               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.5.25.
            COM(2018) 344 final
            2018/0175(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kanada közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás által létrehozott CETA Vegyes Bizottságban a CETA Vegyes Bizottság és a szakbizottságok eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatosan képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

                  E javaslat tárgya az Unió által a CETA Vegyes Bizottságban a CETA Vegyes Bizottság és szakbizottságai eljárási szabályzatának tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA)

                  Az egyrészről Kanada, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) (a továbbiakban: a megállapodás) célja az Unió közös kereskedelempolitikájának végrehajtása Kanadával szemben, és különösen szabadkereskedelmi térség létrehozása. A megállapodást 2016. október 30-án aláírták
                     1
                  .

                  A megállapodást 2017. szeptember 21. óta ideiglenesen alkalmazzák.

               2.2.A CETA Vegyes Bizottság és a szakbizottságok

                  A megállapodás 26.1. cikke létrehozza a CETA Vegyes Bizottságot, 26.2. cikke pedig a szakbizottságokat. Ezek közé a következők tartoznak: az Árukereskedelmi bizottság, a Mezőgazdasági bizottság, a Borral és szeszes italokkal foglalkozó bizottság, a Gyógyszerekkel foglakozó ágazati vegyes bizottság, a szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottság, a szakmai képesítések kölcsönös elismerésével foglalkozó vegyes bizottság, a vámügyi együttműködési vegyes bizottság, az Egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések közös irányítóbizottsága, a kormányzati beszerzési bizottság, a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó bizottság, a Kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság, a Szabályozási együttműködési fórum és a Földrajzi árujelzőkkel foglalkozó CETA-bizottság.

                  A CETA Vegyes Bizottság és a szakbizottságok tagjai és társelnökei a Felek képviselői. A CETA Vegyes Bizottság társelnöke Kanada külkereskedelmi minisztere és az Európai Bizottság kereskedelemért felelős tagja, vagy a megfelelő meghatalmazottaik. A Felek fogalommeghatározása a megállapodás 1.1. cikkében található, mely szerint „»Felek«: egyrészről az Európai Unió vagy annak tagállamai vagy az Európai Unió és tagállamai – az Európai Unióról szóló szerződésből és az Európai Unió működéséről szóló szerződésből eredő szerinti hatásköreiken belül – (a továbbiakban: az Uniós Fél), másrészről Kanada.”

                  A CETA Vegyes Bizottság és a szakbizottságok felelősek megállapodás vonatkozó területen való végrehajtásáért és alkalmazásáért. A 26.1. cikk (5) bekezdésének h) pontja alapján a CETA Vegyes Bizottság további szakbizottságokat hozhat létre és kétoldalú párbeszédet alakíthat ki, amelyek segítik feladatainak végrehajtását. A CETA Vegyes Bizottság és a szakbizottságok évente egyszer, vagy valamely Fél kérésére üléseznek.

               2.3.A CETA Vegyes Bizottság tervezett jogi aktusa

               A CETA Vegyes Bizottság határozatot tervez elfogadni a CETA Vegyes Bizottság eljárási szabályzatáról (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

                  A tervezett jogi aktus célja a CETA Vegyes Bizottság eljárási szabályzatának elfogadása a megállapodás 26.1. cikke (4) bekezdése d) pontjának megfelelően, mely szerint a CETA Vegyes Bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.

                  A megállapodás 26.2. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a szakbizottságok eljárási szabályzatukat saját hatáskörükben állapítják meg és módosítják. Tekintettel a CETA által létrehozott szakbizottságok nagy számára, javasolt, hogy a szakbizottságokra értelemszerűen a CETA Vegyes Bizottság eljárási szabályzatát alkalmazzák, kivéve, ha a megállapodás 26.2. cikkének (4) bekezdése alapján máshogy határoznak.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Unió által képviselendő álláspont azt célozza, hogy a megállapodás rendelkezéseinek megfelelően elfogadják a CETA Vegyes Bizottság eljárási szabályzatát.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  2
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A CETA Vegyes Bizottságot és a szakbizottságokat az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kanada közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) hozta létre.

               A CETA Vegyes Bizottság által elfogadandó határozat kötelező érvényű lesz, és nem egészíti ki vagy nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a következő területtel kapcsolatos: közös kereskedelempolitika és nemzetközi közlekedés.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés, és különösen annak 91. cikke, 100. cikke (2) bekezdése és 207. cikke (4) bekezdése.

               4.3.Következtetés

                  A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 91. cikke, 100. cikkének (2) bekezdése és 207. cikkének (4) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               A CETA Vegyes Bizottság határozatát várhatóan elfogadását követően hirdetik ki.

               2018/0175 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kanada közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás által létrehozott CETA Vegyes Bizottságban a CETA Vegyes Bizottság és a szakbizottságok eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatosan képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, 100. cikke (2) bekezdésére és 207. cikke (4) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Tanács (EU) 2017/37 határozata
                  3
                rendelkezik az egyrészről Kanada, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) (a továbbiakban: a megállapodás) Európai Unió nevében történő aláírásáról. A megállapodást 2016. október 30-án aláírták.

               (2)A Tanács (EU) 2017/38 határozata
                  4
                rendelkezik a megállapodás ideiglenes alkalmazásáról, ideértve a CETA Vegyes Bizottság és a szakbizottságok létrehozását is. A megállapodást 2017. szeptember 21. óta ideiglenesen alkalmazzák.

               (3)A megállapodás 26.1. cikke (4) bekezdésének d) pontja értelmében a CETA Vegyes Bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.

               (4)A megállapodás 26.2. cikkének (4) bekezdése szerint a szakbizottságok eljárási szabályzatukat saját hatáskörükben állapítják meg és módosítják.

               (5)A CETA Vegyes Bizottság az első ülésén elfogadja saját eljárási szabályzatát, a megállapodás rendelkezéseinek megfelelően.

               (6)Amennyiben az egyes szakbizottságok a 26.2. cikk (4) bekezdése szerint nem határoznak másképpen, ez az eljárási szabályzat alkalmazandó értelemszerűen a szakbizottságokra is.

               (7)Ezért helyénvaló meghatározni az Unió által a CETA Vegyes Bizottságban a CETA Vegyes Bizottság eljárási szabályzatáról szóló csatolt határozattervezete alapján képviselendő álláspontot a megállapodás hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kanada közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) által létrehozott CETA Vegyes Bizottság első ülésén a CETA Vegyes Bizottság és a szakbizottságok eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatosan képviselendő álláspont a CETA Vegyes Bizottság határozatának az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               A CETA Vegyes Bizottság Határozatát annak elfogadását követően közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 11., 2017.1.14., 1. o.

                     (2)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI: EU: C: 2014: 2258, 61–64. pont.

                     (3)

                        HL L 11., 2017.1.14., 1. o.

                     (4)

                        HL L 11., 2017.1.14., 1080. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel,2018.5.25.
            COM(2018) 344 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kanada közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás által létrehozott CETA Vegyes Bizottságban a CETA Vegyes Bizottság és a szakbizottságok eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatosan képviselendő álláspontról

               CSATOLMÁNY

               A CETA VEGYES BIZOTTSÁG
                  […/2018] HATÁROZATA

               (XXX)

               eljárási szabályzatának,
                  valamint a szakbizottságok eljárási szabályzatának elfogadásáról

               A CETA VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kanada közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodásra (CETA), és különösen annak 26.1. cikke (4) bekezdésének d) pontjára és 26.2. cikkének (4) bekezdésére,

               mivel:

               (1)A megállapodás 30.7. cikke (3) bekezdésének megfelelően a megállapodás egyes részeit 2017. szeptember 21-e óta ideiglenesen alkalmazzák;

               (2)A megállapodás 26.1. cikke (4) bekezdésének d) pontja értelmében a CETA Vegyes Bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát;

               (3)A megállapodás 26.2. cikkének (4) bekezdése szerint a szakbizottságok eljárási szabályzatukat saját hatáskörükben állapítják meg és módosítják,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               Elfogadásra kerül a CETA Vegyes Bizottság és szakbizottságainak a mellékletben szereplő eljárási szabályzata.

               Kelt ...-ban/-ben, …-án/-én.

                        a CETA Vegyes Bizottság részéről

                        a társelnökök

               MELLÉKLET

               A CETA VEGYES BIZOTTSÁG ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

               1. szabály

               Összetétel és elnökség

               1.Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Kanada közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) (a továbbiakban: a megállapodás) 26.1. cikke szerint létrejött CETA Vegyes Bizottság a megállapodás 26.1. cikke rendelkezéseinek megfelelően ellátja feladatait, felelős a megállapodás végrehajtásáért és alkalmazásáért, továbbá előmozdítja a megállapodás általános célkitűzéseit.

               2.A megállapodás 26.1. cikke (1) bekezdésének megfelelően a CETA Vegyes Bizottság a megállapodás Feleinek képviselőiből áll; társelnöke Kanada külkereskedelmi minisztere és az Európai Bizottság kereskedelemért felelős tagja. A társelnökök meghatalmazottakkal is képviseltethetik magukat a megállapodás 26.1. cikke (1) bekezdésének megfelelően.

               3.Az eljárási szabályzatokban szereplő „Felek” meghatározása megfelel a megállapodás 1.1. cikkében szereplő meghatározásnak.

               2. szabály

               Képviselet

               1.A megállapodás Felei értesítik a megállapodás másik Felét a CETA Vegyes Bizottságban részt vevő képviselőiknek jegyzékéről. A jegyzéket a CETA Vegyes Bizottság titkársága kezeli és tartja napra készen.

               2.A CETA Vegyes Bizottság társelnökét képviselheti kijelölt helyettese, ha a társelnök nem tud részt venni az ülésen. A társelnök vagy helyettese írásban tájékoztatja a másik társelnököt és az érintett kapcsolattartó pontot a helyettes kijelöléséről, az ülést megelőzően a lehető legkorábban.

               3.A CETA Vegyes Bizottság társelnökének kijelölt helyettese a kijelölés időtartama alatt gyakorolja e társelnök jogait. Ezen eljárási szabályzat későbbi, képviselőkre és társelnökökre vonatkozó hivatkozásai úgy értendők, hogy azok magukban foglalják a kijelölt helyettest is.

               3. szabály

               A CETA Vegyes Bizottság titkársága

               A megállapodás Felei által a megállapodás 26.5. cikke szerint kijelölt CETA kapcsolattartó pontok látják el a CETA Vegyes Bizottság titkárságának feladatait.

               4. szabály

               Ülések

               1.A megállapodás 26.1. cikke (2) bekezdésének megfelelően a CETA Vegyes Bizottság évente egyszer, vagy a megállapodás egyik Felének kérésére ülésezik. Az ülésekre felváltva Brüsszelben és Ottawában kerül sor, kivéve, ha a társelnökök másként határoznak.

               2.A megállapodás 26.6. cikke (1) bekezdésének megfelelően a CETA vegyes bizottság üléseit videokonferencia vagy telekonferencia útján is tarthatják.

               3.A CETA Vegyes Bizottság üléseit a CETA Vegyes Bizottság titkársága hívja össze; az ülések időpontjáról és helyszínéről a megállapodás Felek közösen állapodnak meg. A 26.6. cikk (2) bekezdésének rendelkezései szerint a megállapodás Felei törekednek arra, hogy azt követően 30 napon belül létrejöjjön a találkozó, hogy a megállapodás egyik Fele kézhez kapta a megállapodás másik Felének ülés összehívására irányuló kérelmét.

               5. szabály

               Küldöttségek

               A CETA Vegyes Bizottság képviselőit kormányzati tisztviselők kísérhetik. Az egyes üléseket megelőzően a CETA Vegyes Bizottság társelnökei tájékoztatást kapnak a megállapodás egyes Felei küldöttségének tervezett összetételéről.

               6. szabály

               Dokumentumok

               Amennyiben a CETA Vegyes Bizottság tanácskozásai írásos dokumentumokon alapulnak, ezeket a dokumentumokat a CETA Vegyes Bizottság titkársága számmal látja el és a CETA Vegyes Bizottság dokumentumaiként körözteti.

               7. szabály

               Levelezés

               1.A CETA Vegyes Bizottság társelnökeinek címzett levelezést továbbítják a CETA Vegyes Bizottság titkárságának, adott esetben a CETA Vegyes Bizottság képviselői között történő köröztetés céljából.

               2.A CETA Vegyes Bizottság társelnökei által írt leveleket a CETA Vegyes Bizottság titkársága küldi meg a címzetteknek, melyeket a titkárság számmal lát el és adott esetben köröztet a CETA Vegyes Bizottság képviselői között.

               8. szabály

               Az ülések napirendje

               1.Az ülések tervezett napirendjét a CETA Vegyes Bizottság titkársága állítja össze. A napirendet – a vonatkozó dokumentumokkal együtt – legkésőbb az ülés előtt 10 naptári nappal továbbítják a CETA Vegyes Bizottság képviselőinek, ideértve a társelnököket is.

               2.A tervezett napirend azokat a pontokat tartalmazza, amelyeknek a napirendbe való felvételére legkésőbb az ülés kezdete előtt 14 nappal a megállapodás valamelyik Fele felkérte a CETA Vegyes Bizottság titkárságát, és ehhez a kapcsolódó dokumentumokat is elküldte.

               3.A CETA Vegyes Bizottság társelnökei az ülés kezdete előtt nyilvánosságra hozzák a CETA Vegyes Bizottság ideiglenes napirendjének közösen jóváhagyott változatát, figyelemmel a megállapodás 26.4. cikkének alkalmazására.

               4.A napirendet a CETA Vegyes Bizottság fogadja el az egyes ülések elején. A megállapodás Feleinek határozatával a tervezett napirenden kívüli pontokat is fel lehet venni a napirendbe.

               5.A CETA Vegyes Bizottság társelnökei kölcsönös egyetértéssel meghívhatnak megfigyelőket, köztük a megállapodás Felei más szerveinek képviselőit vagy független szakértőket a találkozókra, hogy azok konkrét területekkel kapcsolatban tájékoztatást nyújtsanak.

               6.A CETA Vegyes Bizottság társelnökei kölcsönös egyetértéssel csökkenthetik vagy növelhetik az (1) és (2) bekezdésben meghatározott határidőket egy adott ügy követelményeinek figyelembevétele érdekében.

               9. szabály

               Jegyzőkönyvek

               1.A CETA Vegyes Bizottság titkársága általában az ülést követő 21 napon belül elkészíti az ülés jegyzőkönyvtervezetét, kivéve, ha erről kölcsönös egyetértéssel másként határoznak.

               2.Főszabályként a jegyzőkönyv összefoglalja az egyes napirendi pontokat, adott esetben az alábbiak megjelölésével:

               a)a CETA Vegyes Bizottságnak benyújtott dokumentumok;

               b)minden olyan nyilatkozat, amelynek jegyzőkönyvbe vételét a CETA Vegyes Bizottság tagjai kérték; valamint

               c)az egyes kérdésekkel kapcsolatban meghozott határozatok, megtett ajánlások, eldöntött közös nyilatkozatok és elfogadott operatív következtetések.

               3.A jegyzőkönyvben feltüntetik az ülésen bármilyen minőségben részt vevő valamennyi személy nevét, címét és szervezetét.

               4.A jegyzőkönyvet a társelnökök írásban hagyják jóvá az ülés napját követő 28 napon belül, vagy a megállapodás Felei által megállapított más időpontig. A jóváhagyást követően a CETA Vegyes Bizottság titkárságának kapcsolattartói aláírják a jegyzőkönyv két példányát, és a megállapodás Feleinek mindegyike kap egy-egy eredeti példányt ezekből a dokumentumokból. A Felek dönthetnek úgy, hogy az aláírás és az elektronikus másolatok cseréje kielégíti ezt a követelményt. Az aláírt jegyzőkönyv példányait továbbítják a CETA Vegyes Bizottság képviselőinek.

               5.A CETA Vegyes Bizottság titkársága elkészíti a jegyzőkönyv rövid és általános összefoglalóját is. Amint a Vegyes Bizottság társelnökei jóváhagyták az összefoglalók szövegét, a megállapodás 26.4. cikkének alkalmazása mellett közzéteszik a jegyzőkönyv összefoglalóját.

               10. szabály

               Határozatok és ajánlások

               1.A CETA Vegyes Bizottság határozatokat hoz bármely kérdésben, amennyiben a megállapodás úgy rendelkezik, és megfelelő ajánlásokat is tehet. A CETA Vegyes Bizottság konszenzussal hozza meg határozatait a megállapodás 26.3. cikke (3) bekezdésének megfelelően.

               2.Az ülések közötti időszakban a CETA Vegyes Bizottság írásbeli eljárás útján, a megállapodás Feleinek konszenzusa esetén határozatokat, illetve ajánlásokat fogadhat el. E célból a társelnökök írásban eljuttatják a javaslat szövegét a 7. szabálynak megfelelően a CETA Vegyes Bizottság képviselőihez egy olyan határidő megjelölésével, amelyen belül a tagok közlik a javaslattal kapcsolatos esetleges aggályaikat, illetve módosító indítványaikat. Az elfogadott javaslatokat a határidő lejártát követően a 7. szabály szerint köröztetik, és felveszik őket a következő ülés jegyzőkönyvébe.

               3.Amennyiben a CETA Vegyes Bizottság a megállapodás értelmében felhatalmazással rendelkezik határozatok, ajánlások vagy értelmezések elfogadására, ezek a jogi aktusok a „határozat”, az „ajánlás”, illetve az „értelmezés” címet viselik. A CETA Vegyes Bizottság titkársága minden határozatot, ajánlást és értelmezést sorszámmal lát el, elfogadásuk időpontját és tárgyukat is megjelölve. Mindegyik határozat rendelkezik a hatálybalépésének időpontjáról.

               4.A CETA Vegyes Bizottság társelnökei aláírnak minden határozatot, ajánlást és értelmezést.

               5.A megállapodás Felei a megállapodás 26.4. cikkének megfelelően gondoskodnak a CETA Vegyes Bizottság által elfogadott határozatok, ajánlások és értelmezések közzétételéről.

               6.Amennyiben a CETA Vegyes Bizottság határozatai a megállapodás 30.2. cikkének (2) bekezdése szerint módosítják a megállapodás jegyzőkönyveit és mellékleteit, a megállapodás 30.11. cikkének rendelkezései szerint valamennyi nyelvi változat egyaránt hiteles.

               11. szabály

               Nyilvánosság és titoktartás

               1.Amennyiben a megállapodás másként nem rendelkezik vagy a társelnökök másként nem határoznak, a CETA Vegyes Bizottság ülései nem nyilvánosak.

               2.Ha a megállapodás egy Fele olyan információkat nyújt be a CETA Vegyes Bizottságnak, vagy valamelyik szakbizottságnak, vagy a megállapodás szerint létrehozott más szervnek, amelyek saját jogszabályai és egyéb rendelkezései szerint bizalmasak vagy védelmet élveznek a nyilvánosságra hozatallal szemben, a megállapodás másik Fele a megállapodás 26.4. cikkének megfelelően ezt az információt bizalmasan kezeli.

               12. szabály

               Nyelvek

               1.A CETA Vegyes Bizottság hivatalos nyelvei a megállapodás Feleinek hivatalos nyelvei.

               2.A CETA Vegyes Bizottság munkanyelve az angol és/vagy a francia nyelv. A társelnökök eltérő határozatának hiányában a CETA Vegyes Bizottság megbeszéléseit a fenti nyelveken készült dokumentumok alapján folytatja.

               13. szabály

               Költségek

               1.A megállapodás Felei maguk állnak minden olyan költséget, ami a CETA Vegyes Bizottság ülésein való részvételükből fakad.

               2.Az ülések megrendezésével és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos kiadásokat a megállapodás ülésnek otthont adó Fele viseli.

               3.Az ülések során a CETA Vegyes Bizottság munkanyelveire és munkanyelveiről történő tolmácsolással kapcsolatos kiadásokat a megállapodás ülésnek otthont adó Fele viseli. Ha a megállapodás egy Fele a 12. szabályban részletezett munkanyelvektől eltérő nyelvekre vagy nyelvekről kér fordítást vagy tolmácsolást, e szolgáltatásokért magának kell fizetnie.

               14. szabály

               Szakbizottságok és egyéb szervek

               1.A megállapodás 26.1. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerint a CETA Vegyes Bizottság felügyeli valamennyi szakbizottság és minden, a megállapodás szerint létrehozott egyéb szerv munkáját.

               2.A CETA Vegyes Bizottságot írásban tájékoztatják a szakbizottságok vagy a megállapodás alapján létrehozott egyéb szervek által kijelölt kapcsolattartó pontokról. Az egyes szakbizottságok kapcsolattartó pontjai közötti, a megállapodás végrehajtásával kapcsolatos mindenféle levelezést, dokumentumot és kommunikációt egyidejűleg továbbítani kell a CETA Vegyes Bizottság titkársága részére.

               3.A 26.2. cikk (6) bekezdése alapján a szakbizottságok jelentést tesznek a CETA Vegyes Bizottságnak minden ülésük eredményeiről és következtetéseiről.

               4.Amennyiben az egyes szakbizottságok a megállapodás 26.2. cikk (4) bekezdése szerint nem határoznak másképpen, ez az eljárási szabályzat alkalmazandó értelemszerűen a szakbizottságokra és a megállapodás alapján létrehozott más szervekre is.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.5.25.
            COM(2018) 333 final
            2018/0167(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról(02.03.01 költségvetési tétel – Belső piac és 02.03.04 költségvetési tétel – A belső piac irányítási eszközei)
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A belső piac működéséhez szükséges jogbiztonság és homogenitás biztosítása érdekében az EGT Vegyes Bizottságnak az összes vonatkozó uniós jogszabály elfogadását követően azokat a lehető leghamarabb bele kell foglalnia az EGT-megállapodásba, valamint lehetővé kell tennie az EGT-tag EFTA-államok számára, hogy részt vegyenek az EGT-vonatkozású uniós fellépésekben vagy programokban.

                  Az EGT Vegyes Bizottság (javasolt tanácsi határozathoz csatolt) határozattervezete arra irányul, hogy módosítsa az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvét annak érdekében, hogy az EGT-tag EFTA-államok (Norvégia, Izland és Liechtenstein) részt vehessenek az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésében szereplő 02 03 01 „Az áruk és szolgáltatások belső piacának működése és fejlesztése” és a 02 03 04 „A belső piac irányítási eszközei” megnevezésű költségvetési tételhez kapcsolódó uniós fellépésekben.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A Vegyes Bizottság csatolt határozattervezete teljes mértékben összhangban áll az EGT-megállapodás azon céljával, hogy előmozdítsa a Szerződő Felek közötti kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok egyenlő versenyfeltételek melletti folyamatos és kiegyensúlyozott erősödését és az azonos szabályok betartását, egy homogén Európai Gazdasági Térség létrehozása érdekében.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A Vegyes Bizottság határozata összhangban áll más uniós szakpolitikákkal is, különös tekintettel az EU belső piacának homogenitása védelmére irányulóan.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet
                  1
                1. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján kialakítja az ilyen határozatokról az Unió által képviselendő álláspontját.

               A Bizottság az Európai Külügyi Szolgálattal együttműködve benyújtja az EGT Vegyes Bizottság határozattervezetét a Tanácsnak az Unió álláspontjaként történő elfogadásra. A Bizottság reményei szerint mihamarabb elő tudja terjeszteni a határozattervezetet az EGT Vegyes Bizottságban.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének a következők miatt.

               E javaslat célját, nevezetesen a belső piac homogenitásának biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért e cél a hatások miatt uniós szinten jobban megvalósítható.

               •Arányosság

                  Az arányosság elvével összhangban a javaslat nem haladja meg a kitűzött cél – a belső piac homogenitásának biztosítása – eléréséhez szükséges és megfelelő mértéket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az EGT-megállapodás 98. cikkének megfelelően a választott jogi aktus az EGT Vegyes Bizottság határozata. Az EGT Vegyes Bizottság biztosítja az EGT-megállapodás hatékony végrehajtását és érvényesülését. Ennek érdekében határozatokat kell hoznia az e megállapodásban meghatározott esetekben.

               3.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Az EGT-tag EFTA-államok pénzügyi hozzájárulást nyújtanak az Unió költségvetésének 02 03 01: „Az áruk és szolgáltatások belső piacának működése és fejlesztése” és a 02 03 04: „A belső piac irányítási eszközei” megnevezésű költségvetési tételhez. A pontos összeget e tanácsi határozattervezet elfogadását követően az EGT-megállapodás rendelkezéseivel összhangban határozzák meg.

               4.EGYÉB ELEMEK

               •Az uniós költségvetési politikával összhangban valamely uniós tevékenységben való részvétel csak akkor valósulhat meg, ha a megfelelő pénzügyi hozzájárulást befizették. Az EGT-megállapodás 32. jegyzőkönyvével összhangban azonban az EGT-tag EFTA-államok éves pénzügyi hozzájárulása minden évben augusztus 31-ig érkezik be, az Európai Bizottság által megállapított és az EGT-tag EFTA-államoknak augusztus 15-ig benyújtott uniós pénzösszegek lehívását követően.

               A január és augusztus közötti időszak áthidalása érdekében ezért a Vegyes Bizottság határozattervezetét januártól visszamenőleg kell alkalmazni. Ily módon az együttműködés folytonossága – az EGT-megállapodásban foglaltaknak megfelelően – a teljes naptári évben biztosított.

               A visszaható hatály nincs hatással az érintett személyek jogaira és kötelezettségeire, valamint tiszteletben tartja a jogos elvárások elvét.

               2018/0167 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

                  (02.03.01 költségvetési tétel – Belső piac és 02.03.04 költségvetési tétel – A belső piac irányítási eszközei)

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre
                  2
                és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás
                  3
                (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének módosításáról.

               (3)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyve egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz.

               (4)Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott azon uniós fellépések tekintetében, amelyek az áruk és szolgáltatások belső piacának működéséhez és fejlesztéséhez, valamint a belső piac irányítási eszközeihez kapcsolódnak.

               (5)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy e kiterjesztett együttműködés 2018. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon.

               (6)Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének javasolt módosításával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont az EGT Vegyes Bizottság határozatának az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (2)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (3)

                        HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel,2018.5.25.
            COM(2018) 333 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról(02.03.01 költségvetési tétel – Belső piac és 02.03.04 költségvetési tétel – A belső piac irányítási eszközei)

               MELLÉKLET
               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG …/2018 HATÁROZATA
                  (...)
                  az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,

               mivel:

               (1)Helyénvaló folytatni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést az Európai Unió általános költségvetéséből finanszírozott azon uniós fellépések tekintetében, amelyek az áruk és szolgáltatások belső piacának működéséhez és fejlesztéséhez, valamint a belső piac irányítási eszközeihez kapcsolódnak.

               (2)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy e kiterjesztett együttműködés 2018. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének 7. cikke a következőképpen módosul:

               1.A (12) bekezdésben az „és 2017-ben” szavak helyébe a „2017-ben és 2018-ban” szavak lépnek.

               2.A (14) bekezdésben „a 2017-es pénzügyi év” szövegrész helyébe „a 2017-es és 2018-as pénzügyi évek” szövegrész lép.

               2. cikk

               Ez a határozat az azt követő napon lép hatályba, amikor az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették*.

                  1Ezt a rendeletet 2018. január 1-jétől kell alkalmazni.

               3. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben,

                     az EGT Vegyes Bizottság részéről

                     az elnök

                     az EGT Vegyes Bizottság
                     titkárai

                     (1)
                  *
                        [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.5.23.
            COM(2018) 280 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            a Rugalmassági Eszköznek a migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelésére szolgáló azonnali költségvetési intézkedések, valamint a strukturálisreform-támogató program meghosszabbítása finanszírozásának céljából történő igénybevételéről

               INDOKOLÁS

               A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  1
                lehetővé teszi a Rugalmassági Eszköz igénybevételét olyan pontosan meghatározott kiadások fedezésére, amelyeket a többéves pénzügyi keret egy vagy több fejezetének felső határán belül nem lehetne finanszírozni.

               Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet 11. cikke és az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás
                  2
                12. pontja értelmében, az előirányzatok átcsoportosítására vonatkozó valamennyi lehetőség megvizsgálását, valamint a Gazdasági, társadalmi és területi kohézió elnevezésű 1b. kiadási alfejezet és a Biztonság és uniós polgárság elnevezésű 3. kiadási fejezet rendelkezésre álló mozgásterének kimerítését követően, a Bizottság javasolja a Rugalmassági Eszköz igénybevételét 2019-ben. A rendelkezésre álló éves összeg (2011-es árakon) 600 millió EUR, amely folyó árakon 703 millió EUR-nak felel meg. Ezenfelül a 2018-as részben 520 millió EUR áll rendelkezésre.

               Ez az igénybevétel 927,5 millió EUR összegre vonatkozik a többéves pénzügyi keret 3. fejezetének felső határán felül, és arra szolgál, hogy finanszírozza a migrációs, menekültügyi és biztonsági válság kezelésére irányuló intézkedések támogatását. A Bizottság ezenfelül 38,1 millió EUR igénybevételét javasolja az 1b. alfejezet felső határát meghaladóan a strukturálisreform-támogató program meghosszabbításának finanszírozására.

               A Rugalmassági Eszköz javasolt igénybevételének megfelelő – és az alábbi táblázatban bemutatott – indikatív kifizetési előirányzatokat az előfinanszírozásra, az előfinanszírozás elszámolására, valamint a különböző típusú finanszírozandó intézkedések egyenlegkifizetésére vonatkozó szabályok alapján számították ki:

               (millió EUR, folyó árakon)

                        Év

                        A Rugalmassági Eszköz 2019-es igénybevételéhez kapcsolódó kifizetési előirányzatok

                        2019

                        486,6

                        2020

                        194,7

                        2021

                        116,1

                        2022

                        116,9

                        2023

                        51,3

                        Összesen

                        965,6

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               a Rugalmassági Eszköznek a migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelésére szolgáló azonnali költségvetési intézkedések, valamint a strukturálisreform-támogató program meghosszabbítása finanszírozásának céljából történő igénybevételéről

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  3
                és különösen annak 12. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Rugalmassági Eszköz azon egyértelműen meghatározható kiadások finanszírozásának lehetővé tételére szolgál, amelyeket más fejezethez vagy fejezetekhez tartozó felső határok korlátai között nem lehetett finanszírozni.

               (2)Az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  4
                11. cikkének értelmében a Rugalmassági Eszköz céljára rendelkezésre álló éves összeg felső határa (2011-es árakon) 600 000 000 EUR.

               (3)A migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelése, valamint a strukturálisreform-támogató program meghosszabbítása érdekében jelentős további összegeket kell igénybe venni sürgősen ezen intézkedések finanszírozása céljából.

               (4)Miután a Bizottság megvizsgálta a 3. fejezet (Biztonság és uniós polgárság) és az 1b. alfejezet (Gazdasági, társadalmi és területi kohézió) kiadási felső határán belül az előirányzatok átcsoportosításának valamennyi lehetőségét, igénybe kell venni a Rugalmassági Eszközt annak érdekében, hogy az Unió 2019-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésében rendelkezésre álló finanszírozást ki lehessen egészíteni a migráció, a menekültügy és a biztonság területén való intézkedések finanszírozására a 3. fejezet felső határát meghaladóan 927 518 138 EUR összeggel, a strukturálisreform-támogató program meghosszabbításának
                  5
                kiegészítő finanszírozására pedig az 1b. alfejezet felső határát meghaladóan 38 069 903 EUR összeggel.

               (5)A várható kifizetési profil alapján a Rugalmassági Eszköz igénybevételének megfelelő kifizetési előirányzatokat több pénzügyi évre kell elosztani.

               (6)A pénzeszközök mielőbbi felhasználásának lehetővé tétele érdekében indokolt, hogy ez a határozat a 2019-es pénzügyi év kezdetétől legyen alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)Az Unió 2019-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül a Rugalmassági Eszközből 927 518 138 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási előirányzatok formájában a 3. fejezetben (Biztonság és uniós polgárság), valamint 38 069 903 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási előirányzatok formájában az 1b. alfejezetben (Gazdasági, társadalmi és területi kohézió).

               Az első albekezdésben említett összegeket a migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelésére, valamint a strukturálisreform-támogató program meghosszabbítását szolgáló intézkedések finanszírozásának céljára kell felhasználni.

               (2)A várható kifizetési profil alapján a Rugalmassági Eszköz igénybevételének megfelelő kifizetési előirányzatok a becslések szerint a következőképpen alakulnak:

               a)486 597 803 EUR 2019-ben;

               b)194 720 174 EUR 2020-ban;

               c)116 110 590 EUR 2021-ben;

               d)116 871 924 EUR 2022-ben;

               e)51 287 550 EUR 2023-ban.

               Az egyes pénzügyi évekre vonatkozó kifizetési előirányzatok konkrét összegét az éves költségvetési eljárásnak megfelelően kell engedélyezni.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

               Ezt a határozatot 2019. január 1-jétől kell alkalmazni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)

                        HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (2)

                        HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (3)

                        HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (4)

                        A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

                     (5)

                        COM(2017) 825, 2017.12.6.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.5.31.
            COM(2018) 359 final
            2018/0192(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Unió által az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban az eljárási szabályzat elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban az eljárási szabályzat tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodás

               Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) célja, hogy az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerét (a továbbiakban: EU ETS) összekapcsolja Svájc kibocsátáskereskedelmi rendszerével azáltal, hogy lehetővé teszi, hogy az egyik rendszerben kibocsátott kibocsátási egységekkel a másik rendszerben kereskedjenek, és ott a megfelelés teljesítésére használják fel azokat, kibővítve ezáltal az éghajlatváltozás mérséklését célzó lehetőségek körét. A megállapodást 2017. november 23-án írták alá. A megállapodás a megerősítő vagy a jóváhagyó okiratoknak a Felek általi cseréjét követő január 1-jén lép hatályba. A megállapodás azonban úgy rendelkezik, hogy 11–13. cikkét ideiglenesen, a megállapodás aláírásának napjától alkalmazni kell.

               2.2.A vegyes bizottság

               A megállapodás 12. cikke által létrehozott vegyes bizottság hatáskörébe tartozik a megállapodás igazgatása és végrehajtásának biztosítása. A vegyes bizottság határozhat új mellékletek elfogadásáról vagy a megállapodás meglévő mellékleteinek módosításáról. A megállapodás cikkeinek módosításait is megvitathatja, megkönnyítheti a Felek jogszabályaival kapcsolatos véleménycserét, és felülvizsgálhatja a megállapodást.

               A vegyes bizottság a Felek (az EU és Svájc) képviselőiből álló kétoldalú testület. A vegyes bizottság által hozott határozatokat mindkét Félnek el kell fogadnia.

               2.3.A vegyes bizottság tervezett jogi aktusa

               A vegyes bizottság 2018. június 27-én megtartandó első találkozóján elfogadja eljárási szabályzatát.

               A tervezett jogi aktus célja meghatározni azokat a szabályokat, amelyek szerint a vegyes bizottságnak működnie és feladatait fejlesztenie kell.

               A megállapodás 12. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a vegyes bizottságnak el kell fogadnia eljárási szabályzatát.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A javaslat meghatározza a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatos uniós álláspontot. Az eljárási szabályzat tervezete a szerv működését – összetételét, elnökségét és titkársági feladatait, a megtartandó ülésekre, a napirend összeállítására, a döntéshozatalra stb. vonatkozó szabályokat – szabályozó szokásos rendelkezéseket tartalmaz. Arról is rendelkezik, hogy a megállapodás 12. cikkének (5) bekezdésével összhangban lehetőség van munkacsoportok létrehozására is.

               A vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadása szükséges ahhoz, hogy a bizottság megkezdhesse a megállapodás végrehajtásának előkészületeit. Ez lehetővé fogja tenni a két kibocsátáskereskedelmi rendszer közötti kapcsolatot megvalósító gyakorlati intézkedések végrehajtását.

               A kibocsátáskereskedelmi rendszerek alulról felfelé építkező összekapcsolásán keresztül kialakított, jól működő nemzetközi szén-dioxid-piac az EU és a nemzetközi közösség hosszú távú szakpolitikai célja, nevezetesen a Párizsi Megállapodásban foglalt éghajlat-politikai célkitűzések elérésének eszközeként. E tekintetben az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének (EU ETS) létrehozásáról szóló irányelv 25. cikke lehetővé teszi az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolását más kibocsátáskereskedelmi rendszerekkel, feltéve, hogy azok – mint a svájci rendszer – kötelezőek, rendelkeznek abszolút felső kibocsátási határértékkel és összeegyeztethetőek vele. Az EU ETS és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer közötti folyamatos összeegyeztethetőség biztosítása érdekében a vegyes bizottságnak el kell kezdenie dolgozni a végrehajtáson.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  1
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A vegyes bizottság egy megállapodás, nevezetesen az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodással létrehozott szerv.

               A vegyes bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A tervezett jogi aktus joghatással bír, mivel meghatározza a vegyes bizottságra vonatkozó szabályokat, amely a megállapodást igazgatja, valamint határozatokat hozhat új mellékletek elfogadásáról vagy a megállapodás meglévő mellékleteinek módosításáról.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a környezettel kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 191. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 191. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2018/0192 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Unió által az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban az eljárási szabályzat elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 191. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) aláírására 2017. november 23-án került sor.

               (2)A megállapodás 22. cikke értelmében a megállapodás hatálybalépése előtt a 11–13. cikket ideiglenesen, a megállapodás aláírásának napjától alkalmazni kell.

               (3)A megállapodás 12. cikke értelmében a vegyes bizottság a 2018. június 27-én megtartandó első találkozóján elfogadja eljárási szabályzatát.

               (4)Helyénvaló meghatározni az Unió által a vegyes bizottságban képviselendő álláspontot, mivel az eljárási szabályzat meg fogja határozni a megállapodás igazgatásáért és végrehajtásának biztosításáért felelős ezen szerv működését.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottság első találkozóján az eljárási szabályzat elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont az e határozathoz csatolt vegyes bizottsági határozattervezeten fog alapulni.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel,2018.5.31.
            COM(2018) 359 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat – A TANÁCS HATÁROZATA
            az Unió által az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban az eljárási szabályzat elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               Melléklet

               AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG KÖZÖTTI, AZ UNIÓS ÉS A SVÁJCI KIBOCSÁTÁSKERESKEDELMI RENDSZER ÖSSZEKAPCSOLÁSÁRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG 1/2018 SZÁMÚ HATÁROZATA

               eljárási szabályzata elfogadásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG KÖZÖTTI MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG

               tekintettel az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodásra és különösen annak 12. cikkére,

               mivel:

               (1) Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodás 11–13. cikkét ideiglenesen alkalmazzák a megállapodás aláírása óta.

               (2) A megállapodás 12. cikke (1) bekezdésének megfelelően létrejön a vegyes bizottság, amely a Felek képviselőiből áll.

               (3) A megállapodás 12. cikkének (4) bekezdése értelmében a vegyes bizottságnak meg kell állapítania eljárási szabályzatát.

               (4) A megállapodás 12. cikke (5) bekezdésének megfelelően a vegyes bizottság dönthet munkacsoportok felállításáról, amelyek segítik a vegyes bizottság munkáját,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               Egyetlen cikk

               A vegyes bizottság elfogadja az e határozat mellékletében foglalt eljárási szabályzatát.

               Kelt Zürichben, angol nyelven.

               a vegyes bizottság részéről

               az elnök

               titkár az Európai Unió részéről

               titkár Svájc részéről

               AZ EURÓPAI UNIÓ/SVÁJC KIBOCSÁTÁSKERESKEDELMI RENDSZERREL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG (VEGYES BIZOTTSÁG) eljárási szabályzata

               1. cikk

               A vegyes bizottság összetétele

               1. A vegyes bizottság egyrészről az Európai Bizottságnak (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió nevében eljáró képviselőiből, másrészről a Svájci Államszövetség (a továbbiakban: Svájc) képviselőiből áll. A két Félre a továbbiakban külön-külön mint Félre, együttesen mint Felekre történik utalás.

               2. A Felek képviselőit más, a Felek nevében eljáró tisztviselők is kísérhetik.

               2. cikk

               Elnökség

               1. A Felek a vegyes bizottság elnökségét tizenkét havonta felváltva látják el. Az első naptári évben az elnöki tisztséget Svájc tölti be.

               2. Az elnökséget ellátó Fél kijelöli a vegyes bizottság elnökét és annak helyettesét.

               3. Az elnök irányítja a vegyes bizottság munkáját.

               3. cikk

               Megfigyelők

               A vegyes bizottság a Felek közös megegyezésével dönthet úgy, hogy szakértőket vagy más szervek képviselőit meghívja, hogy megfigyelőként részt vegyenek a vegyes bizottság ülésein abból a célból, hogy bizonyos témakörökben tájékoztatással szolgáljanak. A vegyes bizottság megállapodik arról, hogy e megfigyelők milyen feltételek mellett vehetnek részt az üléseken.

               4. cikk

               Titkárság

               1. Az Európai Bizottságnak és Svájc kormányának egy-egy tisztviselője együttesen a vegyes bizottság titkáraiként járnak el.

               2. A vegyes bizottság titkársága felel a Felek közötti kommunikációért, beleértve a dokumentumok továbbítását is.

               3. A titkársági feladatok ellátásáért az elnökséget ellátó Fél felelős.

               5. cikk

               A vegyes bizottság ülései

               1. A vegyes bizottság szükség szerint, főszabályként évente egy alkalommal ülésezik. Az elnök a Felekkel való konzultáció után egy kölcsönösen egyeztetett időpontra és helyre összehívja a vegyes bizottság ülését. Telefon- vagy videokonferencia is tartható, ha a Felek ebben állapodnak meg. Az elnök akár az Európai Unió, akár Svájc kérésére összehívja a vegyes bizottság rendkívüli ülését. A vegyes bizottság a megállapodás 12. cikkének (2) bekezdése szerinti kérelem benyújtásától számított 30 naptári napon belül összeül.

               2. Ha a Felek másként nem állapodnak meg, a vegyes bizottság vagy Brüsszelben, vagy Svájcban ül össze, attól függően, hogy az elnökséget melyik Fél látja el.

               3. Az elnök az ülés előtt legalább 21 naptári nappal megküldi a Felek képviselőinek az ülésre szóló meghívót, valamint a napirendtervezetet és az ülésre szánt dokumentumokat. A megállapodás 12. cikke (2) bekezdésének megfelelően összehívott ülésekre szánt dokumentumokat az ülés előtt legalább hét naptári nappal meg kell küldeni a Feleknek.

               4. Az elnök a Felek beleegyezésével az adott ügy sajátosságaira való tekintettel lerövidítheti a (3) bekezdésben meghatározott határidőket.

               5. A Feleknek az ülés előtt legalább hét naptári nappal tájékoztatniuk kell az elnököt küldöttségük összetételéről.

               6. Ha a Felek másképp nem döntenek, a vegyes bizottság ülései nem nyilvánosak.

               6. cikk

               Napirend

               1. Az elnök a titkárok közreműködésével elkészíti az egyes ülések tervezett napirendjét.

               2. Mindkét Fél kérheti további napirendi pontok felvételét. Minden ilyen kérést megfelelően megindokolva, írásban, az ülés előtt legalább hét naptári nappal meg kell küldeni az elnöknek.

               3. A vegyes bizottság az ülés kezdetén elfogadja a napirendet.

               7. cikk

               A vegyes bizottság munkacsoportjai

               1. A vegyes bizottság megállapodik a megállapodás 12. cikke (5) bekezdésének megfelelően létrehozandó munkacsoportok, illetve albizottságok összetételéről és működéséről.

               2. A munkacsoportok, illetve albizottságok ezt az eljárási szabályzatot értelemszerűen alkalmazzák.

               3. A munkacsoportok, illetve albizottságok a vegyes bizottság felügyelete alatt működnek, amelynek minden ülésük után beszámolnak. Nem jogosultak határozatokat hozni, de megfogalmazhatnak ajánlásokat a vegyes bizottság számára.

               4. Ezen eljárási szabályzat 8. cikkének megfelelően a vegyes bizottság dönthet úgy, hogy módosítja vagy megszünteti valamely munkacsoport, illetve albizottság megbízását.

               8. cikk

               Határozatok és ajánlások

               1. A vegyes bizottság a megállapodásnak megfelelően a Felek közös megegyezésével hoz határozatokat és fogalmaz meg ajánlásokat. A címük „határozat” vagy „ajánlás”, amelyet egy sorszám, az elfogadás időpontja és egy tárgymegjelölés követ.

               2. A vegyes bizottság határozatait és ajánlásait az elnök és a titkárok írják alá, és azokat meg kell küldeni a Felek számára.

               3. Bármelyik Fél dönthet úgy, hogy a vegyes bizottság által elfogadott határozatot vagy ajánlást közzéteszi a saját hivatalos közlönyében. A Felek értesítik egymást arról, ha szándékukban áll valamely határozatot vagy ajánlást közzétenni.

               4. A vegyes bizottság írásbeli eljárással is elfogadhatja határozatait és ajánlásait, amennyiben a Felek erről állapodnak meg. Az írásbeli eljárás a Felek egyetértésével eljáró titkárok közötti hivatalos jegyzékváltás formájában zajlik. E célból a javaslat szövegét köröztetni kell egy, a javaslattal kapcsolatos fenntartások, illetve módosítások közlésére nyitva álló, 21 naptári napnál nem rövidebb határidő megjelölésével. Különleges körülményekre tekintettel az elnök a Felekkel való egyeztetést követően lerövidítheti e határidőt. Miután megállapodtak az adott határozat vagy ajánlás szövegéről, azt az elnök és a titkárok aláírják.

               5. A vegyes bizottságnak a megállapodás mellékleteit módosító határozatait a megállapodás hiteles nyelvein kell elfogadni.

               6. A megállapodás 11–13. cikkének ideiglenes alkalmazása során a vegyes bizottság készíthet olyan határozatokat, amelyek szükségesek a megállapodás végrehajtásához. A vegyes bizottság kötelező erejű hivatalos határozata csak a megállapodás hatálybalépését követően lép hatályba.

               9. cikk

               Jegyzőkönyv

               1. A titkárság elkészíti minden ülés jegyzőkönyvének tervezetét. A tervezetnek tartalmaznia kell a meghozott határozatokat és a megfogalmazott ajánlásokat. A jegyzőkönyv tervezetét a vegyes bizottság elé kell terjeszteni elfogadásra. A vegyes bizottság általi elfogadást követően az elnök és a titkárok aláírják a jegyzőkönyvet.

               2. A jegyzőkönyvtervezetet az ülést követő 21 naptári napon belül el kell készíteni, és azt jóváhagyás céljából írásbeli eljárás útján vagy a vegyes bizottság következő ülésén kell a vegyes bizottság elé terjeszteni.

               10. cikk

               Levelezés

               A vegyes bizottság elnökének szóló vagy tőle származó leveleket a vegyes bizottság titkárságának kell küldeni.

               11. cikk

               Rendszeres információcsere és konzultáció

               1. A megállapodás 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Felek értesítik egymást az e megállapodás szempontjából releváns területekre vonatkozó jogszabályaik alakulásáról.

               2. E célból a Felek között rendszeres információcserére és konzultációra kerül sor a vegyes bizottság titkárain keresztül.

               12. cikk

               Az információk bizalmas kezelése

               Amennyiben valamelyik Fél bizalmasnak minősített információkat terjeszt a vegyes bizottság elé, a szóban forgó információkat a másik Fél is akként kezeli.

               13. cikk

               Költségek

               Mindkét Fél maga viseli a vegyes bizottság, a munkacsoportok, illetve az albizottságok ülésein való részvételével kapcsolatban felmerült költségeit.

               14. cikk

               Módosítás

               Ezen eljárási szabályzat a 8. cikknek megfelelően a vegyes bizottság határozata alapján módosítható.

               15. cikk

               Ideiglenes alkalmazás

               A megállapodás 11–13. cikkének ideiglenes alkalmazása során ezen eljárási szabályzat értelemszerűen alkalmazandó.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.5.31.
            COM(2018) 360 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            a Bulgáriának, Görögországnak, Litvániának és Lengyelországnak szóló segítségnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               Ez a határozat a 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendelettel
                  1
                (a továbbiakban: a rendelet) összhangban az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (EUSZA) 33 992 206 EUR összegű igénybevételét fedezi, azzal a céllal, hogy támogatást nyújtsanak Bulgária, Görögország, Litvánia és Lengyelország részére az ezen országokban 2017 folyamán bekövetkezett katasztrófák miatt. A javaslatot kísérő 4/2018. sz. költségvetés-módosítási tervezetben
                  2
                a Bizottság javasolja a szükséges előirányzatok beállítását a 2018. évi általános költségvetésbe.

               2.Információk és feltételek

               2.1.Bulgária – árvíz

               2017. október 25-én és 26-án Bulgária délkeleti részén a szokatlanul intenzív esőzések és heves viharok megrongálták az alapvető infrastruktúrát, valamint hidakat, szennyvízelvezető csatornákat és támfalakat.

               (1)Bulgária 2018. január 11-én – a 2017. október 25-én észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül – a Szolidaritási Alapból nyújtandó hozzájárulást kérelmezett. A kérelmet a rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti „regionális katasztrófa” címén nyújtották be.

               (2)A katasztrófa természeti eredetű, így az EUSZA alkalmazási területének hatálya alá tartozik.

               (3)A bolgár hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 90,3 millió EUR-ra becsülik. A kérelmet a rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében foglalt „regionális katasztrófára” vonatkozó rendelkezések alapján nyújtották be. Az említett rendelkezés értelmében a „regionális katasztrófa” bármely olyan természeti katasztrófa, amely egy támogatható állam NUTS 2 szintű régiójában olyan közvetlen kárt eredményez, amelynek értéke meghaladja az adott régió GDP-jének 1,5 %-át. A burgaszi árvízkár az érintett NUTS 2 szintű régió, a Délkelet-Bulgária régiója
                  3
                által megtermelt GDP 1,6 %-ának felel meg, tehát meghaladja a rendeletben meghatározott 1,5 %-os küszöbértéket. Bulgária kérelme ezért jogosult az EUSZA-ból való támogatásra.

               (4)Kérelmükben a bolgár hatóságok előleg kifizetését kérelmezték. A Bizottság a kérelem előzetes értékelését követően úgy vélte, hogy a támogathatósági küszöbértéket éppen csak meghaladó kárigény alaposabb értékelést tesz szükségessé, ezért az előlegkifizetés nem indokolt.

               (5)A bolgár kérelem részletesen ismerteti az időjárási viszonyokat és a vihar hatásait. 2017. október 25. és 26. között a Fekete-tengerről kiinduló intenzív és heves esőzések, erős szél és vihar érte el Burgasz körzetét, kritikus helyzetet teremtve. Szükségállapotot hirdettek, és működésbe helyezték a regionális katasztrófavédelmi tervet. Az árvíz öt ember halálát okozta és mintegy 6 000 főt érintett, továbbá 142 lakóingatlant és több mint 1 200 egyéb ingatlant árasztott el. A folyami és a tengeri árhullámok elöntötték a hidakat, valamint megrongálták a közúti infrastruktúrát – többek között a nemzeti közúthálózatot –, a szennyvízelvezető csatornákat, a csatornákat és a támfalakat. A települési infrastruktúra olyan elemei rongálódtak vagy semmisültek meg, mint például a közutak, hidak, vízvezetékek, támfalak, szennyvízelvezetők, töltések, folyómedrek, valamint az egészségügyi és gyermekgondozási infrastruktúra. A regionális szilárdhulladék-lerakó súlyos károkat szenvedett, és működése ideiglenesen szünetelt. A Dolno Ezerovói szennyvíztisztító telepet elöntötte a víz, és működése ideiglenesen szünetelt.

               (6)Bulgária a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 90,1 millió EUR-ra becsülte és intézkedéstípusokra bontotta. Az elszámolható költségek legnagyobb része (közel 65 millió EUR) a közlekedési ágazatot érinti.

               (7)A bolgár hatóságok nyilatkozata szerint az elszámolható költségek 0,33 %-ára van biztosítási fedezet. Ezekre a költségekre ezért nem nyújtható hozzájárulás az EUSZA-ból.

               (8)Az érintett régiók az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) (2014–2020) szerinti „kevésbé fejlett régióknak” minősülnek. A bolgár hatóságok nem jelezték a Bizottságnak, hogy az esb-alapok programjaiból forrásokat szándékoznak átcsoportosítani helyreállítási intézkedésekre.

               (9)Bulgária nem aktiválta az uniós polgári védelmi mechanizmust.

               (10)A katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében jelenleg nincs folyamatban kötelezettségszegési eljárás az országgal szemben.

               (11)A bolgár kérelem röviden ismerteti a katasztrófa jellegéhez kapcsolódó katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtását. Eszerint a 2000/60/EK irányelvet (víz-keretirányelv) és a 2007/60/EK irányelvet (árvízvédelmi irányelv) átültették a bolgár vízügyi törvénybe. A kritikus infrastruktúrákra vonatkozó 2008/114/EK tanácsi irányelvet átültették a bolgár katasztrófavédelmi törvénybe.

               2.2.Görögország – földrengés Kósz szigetén 2017-ben

               2017. július 20-án a Richter-skála szerinti 6,6-os erősségű földrengés rázta meg a Déli-Égei-szigeteket Bodrum (Törökország) és Kósz szigete (Görögország) között. A földrengést több utórengés követte. A földrengés elsősorban a közinfrastruktúrában és -javakban, valamint a jelentős kulturális örökségi helyszíneken okozott károkat.

               (1)Görögország 2017. október 11-én – a 2017. július 21-én észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül – az EUSZA-ból nyújtandó hozzájárulást kérelmezett. A kérelmet a rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti „regionális katasztrófa” címén nyújtották be. A Bizottság kérése nyomán Görögország 2018. március 9-én benyújtotta az ügy értékelésének befejezéséhez szükséges kiegészítő információkat.

               (2)A katasztrófa természeti eredetű, így az EUSZA alkalmazási területének hatálya alá tartozik.

               (3)A görög hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 101,4 millió EUR-ra becsülik. A kérelmet a rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében foglalt „regionális katasztrófára” vonatkozó rendelkezések alapján nyújtották be. Az említett rendelkezés értelmében a „regionális katasztrófa” bármely olyan természeti katasztrófa, amely egy támogatható állam NUTS 2 szintű régiójában olyan közvetlen kárt eredményez, amelynek értéke meghaladja az adott régió GDP-jének 1,5 %-át. A kószi földrengéskár az érintett NUTS 2 szintű régió, a Déli-Égei-szigetek régiója
                  4
                által megtermelt GDP 1,8 %-ának felel meg, tehát meghaladja a rendeletben meghatározott 1,5 %-os küszöbértéket. Görögország kérelme ezért jogosult az EUSZA-ból való támogatásra.

               (4)Kérelmükben a görög hatóságok előleg kifizetését kérelmezték. A Bizottság véleménye szerint az előlegkifizetés nem indokolt, mivel lényeges kiegészítő információkra van szükség Görögországtól ahhoz, hogy el lehessen végezni a rendelet 4a. cikkében foglalt előzetes értékelést.

               (5)A földrengést követően mentőcsapatok érkeztek, hogy felmérjék a helyzetet, mentési tevékenységeket végezzenek, helyreállítsák a sziget alapvető infrastruktúráját (repülőtér, kikötő, kórház), valamint együttműködjenek a helyi veszélyhelyzet-kezelési hatóságokkal. A bajba jutott és megsérült emberek utáni kutatásra mobilizálták a tűzoltókat és a nemzeti mentőszolgálatot. Speciális csapatok helyreállították az elszakított elektromos vezetékeket. Görögország 10 halálesetről és több mint 100 sérültről tett jelentést. A helyi lakosoknak és sok turistának több éjszakát is iskolákban vagy a szabadban – például parkokban – kellett eltölteniük. Kósz kikötőjét jelentős kár érte és több napig nem lehetett használni. 150 lakóházat, illetve 33 vállalkozás épületét kell megjavítani, 10 lakóházat és 5 vállalkozás épületét pedig újjá kell építeni. 3 középületet is kár ért. Sok kulturális örökségi érték szenvedett károkat, különösen a Kósz városában lévő emlékművek és régészeti lelőhelyek a sziget keleti oldalán, amely közelebb volt a földrengés epicentrumához.

               (6)Görögország a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 93,9 millió EUR-ra becsülte és intézkedéstípusokra bontotta. Az elszámolható költségek legnagyobb része (több mint 47,8 millió EUR) a kulturális örökség védelmére irányuló intézkedéseket érinti. A második legnagyobb rész (mintegy 41,1 millió EUR) a közlekedési infrastruktúra helyreállításának költségeihez kapcsolódik.

               (7)A görög hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségnek nincs biztosítási fedezete.

               (8)Az érintett régió az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) (2014–2020) szerinti „fejlettebb régiónak” minősül. A görög hatóságok jelezték a Bizottságnak, hogy a helyreállítási intézkedésekhez forrásokat szándékoznak átcsoportosítani az európai strukturális és beruházási alapok programjaiból.

               (9)Görögország nem aktiválta az uniós polgári védelmi mechanizmust.

               (10)A földrengés másodlagos hatásaként helyi szökőár alakult ki, amely a bodrumi félsziget partját, valamint Kósz szigete partvonalának részeit érintette. Az eseményt követően a Törökország, Görögország, valamint a Bizottság Közös Kutatóközpontjának szakértőiből álló nemzetközi csoport felmérést végzett.

               (11)A katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében jelenleg nincs folyamatban kötelezettségszegési eljárás az országgal szemben.

               (12)A görög kérelem ismerteti a katasztrófa jellegéhez kapcsolódó katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtását. A Görögországot 1978–1981 között sújtó erős földrengéseket követően a görög kormány a természeti katasztrófák megelőzésére és kezelésére irányuló szakpolitikát alakított ki azzal a céllal, hogy az ismert kockázatok csökkentését célzó szakpolitikák végrehajtására, a földrengések hatásainak kezelésére, valamint az új kockázatok megelőzését célzó eljárásokra/intézkedésekre irányuló keret révén javítsa a helyi közösségek rezilienciáját.

               2.3.Litvánia – árvíz

               Nyáron és ősszel Litvániában folyamatos esőzések voltak, amelyek miatt a talaj teljesen telítetté vált, és már nem tudta felszívni a vízfelesleget. Ez árvízhez vezetett, amely elsősorban a hálózati infrastruktúrában és a mezőgazdasági ágazatban okozott károkat.

               (1)Litvánia 2017. december 22-én – a 2017. október 4-én észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül – a Szolidaritási Alapból nyújtandó hozzájárulást kérelmezett. A kérelmet a rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti „jelentős katasztrófa” címén nyújtották be. Litvánia 2018. február 6-án kiegészítő információkat nyújtott be.

               (2)A katasztrófa természeti eredetű, így az EUSZA alkalmazási területének hatálya alá tartozik.

               (3)A litván hatóságok az árvíz okozta teljes közvetlen kárt 407,4 millió EUR-ra becsülték. Ez az összeg meghaladja az EUSZA igénybevétele esetén Litvániára 2017-ben alkalmazandó 214,9 millió EUR összegű (2015. évi adatok alapján a GNI 0,6 %-át kitevő), jelentős katasztrófára vonatkozó küszöbértéket. Mivel a becsült teljes közvetlen kár meghaladja ezt a küszöbértéket, a katasztrófa jelentős természeti katasztrófának minősül és ezért jogosult az EUSZA-ból való támogatásra.

               (4)Litvánia nem kérte előleg kifizetését.

               (5)A litván kérelem részletesen ismerteti az időjárási viszonyokat és a hosszan tartó esőzések hatásait. Több hónapig tartó kiterjedt esőzés miatt, amelynek során a csapadékarány elérte a normális érték 280 %-át, a talaj megtelt vízzel, kiterjedt belvizek alakultak ki, és a szennyvízelvezető rendszer túlterheltsége kritikussá vált. 2017. október 4-én Litvánia nemzeti szükségállapotot hirdetett. A felesleges víztömeget hosszú időszakon át elvezető szennyvízelvezető rendszerek a vízszint hirtelen ingadozásai, a talaj- és ahordalékiszap, valamint a magas víznyomás miatt megrongálódtak, és állapotuk kritikussá vált. A területnyerő és szennyvízelvezető rendszerek országszerte nem tudták elnyelni a vizet. A folyók kiléptek medrükből és termőföldeket, gazdaságokat és lakóházakat, transzformátorállomásokat és temetőket árasztottak el. A heves esőzések több mint 100 km hosszú megyei közutat is megrongáltak. Mintegy 50 esetben jelentettek villamosenergia-kimaradást, valamint távhővezetékek és szigeteléseik is megrongálódtak.

               (6)Litvánia a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 240,2 millió EUR-ra becsülte és intézkedéstípusokra bontotta. Az elszámolható költségek szinte teljes egészében az infrastruktúra rendes működésének helyreállítását érintik a víz-/szennyvízkezelés területén, beleértve a gátakat és a szennyvízelvezető rendszereket. Az EUSZA-ból nyújtandó támogatás azonban nem használható fel arra, hogy ezeket az eszközöket a katasztrófát megelőző állapotukat javítva állítsák helyre.

               (7)A litván hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségnek nincs biztosítási fedezete.

               (8)Az érintett régió az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) (2014–2020) szerinti „kevésbé fejlett régiónak” minősül. A litván hatóságok nem jelezték a Bizottságnak, hogy az esb-alapok programjaiból forrásokat szándékoznak átcsoportosítani helyreállítási intézkedésekre. Azt követően azonban, hogy Litvánia 2017 novemberében a mezőgazdasági termelőknek szóló támogatásra irányuló kérelmet nyújtott be a Bizottságnak, a Bizottság elfogadta az (EU) 2018/108 végrehajtási rendeletet „a Litvánia, Lettország, Észtország és Finnország egyes területeit érintő áradások és heves esőzések miatt bevezetett, a mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás formáját öltő szükséghelyzeti intézkedésről”. A Litvánia részére nyújtott maximális összeg 9,1 millió EUR.

               (9)Litvánia nem aktiválta az uniós polgári védelmi mechanizmust.

               (10)A katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében jelenleg nincs folyamatban kötelezettségszegési eljárás az országgal szemben.

               (11)A litván kérelem ismerteti a kialakított nemzeti veszélyhelyzet-megelőzési eljárásokat, azonban nem utal kifejezetten a katasztrófa jellegéhez kapcsolódó katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtására. A Litván Köztársaság polgári védelemről szóló törvénye szabályozza az állami és az önkormányzati intézmények és létesítmények, a gazdaságok és egyéb szervek által a veszélyhelyzetekre való felkészülés és azok megelőzése céljából alkalmazandó eljárásokat. A jogi aktusok értelmében a Mezőgazdasági Minisztérium, a Környezetvédelmi Minisztérium és az önkormányzatok jóváhagyták a veszélyhelyzet-megelőzési intézkedések hároméves terveit. A 2010-ben jóváhagyott állami veszélyhelyzet-kezelési terv rögzíti az anyagi és humánerőforrások igénybevételét és kezelését állami veszélyhelyzet esetén. A 2007. évi 1V-114. sz. rendelet értelmében a hidrometeorológiai és geológiai események által okozott eseményekről és veszélyhelyzetekről való tájékoztatás a Környezetvédelmi Minisztérium és az alárendelt szervek felelőssége.

               2.4.Lengyelország – vihar

               2017. augusztus 9–12. között Lengyelország egyes részeit rendkívül heves viharok és heves esőzések érték, amelyek súlyos károkat okoztak a magán- és állami erdőkben, az állami infrastruktúrában és egyéb javakban.

               (1)Lengyelország 2017. október 25-én – a 2017. augusztus 9-én észlelt első károkat követő 12 hetes határidőn belül – a Szolidaritási Alapból nyújtandó hozzájárulást kérelmezett. A kérelmet a rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti „regionális katasztrófa” címén nyújtották be. A Bizottság kérése nyomán Lengyelország 2018. március 23-án benyújtotta az ügy értékelésének befejezéséhez szükséges lényeges kiegészítő információkat.

               (2)A katasztrófa természeti eredetű, így az EUSZA alkalmazási területének hatálya alá tartozik.

               (3)A lengyel hatóságok a katasztrófa okozta teljes közvetlen kárt 491,2 millió EUR-ra becsülik. A kérelmet a rendelet 2. cikkének (3) bekezdésében foglalt „regionális katasztrófára” vonatkozó rendelkezések alapján nyújtották be. Az említett rendelkezés értelmében a „regionális katasztrófa” bármely olyan természeti katasztrófa, amely egy támogatható állam NUTS 2 szintű régiójában olyan közvetlen kárt eredményez, amelynek értéke meghaladja az adott régió GDP-jének 1,5 %-át. A viharkár a három érintett régió, vagyis Kujávia-Pomeránia, Pomeránia és Nagy-Lengyelország
                  5
                súlyozott átlagos regionális GDP-je 2,0 %-ának felel meg, tehát meghaladja a rendeletben meghatározott 1,5 %-os küszöbértéket. Lengyelország kérelme ezért jogosult az EUSZA-ból való támogatásra.

               (4)Lengyelország nem kérte előleg kifizetését.

               (5)A lengyel kérelem részletesen ismerteti a 2017. augusztus eleji időjárási viszonyokat. A vihar intenzív esőzéssel és helyi jégesővel érkezett, 6 halálesetet és 39 személyi sérülést okozott. A vihar Toruń és Gdańsk körzetét érintette a legsúlyosabban. Lengyelország azonnal intézkedéseket hozott az emberi életek védelme és a megrongálódott épületek biztosítása, valamint a kidőlt fák eltakarítása érdekében, amelyek sok utat és vasutat eltorlaszoltak és elszakították az elektromos vezetékeket. A legtöbb kár az erdészeti ágazatot érte. Lengyelország becslése szerint a három érintett régióban összesen 9,8 millió m3 fa semmisült meg. A katasztrófa jelentős károkat okozott a természeti erőforrásokban, és például 22 erdőrezervátumot, 15 madárfajt és 134 élőhelyet (Natura 2000 hálózat) érintett, többek között a legidősebb erdőrezervátumot, a czeszewski erdőt a jarocini erdőkerületben. Súlyos károk érték az erdészeti infrastruktúrát, így például az utakat, hidakat, az erdei vendégházakat és erdészeti oktatóközpontokat, a turisták által látogatott helyeket és egyéb létesítményeket. Ezenfelül több mint 13 600 gazdaság és hozzávetőleg 99 000 hektár termés volt érintett. Az energiaágazatban 5 000 villanyoszlop, továbbá 758 transzformátorállomás és több mint 451 km hosszú elektromos vezeték szorul javításra.

               (6)Lengyelországban az erdők különösen fontosak a környezetre nézve, és védelmüket számos rendelet biztosítja. Lengyelország területének hozzávetőleg 30 %-át erdők borítják, ennek 81 %-a állami tulajdonban van. A lengyel erdők 77 %-a az állami erdészeti holding igazgatása alá tartozik. Ezek magukban foglalnak nemzeti parkokat, természetvédelmi területeket, védett tájképi területeket, Natura 2000 területeket, ökológiai jelentőségű területeket, természetvédelmi és tájkép-komplexumokat, valamint dokumentációs létesítményeket. A Natura 2000 hálózat területei Lengyelország területének hozzávetőleg 20 %-át teszik ki.

               (7)Lengyelország a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti veszélyhelyzeti és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 324,5 millió EUR-ra becsülte és intézkedéstípusokra bontotta. Az elszámolható költségek legnagyobb része (több mint 259,1 millió EUR) az érintett övezetek halaszthatatlan helyreállításával kapcsolatos intézkedésekhez kapcsolódik, hogy elkerüljék a talajerózió azonnali hatásait. A második legnagyobb részt (42,4 millió EUR) a közlekedési infrastruktúra helyreállításának költségei teszik ki.

               (8)A Bizottság megjegyezte, hogy a múltban problémák merültek fel az erdőgazdálkodási tevékenységek uniós környezetvédelmi jogszabályoknak való megfelelőségével kapcsolatban. Annak érdekében, hogy megelőzze az erdőgazdálkodással kapcsolatban tervezett intézkedések uniós környezetvédelmi jogszabályoknak való meg nem felelését, a Bizottság megfelelő rendelkezéseket foglalhat bele a későbbi végrehajtási jogi aktusba.

               (9)A lengyel hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségnek nincs biztosítási fedezete.

               (10)Az érintett régiók az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) (2014–2020) szerinti „kevésbé fejlett régióknak” minősülnek. A lengyel hatóságok nem jelezték a Bizottságnak, hogy az esb-alapok programjaiból forrásokat szándékoznak átcsoportosítani helyreállítási intézkedésekre.

               (11)Lengyelország nem aktiválta az uniós polgári védelmi mechanizmust.

               (12)A katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében jelenleg nincs folyamatban kötelezettségszegési eljárás az országgal szemben.

               (13)A lengyel kérelem ismerteti a katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok – így például az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló 2007/60/EK irányelv (árvízvédelmi irányelv), az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről szóló 2008/114/EK irányelv, valamint a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyének kezeléséről szóló 2012/18/EU irányelv – végrehajtását. Jelenleg nincs kifejezetten a viharokkal kapcsolatos uniós jogszabály.

               2.5.Következtetés

               A fentiekben meghatározott indokokból a Bulgária, Görögország, Litvánia és Lengyelország által benyújtott kérelmekben említett katasztrófák esetében teljesülnek az EUSZA igénybevételére vonatkozóan a rendeletben meghatározott feltételek.

               3.Finanszírozás az EUSZA 2018. évi költségvetési juttatásaiból

               A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  6
                (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) és különösen annak 10. cikke – 2011. évi árakon – évi 500 000 000 EUR-s felső határig engedélyezi az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételét. Az EUSZA igénybevételének módozatait az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás
                  7
                (a továbbiakban: az intézményközi megállapodás) 11. pontja határozza meg.

               Mivel az EUSZA létrehozásának meghatározó oka a szolidaritás, a Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy a támogatást progresszív alapon kell nyújtani. Ez azt jelenti, hogy – a korábbi gyakorlatnak megfelelően – az EUSZA igénybevételét kiváltó „jelentős természeti kár” küszöbértékét (azaz a 2011. évi árakon számított GNI 0,6 %-a, illetve 3 milliárd EUR közül az alacsonyabbik összeget) meghaladó kárrészre magasabb támogatási intenzitást kell alkalmazni, mint a küszöbérték alatti kárrészre. A jelentős katasztrófák esetén odaítélt támogatás meghatározásához eddig a küszöbérték alatt a teljes közvetlen kár 2,5 %-át, a küszöbérték feletti részre pedig a teljes közvetlen kár 6 %-át használták. A regionális katasztrófák és a „szomszédos országokra” vonatkozó rendelkezés alapján elfogadott katasztrófák esetében az arány 2,5 %.

               A hozzájárulás nem haladhatja meg a támogatható intézkedések becsült összes költségét. A támogatást az EUSZA-ról szóló 2002–2003-as éves jelentésben meghatározott, és a Tanács és az Európai Parlament által elfogadott módszer alapján számítják ki.

               A Bulgária, Görögország, Litvánia és Lengyelország által benyújtott kérelmek alapján az EUSZA-ból nyújtandó támogatás a keletkezett teljes közvetlen kár becsült összértéke alapján a következő:

                        Tagállam

                        A természeti csapás minősítése

                        Teljes közvetlen kár

                        (millió EUR)

                        A „jelentős katasztrófa” küszöbértéke

                        (millió EUR)

                        A küszöbérték alatti közvetlen kár 2,5 %-a

                        (EUR)

                        A küszöbérték feletti közvetlen kár 6 %-a

                        (EUR)

                        A javasolt támogatás teljes összege

                        (EUR)

                        Kifizetett előlegek

                        (EUR)

                        BULGÁRIA

                        Regionális

                        (2. cikk, (3) bekezdés)

                        90,329

                        288,020

                        2 258 225

                        –

                        2 258 225

                        0

                        GÖRÖGORSZÁG

                        Regionális

                        (2. cikk, (3) bekezdés)

                        101,432

                        1 057,800

                        2 535 796

                        –

                        2 535 796

                        0

                        LITVÁNIA

                        Jelentős

                        (2. cikk, (2) bekezdés)

                        407,366

                        214,944

                        5 373 600

                        11 545 341

                        16 918 941

                        0

                        LENGYELORSZÁG

                        Regionális

                        (2. cikk, (4) bekezdés)

                        491,170

                        2 501,280

                        12 279 244

                        –

                        12 279 244

                        0

                        ÖSSZESEN

                        33 992 206

                        0

               A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban az EUSZA igénybevételére rendelkezésre álló teljes összeg 2018 elején 421 142 057 EUR volt, amely a következők összege: a 280 371 754 EUR összegű 2018. évre fennmaradó költségvetési juttatás (vagyis 574 342 834 EUR mínusz a 2017-ben már igénybe vett 293 971 080 EUR
                  8
               ), valamint a 140 770 303 EUR összegű fennmaradó 2017. évi költségvetési juttatás, amelyet nem használtak fel és átvittek 2018-ra.

               2018 e szakaszában 173 389 397 EUR vehető igénybe. Ez megfelel az EUSZA igénybevételére 2018 elején rendelkezésre álló teljes összegnek (421 142 057 EUR), amelyből le kell vonni 143 585 709 EUR-t, amelyet annak érdekében kell visszatartani, hogy betartsák a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 10. cikkének (1) bekezdésében előírt, a 2018-as éves költségvetési juttatás 25 %-ának 2018. október 1-jéig való rendelkezésre állására vonatkozó kötelezettséget, továbbá amelyből le kell vonni a Görögország, Spanyolország, Franciaország és Portugália részére az év korábbi szakaszában igénybe vett 104 166 951 EUR-t
                  9
               .

                        Az EUSZA finanszírozásának összefoglaló táblázata

                        Összeg

                        EUR

                        2018-ra átvitt 2017. évi költségvetési juttatás

                        140 770 303

                        2018. évi költségvetési juttatás

                        574 342 834

                        A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően 2017-re előre ütemezett 2018. évi költségvetési juttatás

                        –293 971 080

                        ----------------

                        Rendelkezésre álló teljes összeg 2018 elején

                        421 142 057

                        Mínusz a Görögország, Spanyolország, Franciaország és Portugália részére 2018-ban már igénybe vett összeg

                        –104 166 951

                        Mínusz a 2018. évi költségvetési juttatás visszatartott 25 %-a

                        –143 585 709

                        ----------------

                        Jelenleg rendelkezésre álló maximális összeg (2017.+2018. évi költségvetési juttatás)

                        173 389 397

                        A Bulgária, Görögország, Litvánia és Lengyelország részére igénybe veendő, javasolt támogatás teljes összege

                        –33 992 206

                        2018. október 1-jéig rendelkezésre álló fennmaradó összegek

                        139 397 191

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               a Bulgáriának, Görögországnak, Litvániának és Lengyelországnak szóló segítségnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre
                  10
                és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  11
                és különösen annak 11. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: az alap) célja, hogy az Unió gyors, hatékony és rugalmas módon legyen képes a veszélyhelyzetekre reagálni és kifejezni szolidaritását a katasztrófa sújtotta régiók lakosságával.

               (2)Az alap éves maximális összege (2011-es árakon számítva) az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  12
                10. cikkében meghatározottaknak megfelelően 500 000 000 EUR.

               (3)Bulgária a 2017. október 25-i és 26-i intenzív esőzések és heves viharok által okozott árvíz miatt 2018. január 11-én kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére.

               (4)Görögország a Déli-Égei-szigeteket és Kósz szigetét 2017. július 20-án ért földrengés miatt 2017. október 11-én kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére.

               (5)Litvánia a 2017. nyári és őszi folyamatos esőzések által okozott árvíz miatt 2017. december 22-én kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére.

               (6)Lengyelország a 2017. augusztus 9–12. közötti rendkívül heves viharok és heves esőzések miatt 2017. október 25-én kérelmet nyújtott be az alapból származó hozzájárulásra.

               (7)A Bulgária, Görögország, Litvánia és Lengyelország által benyújtott kérelmek eleget tesznek az alapból származó pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan a 2012/2002/EK rendelet 4. cikkében megállapított követelményeknek.

               (8)Az alapot tehát a Bulgária, Görögország, Litvánia és Lengyelország részére nyújtandó pénzügyi hozzájárulás érdekében igénybe kell venni.

               (9)Az alap igénybevételéhez szükséges idő minimálisra csökkentése érdekében ez a határozat az elfogadásának napjától alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül az Európai Unió Szolidaritási Alapjából Bulgária részére 2 258 225 EUR, Görögország részére 2 535 796 EUR, Litvánia részére 16 918 941 EUR és Lengyelország részére 12 279 244 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

               Ezt a határozatot ... [az elfogadás dátuma]**-tól/-től kell alkalmazni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                     (1)

                        HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

                     (2)

                        COM(2018) 361, 2018.5.31.

                     (3)

                        BG34 = 2015. évi adatokat alapul véve a Délkelet-Bulgáriára vonatkozó regionális GDP 5 327 millió EUR-nak felel meg.

                     (4)

                        EL42 = 2014. évi adatokat alapul véve a Déli-Égei-szigetekre vonatkozó regionális GDP 6 045 millió EUR-nak felel meg.

                     (5)

                        A súlyozott átlagos regionális GDP 2014. évi adatok alapján 24,1 millió EUR-t tesz ki.

                     (6)

                        HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (7)

                        HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (8)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1599 határozata (2017. szeptember 13.) az Olaszországnak szóló segítségnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről (HL L 245., 2017.9.23.) és az azt kísérő 4/2017. sz. költségvetés-módosítás (HL L 330., 2017.12.13.).

                     (9)

                        Javaslat: Az Európai Parlament és a Tanács határozata a Görögországnak, Spanyolországnak, Franciaországnak és Portugáliának szóló segítségnyújtás céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről (COM(2018) 150, 2018.2.22.) és az azt kísérő 1/2018. sz. költségvetés-módosítási tervezet (COM(2018) 150, 2018.2.22.).

                     (10)

                        HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

                     (11)

                        HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (12)

                        A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).