               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.7.16.
            COM(2020) 321 final
            2020/0143(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a felszámolás alatt álló ESZAK, valamint a felszámolást követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeinek kezelésére vonatkozó többéves pénzügyi iránymutatások megállapításáról szóló 2003/77/EK tanácsi határozat módosításáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A 2003. február 1-jei 2003/77/EK tanácsi határozat
                  1
                melléklete szerint „a) a felszámolás alatt álló ESZAK [Európai Szén- és Acélközösség] eszközeit, beleértve annak kölcsönállományát és befektetéseit, szükség szerint fel kell használni az ESZAK fennmaradt, a fennálló kölcsöntartozásokból, a korábbi működési költségvetésből eredő és az előre nem látott kötelezettségből álló kötelezettségeinek teljesítésére. b) A felszámolás alatt álló ESZAK azon eszközeinek az a) pont szerinti kötelezettségek teljesítéséhez nem szükséges részét úgy kell befektetni, hogy az azokból származó bevételt a szén- és acéliparral kapcsolatos ágazatokban a kutatások további finanszírozására lehessen fordítani. c) A Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeit úgy kell befektetni, hogy az azokból származó bevételt a szén- és acéliparral kapcsolatos ágazatokban a kutatások további finanszírozására lehessen fordítani.”

               Tekintettel a fennálló kölcsöntartozások hiányára és az ESZAK kötelezettségvállalásainak csökkenésére
                  2
               , a felszámolás alatt álló ESZAK egyre inkább a kutatás finanszírozására irányuló jövedelemtermelést célzó befektetési tevékenységet helyezi a középpontba. A 2003/77/EK tanácsi határozat értelmében a Bizottság úgy fekteti be a felszámolás alatt álló ESZAK eszközeit, hogy „a megfelelő pénzeszközök szükség szerint időben rendelkezésre álljanak, és hogy a lehető legnagyobb hozamot biztosítsák, hosszú távon a nagy fokú biztonság és stabilitás fenntartásával” (a 2003/77/EK tanácsi határozat mellékletének 3. pontja).

               Az Európai Bizottság a felszámolás alatt álló ESZAK hozamait az acél- és szénágazat kutatási projektjeinek támogatására használja fel. A pénzügyi piaci hozamok tartós csökkenése miatt azonban az elmúlt években a portfólió egyre kevésbé volt képes elegendő hozamot termelni egy érdemi kutatási program finanszírozásához. A pénzügyi válság után jellemzővé vált alacsonyabb kamatkörnyezet miatt a portfólió már a Covid19-világjárvány által okozott közelmúltbeli piaci hanyatlás előtt is alacsonyabb hozamot eredményezett. A Covid19-válság tovább súlyosbította a várt hozam hosszú távú strukturális csökkenését. Az ESZAK portfóliója meglehetősen konzervatív összetétele miatt a hasonló alapokhoz képest viszonylag jól átvészelte a Covid19-válságot követő akut piaci visszaesést. Mindazonáltal ez a válság tartós hatással lesz a várható hozamra, és megerősíti, hogy alternatív eszközöket kell keresni arra, hogy az alap eszközeit az uniós szakpolitikák támogatására használhassák fel.

               A Bizottság ennek fényében kívánja megerősíteni a szén- és acéliparban az együttműködésen alapuló kutatási projektek támogatását, ugyanakkor javaslatot tesz a 2008/376/EK tanácsi határozat módosítására, hogy az összhangba kerüljön a zöld megállapodás célkitűzéseivel. A Bizottság támogatni kívánja továbbá a 2030-ra közel nulla szén-dioxid-kibocsátású acélgyártási projektekre irányuló, áttörést hozó kutatást és a szénágazat méltányos átállásának kezelését célzó kutatási projekteket. Egy ilyen jellegű program számára megfelelőnek tekinthető a [111 millió EUR] összegű állandó éves költségvetés. Erre azért van szükség, hogy érdemi támogatást nyújtsunk a program működtetéséhez szükséges nagyságrendű, arra érdemes projektek számára.

                  A felszámolás alatt álló ESZAK eszközeiből származó források felhasználásának és befektetésének módját illetően változásokat tesz szükségessé a [111 millió EUR] összegű rendszeres éves allokációk 2027-ig történő biztosítása. A hatályos határozat javasolt módosításai lehetővé teszik az acélágazatban a kutatási együttműködésen alapuló projektek és az áttörést jelentő kutatási projektek, valamint a szénágazat méltányos átállásának kezelését célzó kutatási projektek ilyen szintű támogatását. Bár ezek az éves allokációk fokozatosan csökkenteni fogják a befektetett eszközök teljes összegét, a 2027 utáni időszakban azonban továbbra is észszerű mennyiségű befektethető eszköz marad.

               •A felszámolás alatt álló ESZAK befektetett eszközeinek közelmúltbeli teljesítménye és kilátásai:

               2020. március 31-én a portfólió értéke mintegy 1,5 milliárd EUR volt. A portfólió mérete 2012. június 30-a óta enyhén csökkent, mivel a szén- és acéliparhoz kapcsolódó ágazatokban történő kutatás finanszírozására felhasznált összegek felülmúlták a teljes hozamot és a kapott új hozzájárulásokat.

               2003 óta és a közelmúltig a felszámolás alatt álló ESZAK eszközei pozitív hozamot eredményeztek, ami a kiegyenlítő mechanizmus révén rendelkezésre álló forrásokkal együtt évi 50 millió EUR támogatást tett lehetővé a kutatási projektek számára. 2017 végétől a 2008/750/EK tanácsi határozattal
                  3
                módosított 2003/77/EK tanácsi határozat elfogadása óta a portfólió teljesítménye pozitív volt: az összegeket a kért módon és időben folyósították, továbbá a piaci környezetre és az általában véve korlátozó iránymutatásokra tekintettel is kielégítő volt a portfólió hozama. A 2012. július 1-jétől 2017. december 31-éig terjedő időszakban a portfólió +8,5 %-os összesített pozitív hozamot ért el.

               A befektetett eszközök hozama következetesen felülmúlta a referenciaértéket, és az elmúlt években negatívvá vált kockázatmentes irányadó kamatlábak mellett történő befektetések jobb alternatívájának bizonyult. Valójában a portfólió élettartama során korábban soha nem mutatott negatív éves teljesítményt, és kezdettől fogva 80 %-os kumulált hozamot ért el. A jövőben azonban a kötvényhozamok jelenleg alacsony (és gyakran negatív) szintje rövid- és középtávon alacsonyabb várható hozamokat jelez előre, és még a pozitív hozamok elérése is kihívást jelent.

               Emellett a portfólió a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) meghatározottak alapján a becslések szerint [250] millió EUR-val
                  4
                tovább fog csökkenni.

               Ebben az összefüggésben a szakpolitikai célkitűzések elérése érdekében az ESZAK eszközeinek felhasználását illetően más megközelítésre van szükség. Ez a javaslat két fő változtatást javasol:

               ·A 2003/76/EK határozat módosítására irányuló javaslattal összhangban lehetővé kell tenni a portfólió forrásainak szükség szerinti értékesítését annak érdekében, hogy 2027-ig [111 millió] EUR összegű éves allokációhoz kapcsolódó kifizetéseket lehessen teljesíteni. A befektetési feltételektől és a portfólió méretének alakulásától függően ez a kezelt eszközök volumenének fokozatos csökkenését vonja maga után;

               ·A portfólió támogatható befektetéseinek diverzifikálása a kockázat/nyereség teljesítményének megerősítése érdekében. A Bizottság javasolja az elfogadható eszközök körének bővítését annak érdekében, hogy javuljon az adott kockázati szinten várható hozam.

               •Javasolt változtatások, amelyek lehetővé teszik az eszközök felhasználását, amennyiben erre szükség van a [111 millió] EUR összegű éves allokáció biztosításához

               A Bizottság javasolja a 2003/77/EK határozat módosítását annak érdekében, hogy 2021. január 1-jétől kezdődően
                  5
                kifejezetten lehetővé tegye a legfeljebb [111 millió] EUR éves allokációval kapcsolatos kiáramlásokat 2027-ig az acél- és a szénágazat kutatási keretprogramon kívüli kutatási projektjeinek támogatására. Az éves allokációt a felülvizsgált 2003/76/EK tanácsi határozatban megállapított kritériumok alapján fogják megállapítani. Az említett allokációval kapcsolatos kifizetési kérelmeket a befektetések nettó bevételének felhasználásával és a felszámolás alatt álló ESZAK eszközeinek kivonásával elégítik ki.

               Az éves allokációt kifejezetten rögzíteni kell a határozatban annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a források kiszámítható mértékű áramlását ahhoz, hogy továbbra is folytatódhasson az acél- és szénágazatban folyó, együttműködésen alapuló kutatáshoz szükséges támogatás.

               A felszámolás alatt álló ESZAK eszközeit eddig azon az alapon kezelték, hogy a befektetett eszközök hozamából történne a kutatási projektek finanszírozása. Ezt tükrözi a 2003/77/EK tanácsi határozat melléklete 1. szakaszának (A pénzeszközök felhasználása) megfogalmazása, valamint ugyanezen határozat (3) preambulumbekezdése, amelyben az szerepel, hogy a „Szén- és Acélipari Kutatási Alap [...] teljes tőkéjét meg kell őrizni”.

               A fent kifejtett okok miatt ezt a megközelítést módosítani kell, hogy biztosítani lehessen a kifizetés szükséges szintjét, amely elengedhetetlen ahhoz, hogy az acél- és a szénágazat számára tartalmas kutatási program jöhessen létre.

               A pénzügyi piaci feltételek tartós változása miatt már nem tartható fenn az az előfeltevés, hogy a felszámolás alatt álló ESZAK eszközei olyan stabil jövedelmet termelhetnek, amely elegendő a Szén- és Acélipari Kutatási Alap finanszírozásához. E célból aktualizálni kell a határozatot annak érdekében, hogy az jobban tükrözze a felszámolás alatt álló ESZAK által kiszolgálandó mögöttes szakpolitika szükségleteit, valamint a jelenlegi piaci feltételek mellett a szükséges szintű hozam megteremtésével kapcsolatos kihívásokat.

               A kifizetéseket évente teljesítenék a vonatkozó projektek meghatározását követően, mindig az éves allokáció [111 millió EUR] keretén belül. A felszámolás alatt álló ESZAK-ból [111 millió] EUR éves összeg lenne biztosítható, hogy lehetővé tegye a források fenntartható felhasználását a jövőre vonatkozó kutatás finanszírozására.

               •Javasolt változtatások az elfogadható eszközök diverzifikációjának lehetővé tétele érdekében:

               Az ESZAK eszközeit hagyományosan elsősorban euróban denominált állampapírokba és szupranacionális adósságinstrumentumokba fektették be. Ez a befektetésállomány stabilan pozitív hozamot tudott elérni, miközben a portfóliókockázatot csökkentett szinten tudta tartani. Az elmúlt években a gazdasági és piaci feltételek oly módon változtak, hogy tartósan csökkentek az állampapírokba és szupranacionális adósságinstrumentumokba történő befektetések megtérülésének lehetőségei. A jövőre nézve általában a pénzügyi piacok és különösen az eurókötvény-piacok továbbra is nagy kihívást jelentenek a rendkívül alacsony/negatív hozamok (különösen a legmagasabb hitelminősítésű kibocsátók által kibocsátott értékpapírok) és többek között az EKB laza monetáris politikája és kötvényvásárlási programjai miatt kialakult, csökkent likviditás miatt. A kamatlábaknak erről az alacsony alapról történő bármilyen emelkedése a meglévő eszközök lefelé történő átértékeléséhez vezet, ami azzal a kockázattal jár, hogy nagyon alacsony vagy negatív hozamok jelentkeznek mindaddig, amíg a magasabb hozamú újrabefektetések fokozatosan ellensúlyozzák a kezdeti átértékelési hatást.

               E javaslat célja, hogy az ESZAK portfólióját ellenállóbbá tegye e kihívásokkal szemben azáltal, hogy bővíti a más eszközosztályokba való befektetések lehetőségeit, és más befektetési technikákat alkalmaz annak érdekében, hogy megvédje a portfóliót a rögzített hozamú értékpapíroktól való kizárólagos függőségtől.

               A 2027-ig tervezett kivonások ellenére a fennmaradó alapok befektetési időtávja meglehetősen hosszú távú, ami lehetővé teszi a további diverzifikációt. Az ESZAK portfóliója eddig viszonylag mentes volt a lényeges kötelezettségektől, és nem került sor olyan mértékű kiáramlásokra, amely minőségileg megváltoztatta a portfólió befektetési időtávját vagy eszközeinek volumenét. Ez a helyzet a kutatási program finanszírozására szánt éves előirányzatokhoz kapcsolódó kifizetések bevezetését követően meg fog változni. Az ilyen nagyságrendű kiszámítható kifizetések azonban nem befolyásolhatják lényegesen a portfólióban maradó eszközök befektetési időtávját vagy kockázati toleranciáját, és a kifizetésekre majd több éven keresztül kerül sor.

               Hosszabb befektetési időtávja miatt a portfólió nagyobb kapacitással rendelkezik az eszközök tartására, amennyiben ez az értékek megtérüléséhez szükséges. Erre való tekintettel a Bizottság a pénzügyi iránymutatások befektetési eszközállományának kibővítését javasolja annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb mértékben enyhítsék az alacsony vagy negatív hozamokból eredő hatásokat, és fokozzák a portfólió diverzifikálását és ellenálló képességét, ugyanakkor olyan konzervatív befektetési politikát folytassanak, amely nagy fokú bizalom mellett biztosítja a tőkemegőrzést, és lehetőség szerint fokozza a hozamot, amennyiben az összhangban áll ezzel a céllal. Az elfogadható eszközosztályok kibővítése hosszú távon elősegíti a portfólió stabil és kiszámítható kezelését – beleértve az eszközökből származó és az éves allokációhoz kapcsolódó kiszámítható kifizetéseket is –, és csökkenti az alapul szolgáló források éves részletek kifizetésével történő csökkentésének mértékét.

               A Bizottság javasolja a pénzügyi iránymutatások kibővítését annak érdekében, hogy azok kiterjesszék a rendelkezésre álló eszközök/ pénzügyi instrumentumok és a kockázati kitettségek (például kamat- és hitelkockázat, valamint némi korlátozott részvénypiaci kockázat) lehetséges kombinációit magukban foglaló engedélyezhető befektetések állományát. Az új befektetési lehetőségek biztosítani fogják a portfólió hatékonyabb kezelését (a diverzifikáció és a kockázat-nyereség kompromisszum szempontjából), és támogatják a közép- és hosszú távon várható hozamot.

               Hangsúlyozni kell, hogy a portfóliódiverzifikálás olyan új piaci volatilitási forrásoknak való kitettséget von maga után, amelyek rövid és középtávon ronthatják a teljesítményt. Tekintettel azonban az eszközök jelentős részének hosszabb befektetési időtávjára, az ESZAK-portfólió alkalmas arra, hogy egyik vagy másik eszközosztályban elnyelje a rövid idejű, rosszabb teljesítményű időszakokat, és hosszú távon kihasználja a fokozott kockázattal kiigazított megtérülési lehetőségeket. Azt is meg kell érteni, hogy a diverzifikáció nem jelent garanciát arra, hogy egy bizonyos időszakban nem következhet be negatív teljesítmény, mivel az alapvető eszközosztályban (állami és szupranacionális kötvények) tapasztalható alulteljesítés meghaladhatja a diverzifikáció előnyeit. Ezek az általános elővigyázatossági szempontok a vagyonkezelés szerves részét képezik, és itt azért kerülnek bemutatásra, hogy kiegyensúlyozott képet adjanak a lehetséges eredményekről. Összességében a Bizottság az uniós alapok felelős kezelőjeként úgy véli, hogy a támogatható befektetési eszközállomány bővítése révén megfelelő módon javítható a befektetett ESZAK-eszközök hosszabb távú teljesítménye.

               A fentiekre tekintettel a Bizottság előterjeszti a felszámolás alatt álló ESZAK eszközeinek kezelésére vonatkozó többéves pénzügyi iránymutatások megállapításáról szóló 2003/77/EK határozat módosítására irányuló tanácsi határozatra irányuló jelen javaslatot. Az eszközöket a prudenciális szabályokkal és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által meghatározott szabályokkal és eljárásokkal összhangban kell kezelni.

               A fent kifejtettek szerint a határozat javasolja a felszámolás alatt álló ESZAK eszközeinek kezelését szabályozó határozat módosítását, hogy megvalósulhassanak az alábbiakra irányuló lehetséges befektetések:

               ·A pénzpiaci eszközök szélesebb köre (nevezetesen a pénzpiaci alapok);

               ·Az adóssághoz és hitelhez kapcsolódó értékpapírok szélesebb köre;

               ·Részvénypiacokkal és részvényjellegű termékekkel szembeni kitettség (különösen olyan megfelelő eszközök révén, mint a tőzsdén kereskedett alapok);

               ·A futamidő kezelésére standard befektetési technikák, például határidős kamatlábügyletek alkalmazásának lehetősége;

               ·A fedezett USD-befektetésekre irányuló befektetés lehetősége.

               A határozat nem vonná maga után ezen eszközök vagy pénzügyi instrumentumok automatikus igénybevételét. Ehelyett a határozat csupán felhatalmazná a Bizottságot arra, hogy ilyen befektetéseket hajtson végre, ha a piaci feltételek kedvezőek, és ha az ilyen befektetések összhangban vannak a befektetések befektetési időtávjával, figyelembe véve az éves allokációhoz kapcsolódó kifizetéseket 2027-ig. A Bizottság körültekintően és kellő gondossággal fogja kihasználni ezeket a kibővített befektetési lehetőségeket, hogy maximalizálja a pozitív eredmények valószínűségét. A Bizottság éves jelentéseiben be fog számolni arról a döntésről, hogy éljen ezekkel a hatáskörökkel, kifejtve a befektetési eszközállomány bővítésének és a megfigyelt eredményekről való jelentéstételnek az okait, amint a teljesítményadatok ezt lehetővé teszik.

               Az eszközök kiválasztása magában foglalja majd mind a negatív szűrést (a pénzpiaci befektetések céljából etikai vagy erkölcsi okokból kizárt tevékenységek jegyzékét), mind a pozitív szűrést (annak érdekében, hogy elősegítsék a pozitív környezeti, társadalmi és irányítási szempontoknak a befektetések kiválasztásába való beépítését). A befektetések környezeti, társadalmi és irányítási (ESG) szempontokkal kapcsolatos gyakorlatok egyre nagyobb jelentőséggel bírnak, és a Bizottság jó példával kíván elöl járni ezen a területen.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival:

                  A javaslat az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges intézkedések megállapításáról szóló 2003/76/EK tanácsi határozathoz kapcsolódik. A Tanács a közelmúltban döntött a visszavont összegek kutatásra történő felhasználásának lehetőségéről
                     6
                  . A 2003/76/EK tanácsi határozat párhuzamosan fog módosulni a 2003/77/EK tanácsi határozat javasolt módosításainak figyelembevételével.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az EU fellépési jogát az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló jegyzőkönyv és különösen annak 2. cikke második bekezdése biztosítja.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  A jegyzőkönyv végrehajtására vonatkozó intézkedéseket tanácsi határozat állapítja meg, amelynek felülvizsgálata a Bizottság kizárólagos kezdeményezési jogköréhez tartozik.

               •Arányosság

                  A javaslat kiegészítő rendelkezéseket tartalmaz, ezért szükséges a felszámolás alatt álló ESZAK eszközeit, majd ezt követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeit illetően a Bizottság által végzett eszközkezelés működéséhez.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  A jelenlegi 2003/77/EK tanácsi határozat módosításáról szóló tanácsi határozat „a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeinek kezelésére vonatkozó többéves pénzügyi iránymutatások létrehozásáról” szóló intézkedés, amelyet a 37. jegyzőkönyv 2. cikkének (2) bekezdése ír elő.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  A javaslat az ötévente készítendő jelentés eredményein alapul, amely az iránymutatások megfelelőségének rendszeres felülvizsgálatát irányozza elő. A legutóbbi ötéves jelentést 2018. március 2-án tették közzé (COM(2018) 84 final).

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Tárgytalan. A legfontosabb érdekelt felek a tagállamok, amelyekkel a Tanácson belüli jogalkotási folyamat során konzultálni fognak.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

               2014-ben a Világbank szakértői értékelést folytatott a Bizottság által végzett vagyonkezelési műveletekről (beleértve a felszámolás alatt álló ESZAK portfólióját is). Az iránymutatások keretére vonatkozó szakértői értékelés eredményeit figyelembe vették e felülvizsgálatra irányuló javaslat kidolgozásakor.

                  Nemrégiben a Számvevőszék által az Európai Szén- és Acélközösségről végzett és 2019 szeptemberében közzétett felülvizsgálat
                     7
                   arra a következtetésre jutott, hogy a Szén- és Acélipari Kutatási Alap kizárólag a vagyonkezelési bevételek alapján történő finanszírozása nem fenntartható a jelenlegi kamatkörnyezetben.

               •Hatásvizsgálat

               A javasolt felülvizsgálathoz nincs szükség hatásvizsgálatra, mivel a várható gazdasági, környezeti, illetve társadalmi hatások valószínűleg nem lesznek jelentősek.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  A javaslat az ötévente készítendő jelentés eredményein alapul, amely az iránymutatások megfelelőségének rendszeres felülvizsgálatát irányozza elő.

               •Alapjogok

                  A javaslat összhangban áll az alapjogok védelmével.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A javaslat nem hoz létre olyan új kötelezettségeket, amelyek a többéves pénzügyi keretben az általános költségvetést terhelnék.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

               A pénzügyi iránymutatások 7. pontjában előírtaknak megfelelően a Bizottság hathavonta jelentést tesz a tagállamoknak az e pénzügyi iránymutatások alapján végrehajtott irányítási műveletekről.

               Ezenkívül minden évben pénzügyi jelentés készül, amelyet auditált pénzügyi kimutatások kísérnek, és amely beszámol az egész év eredményeiről.

                  Végül a Bizottság ötévente külön jelentést tesz a pénzügyi iránymutatások alkalmazásáról (2. cikk).

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

               Tárgytalan

               •A javaslat rendelkezéseinek részletes magyarázata az elfogadható eszközök nagyobb diverzifikációjának lehetővé tétele érdekében

               A jelenlegi pénzügyi iránymutatások viszonylag korlátozó megközelítést alkalmaznak az elfogadható eszközök meghatározására. Az iránymutatások utalnak például az abszolút és nominális limitösszegekre (például az uniós tagállamonkénti legfeljebb 250 millió euró összegben), a hitelminősítésekre (például a legalább AA hitelminősítésben, az EU tagállamai és az EU intézményei kivételével) és a leghosszabb futamidőre (például a vásárlástól számított legfeljebb 10,5 év).

               Ezek a korlátozások megszüntetik a pénzügyi piacok nagy részét.

               Például:

               ·a hitelminősítési korlátozások szinte teljes mértékben kizárják a vállalati és pénzügyi kötvények piacát, amely diverzifikációt és magasabb hozamot kínálhat, ami a jelenlegi környezetben hasznos lehet a negatív rövid lejáratú ráták
                  8
                hatásának enyhítésére;

               ·hasonló megfontolások merülnek fel a futamidő-korlátozásokkal kapcsolatban, amelyek megakadályozzák a hosszabb futamidejű kötvényekbe történő befektetéseket, amelyek hasonló előnyöket kínálhatnának
                  9
               . E korlátozások módosítása lehetővé tenné a portfólió magasabb várt hozamú diverzifikált eszközallokációját, miközben a kedvező korrelációs hatásoknak köszönhetően a jelenlegihez hasonló szinten tartaná a portfólió összességére vonatkozó kockázatot.

               A 2008. évi pénzügyi válságot követően a rögzített hozamú eszközök kezelőinek piaci feltételei nehezebbé váltak az alacsony és gyakran negatív kamatkörnyezet miatt, különösen az alacsonyabb hitelkockázatú befektetések esetében. Ebben az összefüggésben a rögzített hozamú eszközök kezelői számára nagy kihívást jelent, hogy pozitív teljesítményt érjenek el, különösen a közép- és hosszú távú befektetési időtávok tekintetében. 2020-ban a helyzet a koronavírus-válság miatt tovább romlott, ami a távolabbi jövőre is kiterjesztheti az alacsony/negatív rátákkal jellemezhető környezetet.

               E tényezők negatív következményeinek korlátozása érdekében fontos, hogy az eszközkezelők a lehető legszélesebb befektetési eszközállományhoz férjenek hozzá. Ily módon az eszközkezelők fokozhatják a diverzifikációt, és hasznot húzhatnak a különböző megtérülési mintákat és alacsonyabb korrelációkat mutató eszközosztályokból. Hosszú befektetési időtávon a nagymértékben diverzifikált portfólióknak hasonló kockázati szint mellett jobban kell teljesíteniük a kevésbé diverzifikált portfólióknál.

               Ezért javasolt a jelenlegi pénzügyi iránymutatásoknak az alábbiak szerinti módosítása.

               A. Az abszolút határértékek, az értékelési és a futamidő-korlátozások kiigazítása

               A végrehajtás technikai vonatkozásaival kapcsolatban olyan dinamikusabb megközelítés alkalmazása javasolt, amely bizonyos rugalmasságot igényel (például a kockázat, a futamidő és a koncentrációs határértékek meghatározása).

               Ez lehetővé tenné, hogy rendszeresebben igazodjanak a változó piaci feltételekhez, és a megközelítés a közös tartalékalapra
                  10
                – egy másik, a Bizottság által kezelt nagy portfólióra – vonatkozóan a közelmúltban elfogadott bizottsági iránymutatásokra épülne. Az eszközöket stratégiai eszközallokáció formájában kifejezett befektetési stratégia alapján kell kezelni, amely tükrözi a befektetési célkitűzéseket és a kockázati toleranciát. A befektetési stratégiának stratégiai referenciaértékben kell megjelennie. A referenciaértéket az ágazati gyakorlatokkal összhangban kell meghatározni.

               A kockázati toleranciát tágabb értelemben is meg lehet határozni (például az elfogadható eszközkategóriák és az olyan egyedi kockázati paraméterek felsorolásával, mint a kockáztatott érték). A befektetési határértékeket a névleges érték helyett jobban kifejezésre lehetne juttatni a piaci értéken, továbbá azokat a teljes portfólió piaci értékének maximális százalékos kitettségével kellene definiálni. Ez pontosabban határozza meg a kitettségeket, mivel az alacsony vagy negatív hozamkörnyezet miatt sok értékpapír ára jelentősen meghaladja a névértéket (100 %), és a névleges értékek esetleg már nem tükrözik az ilyen kitettségek valós gazdasági értékét. A piaci értéken, százalékos arányon alapuló határértékre vonatkozó megközelítés jelentőségteljesebbé válásának másik oka a teljes portfólió piaci értéke változásának esetében merül fel, függetlenül attól, hogy az piaci értékelés, vagy kiáramlások következménye.

               A koncentrációs határértékek finomíthatók annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a biztonságosabb és a kockázatosabb hitelkockázati kitettségek közötti különbségtételt, például azáltal, hogy a nagyobb kitettségeket csak a legjobb minőségű (magas besorolású
                  11
               ) kibocsátók számára engedélyezik.

               A javaslat szerint az elfogadható eszközöket az eszközkezelési iránymutatásokban kell meghatározni, míg a referenciaértéket és a konkrét befektetési korlátokat az Európai Bizottság belső dokumentumaiban kell meghatározni.

               B. Más pénznemben történő befektetések engedélyezése

               Jelenleg a pénzügyi iránymutatások nem szólnak a külföldi pénznemben történő befektetések választhatóságáról. Ebben az összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az euróalapú befektetések csak megközelítőleg 25 %-át képviselik a világ kötvénypiacának.

               Ezért javasoljuk, hogy kifejezetten engedélyezzék az államok, szupranacionális szervezetek, alsóbb államszervezeti szintek és ügynökségek által kibocsátott, fedezett, USA-dollárban denominált értékpapírokba történő befektetéseket.

               Különösen az említett szervezetek által kibocsátott, USA-dollárban denominált, nagymértékben likvid kötvényekbe történő (részbeni) befektetés tenné lehetővé az amerikai állampapírpiachoz hasonló nagy és likvid piacokhoz való hozzáférést. Ez hasznos lehet az eurókötvény-piacok fent említett likviditási korlátai miatt. Továbbá lehetővé tenné különböző hozamgörbe-kitettségek elérését, esetleg jobb carry/roll down (átviteli/leépítési) lehetőségekkel.

               A devizaárfolyam ingadozása miatti veszteségek kockázata fedezhető. Az ilyen devizakockázatok fedezésére különböző eszközök vehetők igénybe, azonban a jelenlegi pénzügyi iránymutatások nem terjednek ki az ilyen típusú műveletekre. A Bizottság – a számvitelért felelős tisztviselő egyetértésével – határozhat úgy, hogy a más (USA-dolláron kívüli) pénznemben történő fedezett befektetések a határozat mellékletében meghatározott kritériumok alapján kifejezetten támogathatóvá válhatnak. Az ilyen eszközök tényleges felhasználása korlátozott hatókörű lenne, és figyelembe venné a vonatkozó költségeket és az uralkodó piaci viszonyokat.

               C. A kollektív befektetési formák hatókörének kiterjesztése

               2014-ben a Világbank szakemberei elvégezték a Bizottság kincstári és vagyonkezelési tevékenységeinek értékelését. A Világbank részletesen áttekintette a Bizottság által alkalmazott folyamatokat, és arra a következtetésre jutott, hogy a Bizottság a felelősségi körébe tartozó portfóliók kezelésében a megfelelő ágazati előírásoknak megfelelően éri el célkitűzéseit. A Világbank emellett néhány ajánlást is megfogalmazott a befektetési folyamatok és hozamok további fejlesztése érdekében.

               Különösen a hosszú távú alapok tekintetében javasolta a Világbank, hogy lehetőleg kollektív befektetési alapokon keresztül részvényekbe kell fektetni az ilyen pénzeszközök bizonyos százalékát. Ezen eszközök gondos válogatást követően lehetővé tehetik, hogy a portfólió jól diverzifikált részvénykitettséget érjen el. Mivel a részvények viszonylag alacsonyabb korrelációt mutatnak a fix hozamú befektetésekkel, hosszú távon növelnék a portfólió kockázat/nyereség profilját. Másrészt pedig a részvényekbe való befektetés rövid és középtávon növelheti a portfólió hozamainak volatilitását.

               Kollektív befektetési formák ugyan a jelenlegi iránymutatásokban már szerepelnek, azonban azok legalább AA hitelminősítési követelményhez kapcsolódnak, ami de facto többnyire csak rövid távú, rögzített hozamú kollektív befektetési formákat jelent, és kizárja azon rögzített hozamú és részvényalapok többségét, amelyek nem rendelkeznek hitelminősítéssel.

               Következésképpen javasolt az elfogadható eszközosztályok és kollektív befektetési eszközök körének tisztázása annak érdekében, hogy megengedettek legyenek az értékpapírok, illetve szélesebb körben is elérhetővé váljanak az ilyen jól diverzifikált eszközöket is magukba foglaló fix hozamú befektetési formák.

               Összefoglalóan tehát valamennyi kollektív befektetési forma (például pénzpiaci alapok, tőzsdén kereskedett alapok vagy kölcsönös befektetési alapok) választhatóvá tétele javasolt. Ezek különböző mértékben kínálhatnak diverzifikált kitettséget szélesebb piaci indexeknek, bizonyos földrajzi szektoroknak és/vagy meghatározott eszközosztályoknak, például a rögzített hozamúaknak és/vagy részvényeknek.

               D. Más fedezeti eszközök engedélyezése a kamatkockázat kezelésére

               A származtatott kamatügyletek hatékony kamatkockázat-kezelési eszközök, és állami pénzintézetek napjainkban is gyakran használják azokat. Ezek a piacok jellemzően likvidek is – a pénzügyi válság idején például a határidős ügyletek piaca a készpénzes államkötvények piacával ellentétben továbbra is nagyon likvid maradt. Az ilyen eszközök igénybevétele fejlett kockázatkezelési eljárásokkal és informatikai rendszerekkel valósítható meg annak érdekében, hogy figyelemmel kísérjék és kezeljék a kapcsolódó működési munkafolyamatokat, illetve az e piacban rejlő kockázatokat.

               A fent kifejtettek szerint a határozat nem vonná maga után ezen eszközök vagy pénzügyi instrumentumok automatikus igénybevételét. Ehelyett a határozat csupán felhatalmazná a Bizottságot arra, hogy ilyen befektetéseket hajtson végre, ha a piaci feltételek kedvezőek. A Bizottság körültekintően és kellő gondossággal fogja kihasználni ezeket a kibővített befektetési hatásköröket, hogy maximalizálja a pozitív eredmények valószínűségét. A Bizottság éves jelentéseiben be fog számolni arról a döntésről, hogy éljen ezekkel a hatáskörökkel, kifejtve a befektetési eszközállomány bővítésének és a megfigyelt eredményekről való jelentéstételnek az okait, amint a teljesítményadatok ezt lehetővé teszik.

               E. Környezeti, társadalmi és irányítási szempontok beépítése

               Mivel egy adott befektetés környezeti, társadalmi és irányítási (ESG) szempontokkal kapcsolatos gyakorlatai egyre nagyobb jelentőséggel bírnak, és a Bizottságnak példát kell mutatnia ezen a területen, a határozat kiemelné, hogy e gyakorlatok milyen fontos szerepet töltenek be az eszközkiválasztási folyamatban. Ez magában foglalná mind a pozitív szűrést (a környezeti, társadalmi és irányítási szempontok befektetések kiválasztásába való integrálásának elősegítése érdekében), mind a negatív szűrést (a pénzpiaci befektetések céljából etikai vagy erkölcsi okokból kizárt tevékenységek listája).

               2020/0143 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a felszámolás alatt álló ESZAK, valamint a felszámolást követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeinek kezelésére vonatkozó többéves pénzügyi iránymutatások megállapításáról szóló 2003/77/EK tanácsi határozat módosításáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló 37. jegyzőkönyvre
                  12
                és különösen annak 2. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament véleményére
                  13
               ,

               mivel:

               (1)Ahhoz, hogy 2050-re klímasemlegessé váljon, az Európai Uniónak szüksége van „az éghajlatváltozás elleni küzdelem és az erőforrások biztosítása terén élen járó szereplőkre”, hogy azok 2030-ig kidolgozzák az áttörést jelentő technológiák első kereskedelmi alkalmazásait a kulcsfontosságú ipari ágazatokban, továbbá 2030-ig megvalósítsák a karbonsemleges acélgyártást.

               (2)A 2003/76/EK tanácsi határozat
                  14
                értelmében a Bizottságnak oly módon kell kezelnie a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) eszközeit és a felszámolást követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeit, hogy azok biztosítsák a hosszú távú hozamot. A 2003/77/EK tanácsi határozat
                  15
                megállapítja az eszközök kezelésére vonatkozó többéves pénzügyi iránymutatásokat. A 2003/77/EK határozat 2. cikkével összhangban a Bizottságnak felül kell vizsgálnia vagy ki kell egészítenie ezen iránymutatásokat és újra kell értékelnie azok működését és hatékonyságát.

               (3)A szén- és acéliparhoz kapcsolódó ágazatokban a fenntarthatóság, a versenyképesség, az egészség, a biztonság és a munkakörülmények javítása szempontjából kritikus tömeggel és uniós hozzáadott értékkel rendelkező, értékes, kutatási együttműködésen alapuló projektek érdemi támogatása érdekében biztosítani kell, hogy a 2003/76/EK határozat [2. cikkében] meghatározott és megállapított éves allokációhoz kapcsolódó kifizetéseket 2027-ig az ilyen projektek finanszírozására fordítsák. Az ilyen kifizetéseket a befektetésekből származó nettó bevételekből, valamint az eszközök egy részének értékesítéséből származó bevételekből kell finanszírozni, a Bizottság kijelölt szervezeti egysége által a 2003/76/EK és a 2008/376/EK határozat alapján meghatározott éves összeg erejéig.

               (4)A pénzügyi iránymutatások végrehajtásának legutóbbi ötéves időszaka (2012–2017) során szerzett tapasztalatok és a pénzügyi piaci feltételek alakulásából az következik, hogy az iránymutatásokat ki kell igazítani.

               (5)A 2003/76/EK határozattal létrehozott éves allokációhoz kapcsolódó, 2027-ig történő kivonások után fennmaradó eszközöket hosszabb távú befektetési időtáv alapján kell kezelni, ami lehetővé teszi a további diverzifikációt.

               (6)Az eszközök nagy részének hosszú távú befektetése átlagosan összhangban áll a magasabb várható hozammal, szem előtt tartva a rövid távon megnövekedett ingadozások lehetőségét. Ennek ellenére a befektetéseknek arra kell irányulniuk, hogy elegendő mennyiségű likvid eszközt biztosítsanak a Bizottság kijelölt szervezeti egysége által a 2003/76/EK és a 2008/376/EK határozat alapján kért éves kifizetésekhez.

               (7)A pénzügyi iránymutatásoknak rugalmasabb megközelítést kell lehetővé tenniük a végrehajtás technikai szempontjait illetően, és meg kell határozniuk a befektetési célkitűzések eléréséhez szükséges megfelelő befektetési eszközöket.

               (8)Az egyes eszközosztályokat nem önmagukban, hanem a diverzifikált portfólióban betöltött szerepük alapján kell mérlegelni. Az eszközosztályok közötti diverzifikáció hagyományosan ugyanazon kockázati szint esetében magasabb hozamot eredményez. Az eszközök közötti korreláció fontos az általános befektetési kockázattal és hozammal összefüggő eszközallokációval kapcsolatos döntések meghozatalakor.

               (9)A felszámolás alatt álló ESZAK eszközei egy részének, valamint a felszámolás befejezését követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeit egy stratégiai eszközallokáció/referenciaérték formájában kifejezett befektetési stratégia alapján kell kezelni, amely megjeleníti a befektetési célokat és az eszközök kockázati toleranciáját. A referenciamutató hosszú távú befektetési iránymutatást nyújt a portfóliókezelők számára, különböző eszközosztályokhoz való hozzárendelés formájában.

               (10)A pénzügyi iránymutatásoknak lehetővé kell tenniük az államok, szupranacionális szervezetek, alsóbb államszervezeti szintek és kormányzati ügynökségek által kibocsátott, USA-dollárban denominált, nagymértékben likvid kötvényekbe történő befektetéseket a diverzifikáció fokozása érdekében, miközben – megfelelő mértékben – fedezik a devizaárfolyam ingadozásából eredő veszteségek kockázatát. A Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy – a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének egyetértésével – döntsön a más fejlett gazdaságok és/vagy más tagállamok pénznemében denominált egyéb eszközökbe történő befektetésekről. Az ilyen döntéseknek a szóban forgó befektetésnek az eszközök teljesítményére vonatkozó előnyeinek teljes mértékben alátámasztott bizonyításán kell alapulniuk. A pénzügyi iránymutatásoknak szélesíteniük kell az elfogadható befektetések körét, hogy biztosítsák a szélesebb piaci indexeknek, bizonyos földrajzi szektoroknak és meghatározott eszközosztályoknak való diverzifikált kitettség lehetőségét.

               (11)A pénzügyi iránymutatásoknak lehetővé kell tenniük más pénzügyi eszközök (például tőzsdei és tőzsdén kívüli határidős ügyletek és csereügyletek) alkalmazását a kockázatok és kitettségek, például a kamatláb- és devizakockázat kezelése érdekében.

               (12)A befektetések környezeti, társadalmi és irányítási (ESG) szempontokkal kapcsolatos gyakorlatai egyre nagyobb jelentőséggel bírnak, és ezeket figyelembe kell venni a befektetési döntések meghozatalakor. A 2003/77/EK határozatot módosítani kell annak érdekében is, hogy bevezetésre kerüljenek a környezeti, társadalmi és irányítási szempontokkal kapcsolatos gyakorlatok azáltal, hogy integrálják a pozitív szűrést, előnyben részesítve a környezeti, társadalmi és irányítási szempontok beépítését a befektetések kiválasztásába, valamint a negatív szűrést, amely tartalmazza a pénzpiaci befektetés céljából etikai vagy erkölcsi okokból kizárt tevékenységek jegyzékét.

               (13)A Bizottság által a tagállamok számára készített, a pénzügyi iránymutatások alapján végrehajtott irányítási műveletekről szóló éves jelentésnek tájékoztatást kell nyújtania a különböző eszközosztályokba sorolásról. Az éves jelentésben magyarázattal kell szolgálni a stratégiai eszközallokáció bármely jelentős változásáról is.

               (14)A 2003/77/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (15)Tekintettel a 2003/76/EK határozattal való strukturális kapcsolatra, ez a módosítás csak az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges intézkedések megállapításáról szóló 2003/76/EK határozat módosításáról szóló [XXXX/XX] határozat
                  16
                alkalmazásának időpontjától alkalmazandó. A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás
                  17
                145. cikkének figyelembevételével helyénvaló, hogy ez a módosítás csak 2021. január 1-jétől legyen alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A 2003/77/EK határozat a következőképpen módosul:

               1.A szöveg a következő 1a. cikkel egészül ki:

                  „1a. cikk

               A felszámolás alatt álló ESZAK, valamint a felszámolást követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeit úgy kell kezelni, hogy a szén- és acéliparhoz kapcsolódó ágazatokban a kutatási együttműködés finanszírozására szánt évi [111 millió] EUR összegű kereten belül éves kifizetéseket biztosítsanak. Az éves kifizetéseket a Bizottság kijelölt szervezeti egysége által a 2003/76/EK és a 2008/376/EK határozat alapján meghatározott éves összeg erejéig a befektetésekből származó nettó bevételekből és a felszámolás alatt álló ESZAK eszközei, valamint a felszámolást követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközei egy részének értékesítéséből kell finanszírozni.”;

               2.A melléklet helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               Ez a határozat attól a naptól alkalmazandó, amikor az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges intézkedések megállapításáról szóló 2003/76/EK határozat módosításáról szóló, [XXXX/XX] határozat
                  18
                alkalmazandó vagy 2021. január 1-jétől, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 29., 2003.2.5., 25. o.

                     (2)

                        A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás (HL C 384I., 2019.11.12., 1. o.) 2020. január 31-i hatálybalépésével új és viszonylag nagy felelősség jött létre (ugyanezen megállapodás 145. cikke). Az összeg nagysága azonban ismert, hatása időben igen korlátozott (öt éves részlet a 2021–2025 közötti időszakban).

                     (3)

                        HL L 255., 2008.9.23., 28. o.

                     (4)

                        A pontos összeg 2021 elején kerül meghatározásra. A kilépésről rendelkező megállapodás 145. cikkének (1) bekezdése szerint „Az Unió az Egyesült Királysággal szemben felelősséggel tartozik a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség 2020. december 31-én meglévő nettó eszközeinek az Egyesült Királyságra eső hányadáért”.

                     (5)

                        A módosítás alkalmazásának elhalasztását javasoljuk annak érdekében, hogy ne okozzon zavart a kilépésről rendelkező megállapodás 145. cikkének alkalmazásával kapcsolatban.

                     (6)

                        A Tanács (EU) 2018/599 határozata (2018. április 16.) az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges intézkedések megállapításáról szóló 2003/76/EK tanácsi határozat módosításáról (HL L 101., 2018.4.20., 1. o.).

                     (7)

                        Ibidem.11–12., 17. o.

                     (8)

                        A kamatkockázat/időtartam kezelésének kifinomultabb módja tekintetében lásd az alábbi D. pontot.

                     (9)

                        A hosszabb futamidejű kötvények előnye többek között attól függ, hogy a befektetés időpontjában mennyire meredek a hozamgörbe. A hosszabb lejáratú kötvények másik előnye a fokozottabb konvexitás; egyszerűen kifejezve, adott kamatcsökkentés esetén nagyobb mértékben nő a piaci értékük, mint amekkora az értékvesztés lenne azonos kamatnövekedés esetén.

                     (10)

                        C(2020) 1896 final.

                     (11)

                        Az AA-/Aa3 vagy annál magasabb hitelminősítésekre utaló kifejezés.

                     (12)

                        37. jegyzőkönyv az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról (HL C 202., 2016.6.7., 327. o.).

                     (13)

                        HL C , ,  o.

                     (14)

                        A Tanács 2003/76/EK határozata (2003. február 1.) az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges intézkedések megállapításáról (HL L 29., 2003.2.5., 22. o.).

                     (15)

                        A Tanács 2003/77/EK határozata (2003. február 1.) a felszámolás alatt álló ESZAK, valamint a felszámolást követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeinek kezelésére vonatkozó többéves pénzügyi iránymutatások megállapításáról (HL L 29., 2003.2.5., 25. o.).

                     (16)

                        HL ., , . o.

                     (17)

                        Megállapodás Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről (HL C 384I., 2019.11.12., 1. o.).

                     (18)

                        HL ., , . o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.7.16.
            COM(2020) 321 final

            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            a felszámolás alatt álló ESZAK, valamint a felszámolást követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeinek kezelésére vonatkozó többéves pénzügyi iránymutatások megállapításáról szóló 2003/77/EK tanácsi határozat módosításáról

               MELLÉKLET

               A felszámolás alatt álló ESZAK eszközeinek, és a felszámolás befejezését követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeinek kezelésére vonatkozó többéves pénzügyi iránymutatások

               1.A PÉNZESZKÖZÖK FELHASZNÁLÁSA

               A felszámolás alatt álló ESZAK eszközeit, beleértve annak kölcsönállományát és befektetéseit, szükség szerint fel kell használni az ESZAK fennmaradt, a fennálló kölcsöntartozásokból, a korábbi működési költségvetésből eredő és az előre nem látott kötelezettségből álló kötelezettségeinek teljesítésére.

               Ha a felszámolás alatt álló ESZAK eszközei és a felszámolás befejezését követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközei nem szükségesek az első albekezdés szerinti kötelezettségek teljesítéséhez, úgy az említett eszközöket a befektetési időtávnak megfelelően körültekintően kell befektetni annak érdekében, hogy az azokból származó hozamot a szén- és acéliparral kapcsolatos ágazatokban a kutatások további finanszírozására lehessen fordítani.

               A felszámolás alatt álló ESZAK eszközeit, majd a felszámolás befejezését követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeit éves kifizetésekre használják fel a [111 millió EUR összegű] éves előirányzat keretén belül a szén- és acéliparral kapcsolatos ágazatokban megvalósuló kutatások finanszírozására. Ezeket a kifizetéseket a befektetésekből származó nettó bevételből kell finanszírozni. Amennyiben ez a nettó bevétel nem elegendő az éves allokáció teljesítéséhez, azt ki kell egészíteni a felszámolás alatt álló ESZAK eszközei, valamint a felszámolás befejezését követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközei egy részének értékesítéséből származó bevétellel. 2027 után a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeit úgy kell befektetni, hogy az azokból származó bevételt a szén- és acéliparral kapcsolatos ágazatokban a kutatások további finanszírozására lehessen fordítani.

               2.BEFEKTETÉSI IDŐTÁV, CÉLKITŰZÉS ÉS KOCKÁZATI TOLERANCIA

               A felszámolás alatt álló ESZAK eszközeit, valamint a felszámolás befejezését követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeit azon célkitűzés szem előtt tartásával kell befektetni, hogy megőrizzék, és amennyiben lehetséges, növeljék értéküket (a továbbiakban: befektetési célkitűzés). A befektetési célkitűzést magas konfidenciaszint mellett, a teljes befektetési időtáv során kell megvalósítani.

               Az eszközöket a prudenciális követelményekkel és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által meghatározott szabályokkal és eljárásokkal összhangban kell kezelni.

               A befektetési célkitűzést az elfogadható eszközosztályok, földrajzi területek, kibocsátók és futamidők nagy fokú diverzifikációján alapuló prudens befektetési stratégia (a továbbiakban: befektetési stratégia) végrehajtása révén kell megvalósítani. A befektetési stratégiát a befektetési időtáv figyelembevételével kell meghatározni, és biztosítani kell, hogy a szükséges pénzeszközök szükség esetén kellően likvid formában álljanak rendelkezésre.

               A befektetési stratégiát olyan stratégiai eszközallokáció formájában kell meghatározni, amely rögzíti az elfogadható pénzügyi eszközök különböző kategóriáira vonatkozó indikatív célallokációkat.

               A Bizottság a stratégiai eszközallokációt stratégiai referenciaértékben (a továbbiakban: referenciaérték) jeleníti meg, amelyhez a felszámolás alatt álló ESZAK eszközeinek teljesítményét, valamint a felszámolás befejezését követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeinek teljesítményét hasonlítja.

               A Bizottság javaslatot tesz a befektetési stratégiára és a referenciaértékre, majd az általa megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőivel folytatott konzultációt követően egyezteti azt a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjével.

               A befektetési stratégiát és a referenciaértéket a Bizottság a gazdasági feltételek megfelelően dokumentált és indokolt változása, a hozzájáruló eszközök szükségleteinek és helyzetének jelentős változása, illetve a be- és kiáramlási becslések jelentős változása esetén módosíthatja. A befektetési stratégia módosítására vonatkozó eljárás azonos a stratégia kezdeti elfogadására vonatkozó eljárással.

               A befektetési stratégiát a felszámolás alatt álló ESZAK-ra, majd a felszámolás befejezését követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeire vonatkozó befektetési időtáv és kockázati tolerancia figyelembevételével kell kialakítani.

               3.AZ ESZKÖZALLOKÁCIÓS ELVEK ÉS AZ ELFOGADHATÓ BEFEKTETÉSEK

               A befektetési kockázatok csökkentése érdekében biztosítani kell az összes eszközosztály közötti és azokon belüli megfelelő diverzifikációt. Elvben minél kockázatosabb és/vagy minél kevésbé likvid egy eszköz, annál kevésbé koncentrált a kitettség.

               A különböző eszközosztályoknak és diverzifikációnak való kitettség kollektív befektetési vállalkozásokba vagy tőzsdén kereskedett termékekbe történő befektetések révén is elérhető.

               A felszámolás alatt álló ESZAK, majd a felszámolás befejezését követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközei csak a következőkbe fektethetők be:

               a)
                     euróban denominált pénzpiaci eszközök;

               b)
                     rögzített hozamú értékpapírok; és

               c)
                     tulajdonviszonyt megtestesítő vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokban lévő szabályozott kollektív befektetések.

               A felszámolás alatt álló ESZAK eszközei, és a felszámolás befejezését követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközei az előző albekezdésben említett eszközosztályoknak való kitettséget a következő eszközökbe történő befektetéssel vagy a következő műveletek elvégzésével érik el:

               a)
                     betétek;

               b)
                     az (EU) 2017/1131 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  1
                által szabályozott, napi likviditást kínáló pénzpiaci eszközök és pénzpiaci alapok;

               c)
                     hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, például kötvények, kereskedelmi értékpapírok, vagyonjegyek, valamint az (EU) 2017/2402 európai parlamenti és tanácsi rendeletben
                  2
                meghatározott egyszerű, átlátható és egységesített (STS) kritériumoknak megfelelő értékpapírosított eszközök;

               d)
                     a 2009/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  3
                hatálya alá tartozó kollektív befektetési vállalkozások, ideértve azokat a tulajdonviszonyt megtestesítő vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokba fektető tőzsdén kereskedett alapokat is, amelyeknél a maximális veszteség nem haladhatja meg a befektetett összeget;

               e)
                     repomegállapodások a költségvetési rendelet
                  4
                212. cikkének (2) bekezdésével létrehozott elvvel összhangban;

               f)
                     fordított repomegállapodások:

               g)
                     értékpapír-kölcsönzési műveletek olyan elismert elszámolási rendszerekkel, mint a Clearstream és az Euroclear, vagy az ilyen típusú műveletekre szakosodott vezető pénzügyi vállalkozásokkal.

               Határidős ügylet, tőzsdei határidős ügylet vagy swapügylet formáját öltő származtatott ügyleteket kizárólag a portfólió hatékony kezelése céljából lehet kötni, spekulatív vagy tőkeáttételi célból nem. Ezen származtatott ügyletek a befektetési politikával összhangban időtartam-módosításra, a hitel- vagy más releváns kockázat csökkentésére vagy az eszközallokáció módosítására használhatók.

               A felszámolás alatt álló ESZAK eszközei, valamint a felszámolás befejezését követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközei állami és szupranacionális szervezetek által kibocsátott, USA-dollárban denominált, magas likviditású fedezett kötvényekbe kizárólag diverzifikáció és más kamatlábgörbének való kitettség vállalása érdekében fektethetők be. A devizakockázatot swapügyletek vagy az előző albekezdésben meghatározott más alkalmas devizafedezeti eszközök megfelelő alkalmazásával kell fedezni.

               A Bizottság a számvitelért felelős tisztviselő egyetértésével az elfogadható befektetések körét kiterjesztheti a befektetési stratégiával és a befektetési célokkal összhangban lévő egyéb eszközosztályokra és befektetési műveletekre, valamint – megfelelő devizakockázati fedezet mellett – a Nemzetközi Valutaalap rendszeresen közzétett jegyzékében szereplő más fejlett gazdaságok pénznemeire. Az új eszközosztályok, befektetési műveletek vagy fejlett gazdaságbeli pénznemek felvételére vonatkozó döntéshez eszközosztályonként, műveletenként vagy pénznemenként kellően meg kell indokolni, hogy a kibővített befektetési lehetőségek miként fogják javítani a felszámolás alatt álló ESZAK eszközeinek, valamint a felszámolás befejezését követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeinek kockázat-/nyereség-teljesítményét. Ezen indokolásnak ki kell térnie az új befektetési lehetőségek támogatásához szükséges működési kapacitások értékelésére is.

               4.KÖRNYEZETI, TÁRSADALMI, IRÁNYÍTÁSI ÉS ERKÖLCSI SZEMPONTOK

               A következő környezeti, társadalmi és irányítási szempontokat kell alkalmazni:

               a)
                     a felszámolás alatt álló ESZAK eszközeinek, valamint a felszámolás befejezését követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeinek befektetését a fenntartható finanszírozás és a társadalmi méltányosság előmozdítására irányuló uniós szakpolitikai célkitűzéssel összhangban kell végrehajtani, az eszközök tőkéjének megőrzésével összeegyeztethető mértékben;

               b)
                     a befektetési politikát a környezeti, társadalmi és irányítási (ESG-) szempontú pénzügyi eszközök előmozdítására irányuló jogszabályokkal összhangban kell végrehajtani, tiszteletben tartva az uniós szabályozási keretben meghatározott vonatkozó standardokat, rendszereket, kritériumokat és eljárásokat is;

               c)
                     a Bizottság konzultálhat a fenntartható finanszírozással foglalkozó uniós technikai szakértői csoporttal vagy annak utódjával a felszámolás alatt álló ESZAK eszközeire és a felszámolás befejezését követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeire vonatkozó befektetési stratégiában szereplő ESG-tényezők végrehajtásáról.

               d)
                     a Bizottság figyelemmel kíséri a felszámolás alatt álló ESZAK eszközeinek, valamint a felszámolás befejezését követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeinek ESG-profilját, és erről a 7. pontban (Irányítási eljárások) említett éves jelentésben beszámol.

               A befektetési körből etikai vagy erkölcsi okok miatt kizárt tevékenységek jegyzéke a következő:

               a)
                     nem szabad befektetni olyan szervezetek által kibocsátott értékpapíroka, amelyekről a Bizottság tudomása szerint jogerős ítélet vagy jogerős közigazgatási határozat megállapította, hogy olyan tevékenységek egyikében vesznek részt, amelyek:

               i. az uniós szabályozási keret, valamint a nemzetközi egyezmények és megállapodások értelmében etikai vagy erkölcsi okokból jogellenesnek vagy tiltottnak minősülnek;

               ii. az alkalmazandó nemzetközi jog által tiltott lőszerek vagy fegyverek fejlesztésével, gyártásával és kereskedelmével kapcsolatosak.

               b)
                     olyan vállalkozások által kibocsátott értékpapírokba történő befektetések, amelyek – a Bizottság tudomása szerint – teljes éves árbevételük több mint 25 %-át az alább felsorolt tevékenységekből szerzik:

               i. szerencsejátékokkal kapcsolatos (gyártási, fejlesztési, forgalmazási, feldolgozási, kereskedelmi vagy szoftverrel kapcsolatos) tevékenységek;

               ii. dohányipari termékek és tevékenységek (dohánytermékek előállítása, forgalmazása, feldolgozása és kereskedelme);

               iii. szexuális kereskedelem és az ehhez kapcsolódó infrastruktúrák, szolgáltatások és médiák.

               5.AZ EURÓPAI UNIÓ KÖLTSÉGVETÉSÉBE TÖRTÉNŐ ÁTHELYEZÉS

               A felszámolás alatt álló ESZAK eszközeibe és a felszámolás befejezését követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeibe való befektetésből származó nettó árbevételt és az eszközök egy részének értékesítéséből származó bevételt a felszámolás alatt álló ESZAK-tól és a felszámolás befejezését követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alaptól célhoz kötött bevételként az Európai Unió általános költségvetésébe kell áthelyezni, amennyiben az a szén- és acéliparral kapcsolatos ágazatok kutatási programjaira vonatkozó költségvetési irányvonalak kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges.

               6.ELSZÁMOLÁS

               Az alapok kezelését a felszámolás alatt álló ESZAK-ra, majd a felszámolás befejezését követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeire vonatkozóan elkészített éves beszámolóban kell elszámolni. Az éves beszámoló a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott bizottsági számviteli szabályok alapján készül és azokkal összhangban kerül bemutatásra, figyelembe véve a felszámolás alatt álló ESZAK, majd a felszámolás befejezését követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeinek sajátos jellegét. A beszámolókat a Bizottság hagyja jóvá, és a Számvevőszék vizsgálja meg. A Bizottság külső vállalkozásokat bíz meg könyvei éves ellenőrzésének elvégzésével.

               7.GAZDÁLKODÁSI ELJÁRÁSOK

               A felszámolás alatt álló ESZAK-kal, valamint a felszámolás befejezését követően a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközeivel kapcsolatban a Bizottság a fent említett kezelési műveleteket ezen iránymutatásoknak, valamint az ESZAK felszámolásának idején hatályban lévő vagy azután módosított belső szabályainak és eljárásainak megfelelően hajtja végre.

               Az ezen pénzügyi iránymutatásoknak megfelelően elvégzett gazdálkodási műveletekről a Bizottságnak évente részletes jelentést kell összeállítania, és azt el kell küldenie a tagállamok részére. Az éves jelentésben a Bizottság tájékoztatást ad a különböző eszközosztályok használatáról, az egyes eszközosztályokba való befektetésre vonatkozó választásának okairól, valamint az egyes eszközosztályok megfigyelt teljesítményéről.

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1131 rendelete (2017. június 14.) a pénzpiaci alapokról (HL L 169., 2017.6.30., 8. o.).

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2402 rendelete (2017. december 12.) az értékpapírosítás általános keretrendszerének meghatározásáról, az egyszerű, átlátható és egységesített értékpapírosítás egyedi keretrendszerének létrehozásáról, valamint a 2009/65/EK, a 2009/138/EK és a 2011/61/EU irányelv és az 1060/2009/EK és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 347., 2017.12.28., 35. o.).

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2009/65/EK irányelve (2009. július 13.) az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (átdolgozás) (HL L 302., 2009.11.17., 32. o.), a későbbiekben módosítva.

                     (4)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.2.3.
            COM(2021) 41 final
            2021/0024(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottságban (CESNI) és a Rajnai Hajózási Központi Bizottságban (CCNR) a belvízi hajózási szakmai képesítésekre vonatkozó szabványok elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottság (CESNI) következő ülésén és a Rajnai Hajózási Központi Bizottság (CCNR) soron következő plenáris ülésén a fedélzeti munkások biztonsági alapképzésére vonatkozó szabvány, valamint a négy nyelven meghatározott egységes kommunikációs kifejezésekre vonatkozó szabvány tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.A CCNR és a CESNI

               A Rajnai Hajózási Központi Bizottság (CCNR) egy nemzetközi szervezet, amely a rajnai belvízi közlekedés területén szabályozási hatáskörrel rendelkezik. A CCNR részes felei négy uniós tagállam (Belgium, Franciaország, Németország, Hollandia) és Svájc.

               Az 1868. október 17-én Mannheimben aláírt, felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény meghatározza a Rajna belvízi hajózási célú használatát szabályozó jogi keretet, és megállapítja a CCNR hatásköreit. Az egyezmény jelenleg alkalmazandó változata az 1963. november 20-án elfogadott és 1967. április 14-én hatályba lépett, a felülvizsgált rajnai hajózási egyezményt módosító egyezmény eredményeképpen jött létre. A szervezet évente két plenáris ülést tart. Ezeken a CCNR-tagállamok képviselői vesznek részt. A plenáris ülés a CCNR döntéshozó szerve; ez a testület fogadja el a Központi Bizottság határozatait, illetve fogadja el és módosítja a Központi Bizottság műszaki előírásait. Mindegyik CCNR-tagország egy-egy szavazattal rendelkezik, és a határozatokat egyhangúlag hozzák meg. Ezek a határozatok jogilag kötelező erejűek. Az Európai Unió nem tagja a CCNR-nek.

               2015-ben a CCNR határozatot fogadott el a belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottság létrehozásáról (Comité Européen pour l’Élaboration de Standards dans le Domaine de Navigation Intérieure – CESNI). Ennek feladata többek között műszaki szabványok elfogadása különböző területekre – különösen a hajókra, az információs technológiára és a személyzetre – vonatkozóan, ezeknek a szabványoknak és a kapcsolódó eljárásoknak az egységes értelmezése, valamint hajózásbiztonsági, környezetvédelmi és egyéb hajózási területekkel kapcsolatos tanácskozások tartása.

               A CESNI a CCNR-tagországokat és az EU tagállamait képviselő szakértőkből áll, akik államonként egy-egy szavazattal rendelkeznek. Az Európai Unió nem tagja a CESNI-nek. Szavazati jog nélkül azonban részt vehet a CESNI munkájában, más olyan nemzetközi szervezetekkel együtt, amelyeknek küldetése kapcsolódik a CESNI tevékenységi területeihez.

               2.2.A CESNI és a CCNR tervezett jogi aktusa

               Soron következő plenáris ülésén a CESNI szabványokat tervez elfogadni a fedélzeti munkások biztonsági alapképzésére (hiv.: cesni 20_04) és a négy nyelven meghatározott egységes kommunikációs kifejezésekre (hiv.: cesni 20_39) vonatkozóan.

               A belvízi hajózásban szükséges szakmai képesítések elismeréséről, valamint a 91/672/EGK és a 96/50/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. december 12-i (EU) 2017/2397 európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  1
                harmonizált szabályokat vezet be a belvízi hajózásban szükséges szakmai képesítések területén, és megállapít bizonyos, a szakmai képesítésekre vonatkozó szabványokat. A fent említett két szabványról az irányelv nem rendelkezik, hanem azokat a CESNI dolgozta ki az irányelv hatálya alá tartozó követelmények végrehajtásának megkönnyítése és a harmonizáció ösztönzése céljából.

               Az (EU) 2017/2397 irányelv I. mellékletének értelmében a fedélzeti munkások esetében a képesítési bizonyítvány megszerzéséhez a nemzeti követelményeknek megfelelő biztonsági alapképzést kell elvégezni. A fedélzeti munkások biztonsági alapképzésére vonatkozó CESNI-szabvány olyan követelményeket határoz meg, amelyeket a CESNI-tagországok az azonos minőségi szintű szolgáltatás biztosítása érdekében nemzeti követelményeikként alkalmazhatnak.

               Az (EU) 2017/2397 irányelv II. mellékletének értelmében a matrózoknak és hajóvezetőknek képesnek kell lenniük a kommunikációs problémákkal járó helyzetekben az egységes kommunikációs kifejezéseket használni.  A négy nyelven meghatározott egységes kommunikációs kifejezések CESNI-szabványa részletesen kidolgozza ezt a kommunikációs rendszert.

               A CESNI szakértői 2019-ben és 2020-ban dolgozták ki a szóban forgó két szabványt, a CESNI testülete pedig 2020. április 30-i ülésén határozott úgy, hogy elfogadásukat a következő ülésre ütemezi.

               A CESNI szakértői (CESNI/QP munkacsoport) a CESNI 2016–2018-as és 2019–2021-es munkaprogramjának keretében dolgozták ki a fedélzeti munkások biztonsági alapképzésére, illetve az egységes kommunikációs kifejezésekre vonatkozó szabványokat. A téma a következő technikai üléseken került napirendre, aminek köszönhetően a CESNI szintjén megállapodás született:

               ·munkaértekezletek (2018. május 24., 2018. október 6–7., 2019. május 8., 2019. szeptember 11., 2019. november 6., 2020. február 6., 2020. április 22.) és

               ·bizottsági ülés (2020. április 30.).

               Az erre szolgáló honlapon keresztül (cesni.eu) valamennyi uniós tagállam (védett) hozzáféréssel rendelkezik a fent említett szabványtervezetekhez.

               A belvízi hajózási képesítések európai szabványai (ES-QIN szabványok) e két új szabvány beillesztésével aktualizálásra kerülnek.

               A CCNR állásfoglalást fog elfogadni a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzatban szereplő hivatkozásnak az ES-QIN szabványok legfrissebb változatára való módosításáról, amely magába foglalja a szóban forgó két szabványt is.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az uniós álláspont kialakításával kapcsolatos határozat szükséges annak biztosításához, hogy az uniós érdekek megfelelően figyelembevételre kerüljenek a fedélzeti munkások biztonsági alapképzésére, valamint a négy nyelven meghatározott egységes kommunikációs kifejezésekre vonatkozó szabványok elfogadásakor.  A tárgy uniós hatáskörbe tartozik, mivel a szóban forgó szabványok célja az (EU) 2017/2397 irányelv végrehajtásának megkönnyítése.

               Az Unió javasolt álláspontja az, hogy a két szabvány elfogadását támogatni kell, mivel azok hozzájárulnak a belvízi hajózás legmagasabb szintű biztonságának fenntartásához és ösztönzik a harmonizációt.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szervnek vagy részes fele-e a megállapodásnak
                  2
               .

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  3
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Mind a CESNI, mind a CCNR nemzetközi megállapodással létrehozott szervek.

               Jóllehet a CESNI által elfogadott szabályok önmagukban nem kötelező erejűek, a CCNR tagjaira nézve azonban azok lesznek, miután a CCNR módosítja saját jogi keretét (a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzatot) oly módon, hogy az a CESNI által elfogadott szabványokra hivatkozzon, és ezeket a szabványokat a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény alkalmazásának keretében kötelezővé teszi. Az ilyen jellegű szabályozásnak a CCNR tagjaira vonatkozó kötelező jellegét az 1868. október 17-i Mannheimi Egyezmény
                  4
                alakította ki.

               Ezért meg kell határozni az Unió által a CESNI-ben és a CCNR-ben a belvízi hajózási szakmai képesítésekre vonatkozó szabványok elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontot.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös közlekedéspolitikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 91. cikkének (1) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 91. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2021/0024 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottságban (CESNI) és a Rajnai Hajózási Központi Bizottságban (CCNR) a belvízi hajózási szakmai képesítésekre vonatkozó szabványok elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az 1868. október 17-i felülvizsgált rajnai hajózási egyezményt módosító, a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény módosításáról szóló, 1963. november 20-án elfogadott egyezmény 1967. április 14-én lépett hatályba.

               (2)Az egyezmény 17. cikke értelmében a Rajnai Hajózási Központi Bizottság (CCNR) a szakmai képesítésekre vonatkozó követelményeket fogadhat el.

               (3)A CCNR keretében 2015. június 3-án létrejött a belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottság (CESNI) annak érdekében, hogy különféle területeken – különösen a hajók, az információtechnológia és a legénység vonatkozásában – műszaki szabványokat dolgozzon ki a belvízi hajózást érintően.

               (4)A CESNI soron következő, 2021. áprilisi ülésén várhatóan elfogadja a fedélzeti munkások biztonsági alapképzésére vonatkozó szabványt, amely meghatározza a tagállamok által nemzeti követelményként alkalmazható képzési követelményeket, valamint a négy nyelven meghatározott egységes kommunikációs kifejezésekre vonatkozó szabványt, amelyek segítségével a matrózok és a hajóvezetők meg tudják oldani a kommunikációs problémákkal járó helyzeteket. Mindkét szabvány célja az (EU) 2017/2397 európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  5
                hatálya alá tartozó követelmények végrehajtásának megkönnyítése.

               (5)Ezenkívül a CCNR következő plenáris ülésén állásfoglalást tervez elfogadni, amely módosítja a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzatot oly módon, hogy az ES-QIN szabványokra (a belvízi hajózási képesítések európai szabványaira) hivatkozzon, melyek magukba foglalják a fedélzeti munkások biztonsági alapképzésére vonatkozó CESNI-szabványt és az egységes kommunikációs kifejezésekre vonatkozó CESNI-szabványt.

               (6)A fedélzeti munkások biztonsági alapképzésére, illetve az egységes kommunikációs kifejezésekre vonatkozó CESNI-szabványok hozzájárulnak a belvízi hajózás legmagasabb szintű biztonságának fenntartásához, és ösztönzik a harmonizációt az (EU) 2017/2397 irányelv összefüggésében.

               (7)Helyénvaló meghatározni az Unió által a CESNI-ben és a CCNR-ben képviselendő álláspontot.

               (8)Az Unió nem tagja sem a CCNR-nek, sem a CESNI-nek. Az Unió álláspontját az említett szervekben tagsággal rendelkező uniós tagállamok együttesen eljárva képviselik,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)A belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottság (CESNI) plenáris ülésén, amelynek alkalmával a testület a belvízi hajózási szakmai képesítésekre vonatkozó, cesni (20)_04 és cesni (20)_39 hivatkozási számú európai szabványok elfogadásáról határoz, az Unió által képviselendő álláspont az, hogy támogatni kell az említett szabványok elfogadását.

               (2)A Rajnai Hajózási Központi Bizottság (CCNR) plenáris ülésén, amelynek alkalmával a CCNR állásfoglalást fogad el a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzat oly módon történő módosításáról, hogy az hivatkozást tartalmazzon a belvízi hajózási szakmai képesítések európai szabványaira, illetve a cesni (20)_04 és cesni (20)_39 hivatkozási számú szabványokra, az Unió által képviselendő álláspont az, hogy támogatni kell minden olyan javaslatot, amely összehangolja a rajnai hajózó személyzetre vonatkozó szabályzat követelményeit az európai belvízi hajózási szakmai képesítésekre vonatkozó szabványok követelményeivel.

               2. cikk

               (1)Az 1. cikk (1) bekezdésében említett álláspontot az Unió azon tagállamai képviselik együttesen eljárva, amelyek tagjai a CESNI-nek.

               (2)Az 1. cikk (2) bekezdésében említett álláspontot az Unió azon tagállamai képviselik együttesen eljárva, amelyek tagjai a CCNR-nek.

               3. cikk

               Az 1. cikk szerinti álláspontokat érintő kismértékű technikai változtatások újabb tanácsi határozat nélkül is elfogadhatók.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2397 irányelve (2017. december 12.) a belvízi hajózásban szükséges szakmai képesítések elismeréséről, valamint a 91/672/EGK és a 96/50/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 345., 2017.12.27., 53. o.).

                     (2)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (3)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (4)

                        Az 1963. november 20-án módosított, 1868. október 17-i felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény.

                     (5)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2397 irányelve (2017. december 12.) a belvízi hajózásban szükséges szakmai képesítések elismeréséről, valamint a 91/672/EGK és a 96/50/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 345., 2017.12.27., 53. o.).