. lehetőség: (A meglévő szabályozás módosítása) – Az árutípusonkénti bontásban készülő tengeri szállítási statisztikák teljes körű és folyamatos előállítása megoldhatóvá válik. Árutípusonként és az összes szállítási mód szerint gyűjtött teljes körű és homogén statisztikákkal olyan általános keret állna rendelkezésre, amely alkalmas a komodalitást, azaz az egyazon szállítási láncon belül a különböző szállítási módok optimális kombinálásának lehetőségét, és az áruszállítási logisztika modernizálását előtérbe helyező szakpolitika támogatására és nyomon követésére. Összességében a javasolt módosítás – további szabályozási kezdeményezésekkel kombinálva – biztosítja, hogy a statisztikai végtermék igazodjon a meglévő és az előrelátható felhasználói igényekhez. A tengeri szállítási statisztikákkal foglalkozó két munkacsoport (Task Force on Maritime Transport Statistics és Working Group on Maritime Transport Statistics) (amelyekben az adatgyűjtésért felelős nemzeti statisztikai hatóságok mindegyike képviselteti magát), valamint a szállítási statisztikák koordinációs bizottsága az indokolás 1. részében kifejtettek szerint felmértre, hogy a javaslat milyen terhet jelent az adatszolgáltatók számára: az esetek túlnyomó többségében a B1 adatkészlet összegyűjtése semmilyen többletterhet nem ró az adatszolgáltatókra. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |305 | A javasolt intézkedés összefoglalása A rendelet az árutípusonkénti bontásban készülő, teljes körű tengeri szállítási statisztikák folyamatos előállításának biztosítására irányul, összhangot teremtve a többi érintett szállítási mód esetében már rendelkezésre álló statisztikákkal. |310 | Jogalap Az európai statisztikák jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 338. cikke. Az Európai Parlament és a Tanács – rendes jogalkotási eljárás keretében – intézkedéseket fogad el statisztikák készítésére vonatkozóan, amennyiben ez az Európai Unió tevékenységeinek ellátásához szükséges. Ez a cikk az európai statisztikák előállítására vonatkozó követelményeket fogalmazza meg, és előírja a pártatlanság, a megbízhatóság, a tárgyilagosság, a tudományos függetlenség, a költséghatékonyság és a statisztikai adatok bizalmas kezelése normáinak való megfelelést. |320 | A szubszidiaritás elve Mivel a javaslat nem tartozik az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe, a szubszidiaritás elve érvényesül. |321 | A javaslat célkitűzései, konkrétan pedig, hogy a tengeri úton szállított árukra vonatkozó európai statisztikák esetében is jöjjön létre olyan közös keret, amely az egyéb szállítási statisztikáknál is használt, árutípusonkénti osztályozás használata mellett biztosítja a közösségi statisztikák rendszerszerű előállítását, nem valósítható meg maradéktalanul a tagállamok önkéntes adatszolgáltatásán keresztül. |324 | A célkitűzéseket uniós jogi aktus alapján könnyebben meg lehet valósítani az Európai Unió szintjén, hiszen kizárólag a Bizottság képes a statisztikai információk szükséges harmonizációját közösségi szinten koordinálni, míg az adatgyűjtést, illetve a tengeri szállításra vonatkozó összehasonlítható statisztikák összeállítását a tagállamok is meg tudják szervezni. Az Európai Unió ezért az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban megfelelő intézkedéseket hozhat. |A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: |331 | Az arányosság elvével összhangban e rendelet a célja eléréséhez szükséges minimumra korlátozódik, és nem lép túl azon. Nem írja elő a tagállamok számára az adatgyűjtési mechanizmusokat, az európai szabályozás mindössze a továbbítandó adatokat határozza meg a harmonizált struktúra és ütemezés biztosítása érdekében. |A jogi aktusok típusának megválasztása |341 | Javasolt aktus: európai parlamenti és tanácsi rendelet. |KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |401 | Az adatgyűjtés nincs új hatással az Európai Unió költségvetésére. |KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK |511 | A javasolt jogi aktus EGT-vonatkozású, ezért ki kell terjeszteni az egész Európai Gazdasági Térségre. |Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa tengeri áru- és személyszállításban használt statisztikai adatszolgáltatásról szóló 2009/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról(EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel a nemzeti parlamenteknek szóló értesítésre,a rendes jogalkotási eljárásnak megfelelően,mivel:1.  A tengeri áru- és személyszállításban használt statisztikai adatszolgáltatásról szóló 2009/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[18] VIII. mellékletének második bekezdése értelmében a B1 adatkészlet („Tengeri szállítás a fő európai kikötőkben, a kikötők, a rakomány típusa, az áru típusa és a reláció szerint”) összegyűjtésének feltételeit a Tanács a Bizottság javaslatára dönti el a tengeri áru- és személyszállításban használt statisztikai adatszolgáltatásról szóló, 1995. december 8-i 95/64/EK irányelv[19] 10. cikke szerint előírt hároméves átmeneti időszak során végzett kísérleti tanulmány eredményeinek figyelembevételével.2.  A 95/64/EK irányelv alapján végzett munka tapasztalatairól szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett bizottsági jelentés szerint[20] a részletes adatok gyűjtése megvalósíthatónak és elfogadható költségűnek tűnik az ömlesztett és a félig ömlesztett rakomány esetében; ugyanakkor komoly nehézségek merülnek fel a konténerekre és a fel- és legördülő forgalomra vonatkozó adatok összeállítása tekintetében. Helyénvaló volt megvizsgálni a 95/64/EK irányelvnek a 10. cikk (2) bekezdésének a) pontjában felsorolt további információelemekre való kiterjesztésének lehetőségét, amire csak azt követően kerülhetett sor, amikor már több tapasztalat állt rendelkezésre a meglévő változók gyűjtésével kapcsolatban, és a jelenlegi rendszer kellőképpen kiforrott. Az árukra vonatkozó információkkal kapcsolatban tekintettel kell lenni az NST/R (A szállítási statisztika standard áruosztályozási rendszere, felülvizsgálva 1967-ben) esetleges felülvizsgálataira.3.  A meglévő adatgyűjtési rendszer – a tengeri áru- és személyszállításban használt statisztikai adatszolgáltatásról szóló 95/64/EK tanácsi irányelv végrehajtásáról és mellékleteinek módosításáról szóló, 2005. március 4-i 2005/366/EK bizottsági határozattal[21] bevezetett módosítások végrehajtásával és az Európai Unió 2004-es és 2007-es kibővítésével szükségessé váló földrajzi kiterjesztéssel együtt – kiforrottnak tekinthető.4.  Az Eurostat részére az irányelv alapján adatot szolgáltató tagállamok jelentős része a B1 adatkészletet rendszeresen önkéntes alapon készítette el az Eurostat számára az NST/R osztályozás szerint.5.  A bizonyos áruszállítási módokra vonatkozó egységes NST 2007 áruosztályozás létrehozása céljából a 95/64/EK tanácsi irányelv, az 1172/98/EK tanácsi rendelet, a 91/2003/EK és az 1365/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2007. november 7-i 1304/2007/EK bizottsági rendelet[22] bevezette az NST 2007-et (A szállítási statisztika standard áruosztályozási rendszere, 2007), mint a tengeren, közúton, vasúton és belvízi úton szállított áruk egységes osztályozási rendszerét. Az osztályozást a 2008-as adatokra vonatkozó 2008-as referenciaévtől kell alkalmazni. Az adatoknak az NST/R osztályozás szerinti árutípusonkénti összeállításával kapcsolatos, a (2) preambulumbekezdésben említett jelentésben szereplő legfőbb problémák az NST 2007 bevezetésével megoldódtak. Következésképp az esetek túlnyomó többségében a B1 adatkészlet összegyűjtése semmilyen többletterhet nem fog jelenteni a adatszolgáltatók számára.6.  Az árutípusonként történő adatgyűjtés kötelező a közúti[23], a vasúti[24] és a belvízi[25] európai szállítási statisztikák esetében, a tengeri szállítás esetében viszont önkéntes. A szállítási módok közötti lehető legjobb összehasonlíthatóság biztosítása érdekében valamennyi szállítási móddal kapcsolatos európai statisztikát egységes fogalmak és szabványok szerint kell gyűjteni.7.  A B1 adatkészlet elküldése a Bizottság (Eurostat) részére 2011-től válik kötelezővé; ez megfelelő hosszúságú időszakot hagy a tagállamoknak, amely alatt az önkéntes adatszolgáltatás felhasználható lesz a szükséges tesztek és kiigazítások elvégzésére.8.  A 2009/42/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 2009/42/EK irányelv VIII. mellékletének második bekezdését el kell hagyni.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.E rendelet alkalmazásában az első referenciaév 2011, amely a 2011-es adatokat fedi le.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök [1] A közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. május 25-i 1172/98/EK tanácsi rendelet (HL L 163., 1998.6.6., 1. o.)[2] A vasúti közlekedés statisztikájáról szóló, 2002. december 16-i 91/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 14., 2003.1.21., 1. o.)[3] A belvízi áruszállítással kapcsolatos statisztikákról szóló, 2006. szeptember 6-i 1365/2006/EK európai parlament és tanácsi rendelet (HL L 264., 2006.9.25., 1. o.)[4] A Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek: Tartsuk mozgásban Európát! – Fenntartható mobilitás kontinensünk számára Az Európai Bizottság 2001. évi közlekedéspolitikai fehér könyvének félidei felülvizsgálata COM(2006) 314 végleges, 2006.6.22.[5] A tengeri áru- és személyszállításban használt statisztikai adatszolgáltatásról szóló 2009/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló …/…./EU bizottsági határozat (HL ….)[6] HL L 141., .2009.6.6., 29. o.[7] HL L 320., 1995.12.30., 25. o. A 95/64/EK irányelvet a 2009/42/EK irányelv hatályon kívül helyezte.[8] COM(2001) 93., 2001.2.20.[9] HL L 123., 2005.5.17., 1. o.[10] A Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány (HL L 236., 2003.9.23., 573. o.).[11] A Bizottság 1792/2006/EK rendelete (2006. október 23.) Bulgária és Románia csatlakozása következtében az áruk szabad áramlására, a személyek szabad mozgására, a versenypolitikára, a mezőgazdaságra (állat- és növény-egészségügyi jogszabályok), a halászatra, a közlekedéspolitikára, az adózásra, a statisztikára, a foglalkoztatásra és szociálpolitikára, a környezetvédelemre, a vámunióra és a külkapcsolatokra vonatkozó egyes rendeletek és határozatok kiigazításáról (HL L 362., 2006.12.20., 53. o.)[12] Az irányelv III. melléklete.[13] A 2007. november 7-i 1304/2007/EK bizottsági rendelet (HL L 290., 2007.11.8., 14. o.)[14] COM(2006) 689; COM(2006) 693; COM(2007) 23; COM(2008) 35; COM(2009) 28.[15] HL L 290., 2007.11.8., 14. o.[16] Az Európai Parlament és a Tanács 2009. május 6-i 2009/42/EK irányelve (HL L 141., 2009.6.6., 29. o.)[17] A Bizottság 2008. október 29-i 2008/861/EK határozata (HL L 306., 2008.11.15., 66. o.)[18] HL L 141., 2009.6.6., 29. o.[19] HL L 320., 1995.12.30., 25. o. A 95/64/EK irányelvet a 2009/42/EK irányelv hatályon kívül helyezte.[20] COM(2001) 93., 2001.2.20.[21] HL L 123., 2005.5.17., 1. o.[22] HL L 290., 2007.11.8., 14. o.[23] A közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. május 25-i 1172/98/EK tanácsi rendelet (HL L 163., 1998.6.6., 1. o.)[24] A vasúti közlekedés statisztikájáról szóló, 2002. december 16-i 91/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 14., 2003.1.21., 1. o.)[25] A belvízi áruszállítással kapcsolatos statisztikákról szóló, 2006. szeptember 6-i 1365/2006/EK európai parlament és tanácsi rendelet (HL L 264., 2006.9.25., 1. o.)