               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.8.25.
            COM(2017) 452 final
            2017/0213(APP)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges intézkedések megállapításáról szóló 2003/76/EK tanácsi határozat módosításáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  Az Európai Központi Bank által folytatott mennyiségi lazítás politikájának összefüggésében, valamint a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK f. a.) eszközeinek kezelését szabályozó biztonsági elv kontextusában a szén- és acélipari kutatási projektek finanszírozásához rendelt bevételek évről évre jelentős mértékben csökkennek, ami ahhoz vezethet, hogy a finanszírozásnak az éves pályázati felhívás megszervezéséhez minimálisan szükséges szintje nem fog rendelkezésre állni.

                  A Szén- és Acélipari Kutatási Alap (RFCS) programjának költségvetési kerete az ESZAK f. a. 2015. évi bevétele alapján számított 2017. évi 46 millió EUR-ról az ESZAK f. a. 2016. évi bevétele alapján 27 millió EUR-ra csökkent 2018-ra, 2019-ben pedig várhatóan még alacsonyabb lesz (14–18 millió EUR).

                  Az RFCS kutatási programjának rendelkezésére bocsátott fel nem használt előirányzatok és különösen a szóban forgó program keretében visszavont kötelezettségvállalásoknak megfelelő összegek újrafelhasználása olyan áthidaló megoldás volna, amely egy bizonyos időszakra elfogadható szinten tartaná fenn a szén- és acélipari kutatási projektek finanszírozását, amíg meg nem változik a monetáris politika, és amíg az államkötvény-piacokon nem emelkedik az eszközök jövedelmezősége.

               A javasolt felülvizsgálat elfogadása lehetővé fogja tenni minden olyan, az RFCS kutatási programja keretében 2003 óta visszavont kötelezettségvállalásokból eredő összeg (beleértve a behajtott összegeket is) újrafelhasználását, amelyeket visszaforgattak a felszámolás alatt álló ESZAK eszközeibe, és amelyek az RFCS kutatási programjának 40,3 millió EUR összegű kiegészítő finanszírozását is képezhetik. A felülvizsgálat éves szinten további mintegy 5 millió EUR összegű finanszírozást fog biztosítani (az RFCS kutatási programja keretében az elmúlt három évben visszavont kötelezettségvállalásoknak megfelelő átlagos összeg).

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Az RFCS programja kiegészíti azokat az egyéb uniós eszközöket, amelyek több szinten felhasználhatók az ágazat kiigazításának támogatására. Ide tartoznak például az Európai Stratégiai Beruházási Alap, az európai strukturális és beruházási alapok, a Horizont 2020, a Fenntartható Feldolgozóipar az Erőforrás- és Energiahatékonyság Révén (SPIRE) elnevezésű köz-magán társulás és az Európai Szociális Alap.

                  Ez a javaslat összhangban áll a Juncker-Bizottság 4. prioritásával: „Megerősített iparon alapuló, mélyebb és méltányosabb belső piac”. Összhangban van továbbá az acélipar versenyképességéhez és a szénipar szerkezetátalakításához nyújtott uniós támogatásokkal; az acélipar versenyképessége és a szénipar szerkezetátalakítása az RFCS kutatási programjának célkitűzései közé tartozik.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               A javaslat maradéktalanul összhangban áll az uniós szinten hozott iparpolitikai kezdeményezésekkel. A javaslat ezenkívül megfelel különösen az unió iparpolitikai prioritásait meghatározó, „Az európai ipar »reneszánszáért«” című 2014-es közleménynek
                  1
                és az „Acélipar: a fenntartható foglalkoztatás és növekedés megőrzése Európában” című 2016-os közleménynek
                  2
               .

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               A visszavont kötelezettségvállalásokra vonatkozó szabályokat a 2003/76/EK tanácsi határozat 4. cikke rögzíti, amely megállapítja a jegyzőkönyv
                  3
                végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

               A javasolt módosítás a 2003/76/EK tanácsi határozat 4. cikkének két bekezdését érinti, és célja, hogy a fel nem használt források mindkét kategóriája, vagyis az év végéig le nem kötött előirányzatokat és a visszavont kötelezettségvállalásokat is azonos módon kezeljék (automatikus átvitel a következő évre).

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  A jegyzőkönyv végrehajtására vonatkozó intézkedéseket tanácsi határozat állapítja meg, amelynek felülvizsgálata a Bizottság jogalkotási javaslatokra vonatkozó kizárólagos kezdeményezési jogköréhez tartozik.

               •Arányosság

                  A Bizottságon belüli belső konzultációk azzal a következtetéssel zárultak, hogy a visszavont kötelezettségvállalások újrafelhasználása a jelenlegi jogalap adta keretek között nem valósítható meg. Ezért a 2003/76/EK tanácsi határozat 4. cikke (4) és (5) bekezdését módosítani kell.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan – a 2013. évi ellenőrzési és értékelési gyakorlat megerősítette, hogy az RFCS teljesítette a szén- és acéliparhoz kapcsolódó ágazatok versenyképességének támogatására irányuló megbízatását, valamint megerősítette, hogy megfelelő szintű finanszírozásra van szükség.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Az RFCS kutatási programjának programbizottságát (COSCO) tájékoztatták a rendelkezésre álló költségvetés csökkenéséről (a 2017. évi 46 millió EUR-ról 2018. évi 27 millió EUR-ra).

                  Az Európai Acéltechnológiai Platform (ESTEP, amely az acélipari érdekelteket képviseli) maradéktalanul támogatta a tanácsi határozat felülvizsgálatát, mivel az RFCS pénzeszközeinek drasztikus csökkentése számos szereplőt érintene.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Nem releváns

               •Hatásvizsgálat

                  Tárgytalan.

                  A javasolt felülvizsgálat korlátozott mértékű és technikai jellegű, és nincsenek jelentős politikai, gazdasági vagy költségvetési vonzatai (áthidaló intézkedés).

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

                  A javasolt felülvizsgálat azonban csökkenteni fogja az ESZAK f. a. éves beszámolójának elkészítésével járó belső munkamennyiséget a Bizottságnál, mivel a visszavont kötelezettségvállalásoknak megfelelő összegeket a továbbiakban nem kell rögzíteni és kimutatni az ESZAK f. a. mérlegében.

               •Alapjogok

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Nincsenek.  A javaslatnak nincs személyzeti szintű hatása, és a jelenlegi többéves pénzügyi keretben nem keletkeztet új kötelezettségeket az általános költségvetés terhére.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Amennyiben a jogalkotó hatóság gyorsan, még 2018 első félévében elfogadja ezt a javaslatot, a Bizottságnak lehetősége nyílna arra, hogy az RFCS programjának 2018-ra vonatkozó várt költségvetési keretét (27 millió EUR) kiegészítse úgy, hogy az a következő éves felhívás tekintetében elérje a 40 millió EUR-t.

                  A fennmaradó összeg 2019-ben felhasználható lenne az RFCS finanszírozásának szinten tartására (40 millió EUR).

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               •A javaslat rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A javaslat célja, hogy azonos módon kezelje:

                  a) a visszavont kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó összegeket: ezek olyan összegek, amelyeket a támogatási megállapodások aláírásával kötöttek le, és amelyek már nem fizetendők kedvezményezetteknek (az elszámolható költségek a vártnál alacsonyabbak), vagy amelyeket visszatérítettek, és

                  b) azokat az összegeket, amelyeket az év végéig nem kötöttek le a támogatási megállapodások aláírásával. Ezeket a fel nem használt pénzeszközöket a 2003/76/EK tanácsi határozat 4. cikkének (4) bekezdésével összhangban jelenleg automatikusan átviszik a következő évre az általános költségvetésben.

                  Ezért a visszavont kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó összegek a 4. cikk (4) bekezdésének hatálya alá tartozó fel nem használt pénzeszközökké minősülnek.

                  Ezenkívül a támogatási program keretében behajtott összegeket ugyanúgy kell majd kezelni, és – a költségvetési rendelet címzett bevételekre vonatkozó rendelkezéseivel (a költségvetési rendelet 14. és 21. cikke) összhangban – automatikusan át is kell őket vinni.

                  Ezért indokolt elhagyni a 2003/76/EK tanácsi határozat 4. cikkének jelenlegi (5) bekezdését.

                  A felülvizsgálat a tehát következő rendelkezésekre korlátozódik:

                  1. A 4. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

                  (4) A fel nem használt bevételeket és az e bevételekből származó, december 31-én még rendelkezésre álló előirányzatokat, valamint a Szén- és Acélipari Kutatási Alap kutatási programja keretében visszavont kötelezettségvállalásokat automatikusan át kell vinni a következő évre. Ezen előirányzatokat más költségvetési tételekbe nem lehet átcsoportosítani.

                  A Szén- és Acélipari Kutatási Alap kutatási programjával összefüggésben 2003. február 6-a óta visszavont kötelezettségvállalásoknak megfelelő összeget e határozat hatálybalépésekor rendelkezésre kell bocsátani.

                  2. A 4. cikk (5) bekezdését el kell hagyni.

               2017/0213 (APP)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló jegyzőkönyv végrehajtásához szükséges intézkedések megállapításáról szóló 2003/76/EK tanácsi határozat módosításáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló jegyzőkönyvre és különösen annak 2. cikke első bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

               különleges jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)Az Európai Szén- és Acélközösséget (ESZAK) létrehozó szerződés 97. cikke szerint a szerződés 2002. július 23-án lejárt.

               (2)Az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) az ESZAK eszközeit és kötelezettségeit az Európai Közösségre ruházza át, és rögzíti, hogy ezen eszközöknek az ESZAK 2002. július 23-i mérlegében kimutatott nettó értékét a szén- és acélipari ágazat kutatási céljaira kell felhasználni.

               (3)A jegyzőkönyv ezenkívül e bevételeket – a jegyzőkönyv rendelkezéseinek és a jegyzőkönyv alapján elfogadott jogi aktusoknak megfelelően – a kutatási keretprogramon kívüli, a szén- és acéliparhoz kapcsolódó ágazati kutatásokra különítette el.

               (4)Mivel a felszámolás alatt álló ESZAK eszközeiből származó – a szén- és acéliparhoz kapcsolódó ágazati kutatásokra elkülönített – bevételek a tőkepiacokon az elmúlt években tapasztalható alacsony kamatok miatt rendkívüli mértékben visszaestek, a Szén- és Acélipari Kutatási Alap kutatási programja keretében visszavont kötelezettségvállalásokra vonatkozó szabályokat felül kell vizsgálni a kutatási programban való újrafelhasználásuk engedélyezése érdekében.

               (5)Ugyanebből az okból a Szén- és Acélipari Kutatási Alap kutatási programja keretében behajtott összegekre vonatkozó szabályokat is felül kell vizsgálni azért, hogy a költségvetési rendelet
                  4
                címzett bevételekre vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően a kutatási programban engedélyezhető legyen újrafelhasználásuk.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A 2003/76/EK határozat a következőképpen módosul:

               1. A 4. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „(4) A fel nem használt bevételeket és az e bevételekből származó, december 31-én még rendelkezésre álló előirányzatokat, valamint a Szén- és Acélipari Kutatási Alap kutatási programja keretében visszavont kötelezettségvállalásokat automatikusan át kell vinni a következő évre. Ezen előirányzatokat más költségvetési tételekbe nem lehet átcsoportosítani.

               A Szén- és Acélipari Kutatási Alap kutatási programjával összefüggésben 2003. február 6-a óta visszavont kötelezettségvállalásoknak megfelelő összeget e határozat hatálybalépésekor rendelkezésre kell bocsátani.”

               2. A 4. cikk (5) bekezdését el kell hagyni.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  COM (2014)14.

                     (2)
                  COM (2016)155.

                     (3)
                  Az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az ESZAK-Szerződés lejártának pénzügyi következményeiről és a Szén- és Acélipari Kutatási Alapról szóló 37. jegyzőkönyv.

                     (4)
                  Az Európai Parlamenti és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).


Fontos jogi nyilatkozat

|

52005PC0712

Javaslat a Tanács határozata az Egyesült Királyság által a Man-szigeti hatóságok számára a juhhúsra, marhahúsra és borjúhúsra vonatkozó különleges behozatali engedélyek rendszere alkalmazásának engedélyezéséről szóló 82/530/EGK határozat alkalmazási idejének meghosszabbításáról  /* COM/2005/0712 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 9.1.2006COM(2005) 712 véglegesA BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAKaz Egyesült Királyság által a Man-szigeti hatóságok számáraa juhhúsra, marhahúsra és borjúhúsra vonatkozó különleges behozatali engedélyek rendszerealkalmazásának engedélyezéséről szóló tanácsi határozat alkalmazásárólJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz Egyesült Királyság által a Man-szigeti hatóságok számára a juhhúsra, marhahúsra és borjúhúsra vonatkozó különleges behozatali engedélyek rendszere alkalmazásának engedélyezéséről szóló 82/530/EGK határozat alkalmazási idejének meghosszabbításáról(előterjesztő: a Bizottság)A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAKaz Egyesült Királyság által a Man-szigeti hatóságok számáraa juhhúsra, marhahúsra és borjúhúsra vonatkozó különleges behozatali engedélyek rendszerealkalmazásának engedélyezéséről szóló tanácsi határozat alkalmazásárólBevezetésEz a jelentés a 82/530/EGK tanácsi határozat[1] 2. cikkének hatálya alatt készült. Ez a határozat felhatalmazza az Egyesült Királyságot, hogy Man-szigeti Kormány által különleges behozatali engedélyek rendszerét engedélyezze a juh-, marha- és borjúhús ágazat termékeire vonatkozóan. Ez a rendszer oly módon alkalmazandó, hogy biztosítsa az egyenlő elbánást bármely forrásból származó termék és valamennyi húsimportőr és -exportőr számára, miközben amennyire lehetséges, megőrzi a kereskedelem hagyományos formáit és tekintettel van az állagegészségügyre vonatkozó közösségi szabályozásra.alapvető jogi keretAz Ír-tengeren elhelyezkedő Man-sziget nem az Egyesült Királyság része, hanem a Brit Korona belső autonómiával rendelkező része. A Man-sziget nem tagja az Európai Uniónak, hanem különleges kapcsolatban áll azzal, amelyet a Csatlakozási Szerződés 3. jegyzőkönyve[2] tartalmaz. E különleges kapcsolat részeként a Man-sziget elismeri az áruk szabad áramlását, de nem járul hozzá a közösségi alapokhoz és nem is részesülhet azokból. A sziget pénzügyileg független és a mezőgazdasági támogatási intézkedéseket a Man-szigeti kormány a helyi adókból finanszírozza.A 3. jegyzőkönyv hatálya alatt a Tanács elfogadta a mezőgazdasági termékek Csatorna-szigeteken és a Man-szigeten történő kereskedelmére alkalmazandó közösségi szabályozásról szóló, 1973. március 12-i 706/73/EGK rendeletet[3].A 706/73/EGK rendelet 3. jegyzőkönyve 1. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Tanács a 82/530/EGK határozatban megállapította, hogy a sziget termelésének és mezőgazdasági rendszerének védelme érdekében különleges behozatali rendszer alkalmazását kell engedélyezni a Man-szigeti kormány számára a harmadik országokból és a Közösség tagállamaiból származó juh-, marha- és borjúhús tekintetében.A fent említett határozatban foglalt, a Man-szigeti behozatalra vonatkozó eltérés ideiglenes alapon többször meghosszabbításra került 1982-ben történt hatályba lépése óta. A legutóbbi meghosszabbítást a 2000/665/EK tanácsi határozat[4] tartalmazza. A Man-sziget kormánya az eltérés további meghosszabbításáért folyamodott.mezőgazdasági piaci helyzet és szervezésA Man-sziget népességének mintegy 2 %-a mezőgazdaságban dolgozik. A sziget teljes területének hozzávetőlegesen 80 %-a tartozik mezőgazdasági művelés alá. A talaj nem különösebben jó minőségű. Az éghajlat enyhe, de párás, jóllehet jelentős eltérések észlelhetők, az északi síkság jobbára szárazabb.A mezőgazdaság általában széles alapon nyugvó vegyes gazdálkodás, de a kereslet nyomására adott válaszul, nagyobb mértékű specializáció alakult ki az évek során. A mezőgazdasági művelés gyakorlata a nem intenzívre hajlik. A gazdálkodásnak három fő típusa van a Man-szigeten: „állattenyésztés” (szarvasmarha és juh), tejgazdálkodás és gabonatermesztés.A Man-szigeti kormánynak kinyilvánított célja, hogy ugyanolyan szintű támogatást nyújt a Man-szigeti gazdálkodók számára, mint amilyet az EU-ban élő gazdálkodók élveznek a KAP révén. A támogatási intézkedések nem szükségszerűen ugyanolyanok, mint amelyeket az Egyesült Királyságban alkalmaznak, de a juttatások hasonló színvonalát kívánják biztosítani a termelőknek. A támogatásokat teljes egészében a Man-szigeti kormány finanszírozza. A Man-szigeti kormány jelenleg egy sor támogatási rendszert alakított ki és vezetett be (ld.: a 2. mellékletben).A különleges behozatali eltérés legutóbbi meghosszabbítása óta eltelt öt év során a sziget állattenyésztési ágazata nem ment át jelentős változáson. A juhok és szarvasmarhák száma változatlan maradt hasonló tendenciát idézve elő a hústermelés tekintetében. Az önellátási arányok rendkívül magasak: megközelítik a 200 %-ot a szarvasmarha és a 400 %-ot a juh esetében. 2003-2004 folyamán az élőhús-kivitel mindkét ágazatban megduplázódott, bár a mennyiség még mindig szerény. A termelői ár 10 %-kal nőtt a juh és 10.5 %-kal a szarvasmarha esetében az előző három év azonos időszakainak átlagát összevetve (ld.: 1. melléklet).A gazdálkodók hivatalosan engedélyezett forgalmazó társaságoknak értékesítik termékeiket. Az állattenyésztési rendszer keretében létrehozott szervezet, a Man-szigeti Állatállomány Forgalmazó Társaság (FMA) és a termelők szerződéses kapcsolatban állnak ezzel a szervezettel, amelynek át kell vennie valamennyi, a szerződött termelők által felkínált állatot. A FMA bérli a sziget húsüzemét, amelynek a kormány a tulajdonosa.A Man-szigeti kormány mezőgazdasági törvénye úgy rendelkezik, hogy a gazdaságokból származó vágásra szánt állatokat kizárólag a helyi vágóhíd számára lehet értékesíteni. Következésképpen a Man-szigeti húsellátást kizárólagosan a vágóhíd biztosítja. Úgy tűnik, hogy további feldolgozó üzemek létesítése korlátozott és nem ösztönzött.A Man-szigeti kormány a behozatalra vonatkozó eltérés meghosszabbítását igényli, elsősorban azon az alapon, hogy elegendő idő álljon rendelkezésére a vágóhíd hatékonyságának javítására. A konkrét adatok azt sugallják, hogy a vöröshús ágazat feldolgozó létesítményei az eltérés „védelme” alá kerültek, és viszonylag kevésbé versenyképesek a kevésbé védett ágazatokkal való összevetésben.A kiskereskedelmi ágazat jelenleg öt szupermarketet foglal magában, amelyből négy az Egyesült Királyságban bejegyzett, egy pedig Man-szigeti érdekeltségű láncolat fiókja. Mindez a szupermarketek bizonyos mértékű túlzott kapacitásához és a közöttük lévő versengéshez vezet. Jelenleg már csak 14 önálló kiskereskedelmi hentesüzlet létezik az eltérés megújítására vonatkozó legutóbbi kérelem idején meglévő 20-ból.A behozatali eltérés Man-szigeti kormány általi végrehajtása a következő:1. A juhhús behozatala nem engedélyezett.2. A szarvasmarha- és borjúhús behozatali kvótája a szigeten a becsült belső fogyasztás 20 %-aA Man-szigeti hatóságok által megállapított kiviteli szabályok korlátozzák az élő állatok kivitelét. Ezek az akadályok magukban foglalják a gazdálkodók közvetlen támogatásának felszámolását vagy csökkentését, a magas állatorvosi és igazgatási díjakat, valamint megfizethetetlen tengeri szállítási költségeket (mindössze egyetlen működő komp van).a jelenlegi intézkedések értékeléseAzokban az ágazatokban, ahol a termelés a belső fogyasztási szükségletek kétszeresétől (marha- és borjúhús) a négyszeresére (juhhús) rúg, érthető a behozatal korlátozása iránti igény. Mindazonáltal az elrendelt behozatali korlátozások miatt a kiskereskedelmi ellátás elégtelenségét és a fogyasztói választék hiányát jelezte néhány piaci szereplő, elsősorban a hentesüzletek és a kiskereskedők.Az a tény, hogy a fogyasztói árak viszonylag magasak, miközben másrészről a termelői árak viszonylag alacsonyak, a feldolgozó/elosztó ágazat elégtelenségét látszik jelezni, ami vélhetően a verseny hiányának tudható be.A juh- marha- és borjúhús ágazat magas szintű önellátása a szigeten azt mutatja, hogy a szigeten fenntartották a gazdálkodói tevékenységet. Mindazonáltal a behozatali eltérés rendszere ideiglenes és számos negatív eleme van, amint az az előzményekből kiderült.Az áruk mozgásának a Man-sziget és az egységes piac többi része között elsősorban az üzleti lehetőségek és a fogyasztók megelégedettségének javát kellene szolgálnia; amelyeket azonban jelentősen csökkenthetnek a jelenlegi gyakorlati kereskedelmi korlátozások. A jelenlegi uniós és nemzetközi politikák továbbá egy sokkal inkább piacorientált mezőgazdaság irányába mutatnak, nemcsak a fogyasztói szükségletek hatékonyabb kielégítésének érdekében, hanem azért is, hogy szabad választást tegyenek lehetővé a gazdálkodók számára.A jelenlegi rendszer azzal a kockázattal jár, hogy nem hoz létre további piaci lehetőségeket a Man-szigeti gazdálkodók számára (kivitel az EU irányába) és a helyi gazdálkodók a rendszer foglyai. A verseny hiánya akadályozhatja az érintett ágazatok szükséges szerkezetátalakítását. Másfelől, a jelenlegi rendszer lehetővé tett a Man-szigeti gazdálkodók számára, hogy fenntarthassák a juh-, marha- és borjúhús termelését és, hogy hozzájárulhassanak a sziget gazdaságához.KövetkeztetésekA mezőgazdaság általában és különösen az állattenyésztés nagyon fontos a Man-sziget életképessége és mezőgazdasági területeinek megőrzése tekintetében.A Man-sziget hosszútávú fenntarthatóságának biztosítása érdekében alkalmazkodni kell ahhoz a fejlődéshez, amely az EU mezőgazdasági ágazatában következett be. A legutóbbi reformok nagyon fontos jellemzője a piaci orientáció.A Man-szigeten a juh-, marha- és borjúhúst érintő jelenlegi behozatali korlátozások a feldolgozó és szállítási ágazatban jelentkező monopoltörekvésekkel párosulva elégtelenségekhez vezetnek, amelyek viszonylag magas fogyasztói és alacsony termelői árakban mutatkoznak meg. Mindez ellentétben áll az uniós fejlődéssel és azzal a kockázattal jár, hogy hosszabb távon nem fenntartható.A jelentésben szereplő különböző elemek alapos megfontolását követően, a Bizottság álláspontja, hogy a különleges rendszert nem kell határozatlan időre meghosszabbítani. Az ágazat szereplőinek erőfeszítéseket kell hozniuk a versenyképesség középtávú javítása érdekében.Ennek megfelelően a Bizottság azt javasolja, hogy a jelenlegi különleges ideiglenes behozatali rendszert utoljára hosszabbítsák meg, 2010. december 31-ig, annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a juhhús és szarvasmarha ágazat megfelelő szerkezetátalakítását.Elvárható, hogy az eltérés meghosszabbítása segít abban, hogy igyekezzenek versenyképesebbé tenni a Man-szigeti vöröshús ágazatot, hogy a jövőben az eltérés további meghosszabbításának szükségessége nélkül életképes maradhasson az EU egységes piaci versenyében.Ebben az összefüggésben a Bizottság szeretnék felkérni a Man-szigeti kormányt, hogy hozzon megfelelő intézkedéseket az ágazat szerkezetátalakítási folyamatának támogatása érdekében.I.MELLÉKLETJUHHÚS ÉS SZARVASMARHA MÉRLEG – MAN SZIGET(2005 áprilisi becslések)JUH | egység | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |juhok száma júniusban | '000 db | 176 | 169 | 171 | 169 | 171 |Brutto belföldi termelés | tonna | 1 417 | 1 401 | 1 291 | 1 419 | 1 362 |„Élőhús” behozatal | tonna | 9 | 9 | 9 | 13 | 14 |„Élőhús” kivitel | tonna | 119 | 114 | 103 | 267 | 234 |Vágások | tonna | 1 308 | 1 297 | 1 197 | 1 165 | 1 141 |„hús” behozatal | tonna | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |„hús” kivitel | tonna | 962 | 982 | 846 | 832 | 798 |Fogyasztás | tonna | 347 | 316 | 353 | 334 | 344 |Egy főre jutó fogyasztás | kg | 4,6 | 4,2 | 4,6 | 4,4 | 4,5 |Önellátási arány | % | 409 | 443 | 366 | 425 | 396 |Ár – kilogrammonként cwe | EUR | 283 | 286 | 281 | 334 | 317 |MARHAHÚS | egység | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |szarvasmarhák száma júniusban | '000 db | 14 | 14 | 15 | 15 | 16 |Brutto belföldi termelés | tonna | 1 630 | 1 676 | 1 726 | 1 767 | 1 989 |„Élőhús” behozatal | tonna | 59 | 78 | 85 | 114 | 124 |„Élőhús” kivitel | tonna | 86 | 90 | 90 | 180 | 252 |Vágások | tonna | 1 604 | 1 664 | 1 721 | 1 701 | 1 861 |„hús” behozatal | tonna | 165 | 204 | 222 | 238 | 196 |„hús” kivitel | tonna | 792 | 830 | 828 | 1 074 | 995 |Fogyasztás | tonna | 977 | 1 038 | 1 115 | 865 | 1 062 |Egy főre jutó fogyasztás | kg | 12,9 | 13,7 | 14,7 | 11,4 | 14,0 |Önellátási arány | % | 167 | 161 | 155 | 204 | 187 |Ár – kilogrammonként cwe | EUR | 221 | 225 | 226 | 241 | 254 |Források: DAFF, Fatstock Marketing Association, Annual Census |cwe – vágotttest-egyenérték az élőhúsbehozatal 45 kg/fő vágott súlyban került átszámításra az euro átszámítások a 70p/€-ban megállapított átváltási arány felhasználásával kerültek kiszámításra. |II. MELLÉKLETÖSSZEFOGLALÓ TÁMOGATÁSI KIVONATOK – MAN-SZIGETJuh prémiumrendszerTámogatást fizet a húsüzem (vágóhíd) által levágott támogatásra jogosult állatok után. A támogatás összege a vágott test osztályozási minősége szerint változó, annak érdekében, hogy a kínálat jobban alkalmazkodjon a piac szükségleteihez. A támogatás minden támogatható állat után egy állandó összegből és egy változó prémiumból áll, amely hetente kerül kiszámításra az Egyesült Királyság piaci átlagárának százalékaként.Hegyi juh rendszerTámogatás meghatározott számú tenyészanyajuhok természetes körülmények között, jóváhagyott hegyvidéken való tartására. A támogatás célja, hogy növelje a legelők befolyását az értékes hangás fennsíki környezet fenntartásában, a legeltetett állatállomány sűrűségének óvatos ellenőrzése mellett, amelynek 2 angol holdon (0,8 ha) 1 anyajuh alatt kell maradnia.Szarvasmarha tehén prémium rendszerEz a támogatási rendszer tenyésztésre alkalmas borjút nevelő tehenek után nyújt támogatást. A támogatás célja, hogy ösztönözze a szarvasmarha termelésre szánt tenyészborjúk tenyésztését és kizárja a tejgazdasági célokra való nevelést. Kiegészítő támogatás fizethető a sovány legelőkön nevelt tehenek után.Szarvasmarha létszámalapú támogatásA húsüzemben levágott támogathatónak ítélt szarvasmarhák után nyújt támogatást. A támogatás összege a vágott test osztályozási minősége és az idény szerint változó, annak érdekében, hogy a kínálat jobban alkalmazkodjon a piac szükségleteihez.INDOKLÁSA Bizottság jelentése a Tanácsnak a 82/530/EGK tanácsi határozat 2. cikkének hatálya alatt és a Man-szigeti kormánynak a különleges behozatali eltérés meghosszabbítására vonatkozó kérését követően. A jelentés célja, hogy felmérje a Man-szigeten a marha-, borjú- és juhhús ágazatra vonatkozó behozatali eltérés hatását és ennek megfelelően javaslatot tegyen a további szabályozásra.A jelentés áttekintést nyújt a jogszabályi háttérről és a mezőgazdasági piac szervezéséről, valamint értékeli a helyzetet. Egyfelől, a behozatali eltérés időszaka alatt fenntartották a juh- és szarvasmarha-tenyésztési tevékenységet, ami a sziget gazdaságának egyik fontos ágazata maradt. Másfelől azonban megkérdőjelezhető az ágazat hatékonysága és piaci orientáltsága, mivel a húsipar monopoltörekvései viszonylag magas fogyasztói és alacsony termelői árakhoz vezettek. Félő, hogy mindez a KAP fejleményei ellenében halad és hosszabb távon nem lesz fenntartható.Ezért az a Bizottság álláspontja, hogy a különleges rendszert nem kell határozatlan időre meghosszabbítani. Ennek megfelelően a Bizottság azt javasolja, hogy a jelenlegi különleges ideiglenes behozatali rendszert utoljára hosszabbítsák meg, 2010. december 31-ig, annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a juhhús és szarvasmarha ágazat megfelelő szerkezetátalakítását.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz Egyesült Királyság által a Man-szigeti hatóságok számára a juhhúsra, marhahúsra és borjúhúsra vonatkozó különleges behozatali engedélyek rendszere alkalmazásának engedélyezéséről szóló 82/530/EGK határozat alkalmazási idejének meghosszabbításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,Tekintettel az 1972. évi Csatlakozási okmány 3. jegyzőkönyvére, és különösen annak 1. cikkére és 5. cikkének második albekezdésére,Tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:1.  A Csatlakozási Okmány 3. jegyzőkönyve 1. cikke (2) bekezdésének, valamint a mezőgazdasági termékek Csatorna-szigeteken és a Man-szigeten történő kereskedelmére alkalmazandó közösségi szabályozásról szóló 706/73/EGK tanácsi rendeletnek[5] megfelelően a közös piaci szervezés tárgyát képező mezőgazdasági termékek harmadik országokkal való kereskedelmét érintő közösségi szabályok vonatkoznak a Man-szigetre.2.  Az állattenyésztés hagyományos tevékenység a Man-szigeten és központi szerepet játszik a sziget mezőgazdaságában.3.  A közös piac szervezésének a Man-szigetre vonatkozó alkalmazásának megfelelő egyes harmadik országokkal való kereskedelmi megállapodások összefüggésében, amelyekre a Közösség és a sziget kapcsolatát szabályozó rendelkezések vonatkoznak, helyénvaló megengedni a sziget hatóságainak egyes intézkedések alkalmazását, saját termelésük védelme és mezőgazdasági támogatási rendszerük működése érdekében.4.  A 82/530/EGK tanácsi határozat[6] tehát felhatalmazza az Egyesült Királyságot, hogy engedélyezze a Man-szigeti kormánynak a harmadik országokból és a Közösség tagállamaiból származó juh-, szarvasmarha- és borjúhúsra vonatkozó különleges behozatali engedélyek rendszerének alkalmazását a szarvasmarha- és borjúhús közös piaci szervezéséről szóló 1254/1999/EK rendeletben[7], valamint a juhhús és kecskehús közös piaci szervezéséről szóló 2529/2001/EK rendeletben[8] foglalt, a harmadik országokkal való kereskedelmet érintő rendelkezések sérelme nélkül. Ezt a felhatalmazást a 2005. december 31-ig tartó időszak végéig engedélyezték.5.  A rendszer alkalmazása idején fenntartották a juh- és szarvasmarha-ágazat tevékenységét a Man-szigeten. A Bizottság azonban jelentette a Tanácsnak, hogy az ágazat szerkezeti problémái akadályozhatják az állattenyésztés hosszútávú fenntarthatóságát a szigeten. Következésképpen a jelenlegi rendszer utoljára meghosszabbításra kerül, annak érdekében, hogy lehetővé tegye a juh- és marhahús ipar szerkezetátalakítását a Man-szigeten.6.  A rendszer 2005. december 31. utáni folyamatos alkalmazhatósága érdekében e határozat alkalmazási idejét 2006. január 1-jében kell megállapítani.7.  A 82/530 határozatot tehát ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 82/530/EGK határozat 2. cikke helyébe a következő szöveg lép:„Ezt a határozatot 2010 december 31-ig kell alkalmazni."2. cikkEzt a határozatot 2006. január 1-től kell alkalmazni.3. cikkE határozat címzettje Nagy Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága.Kelt Brüsszelben,A Tanács részérőlaz elnökPÉNZÜGYI KIMUTATÁS |1. | KÖLTSÉGVETÉSI MEGNEVEZÉS: 05 02 14 cikk: juhhús és kecskehús 10. fejezet - Mezőgazdasági feladatok | ELŐIRÁNYZATOK: pm. (EKT2006) 763,5 millió EUR |2. | CÍM: Javaslat tanácsi határozatra az Egyesült Királyság által a Man-szigeti hatóságok számára a juhhúsra, marhahúsra és borjúhúsra vonatkozó különleges behozatali engedélyek rendszere alkalmazásának engedélyezéséről szóló 82/530/EGK határozat alkalmazási idejének meghosszabbításáról |3. | JOGALAP: Az 1972. évi Csatlakozási Okmány 3. jegyzőkönyve és különösen annak 1. cikke és az 5. cikk második albekezdése A Tanács 706/73/EGK rendelete (1973. március 12) a mezőgazdasági termékek Csatorna-szigeteken és a Man-szigeten történő kereskedelmére alkalmazandó közösségi szabályozásról |4. | CÉLKITŰZÉSEK: A határozat javasolja Egyesült Királyságnak az Egyesült Királyságból vagy harmadik országokból a Man-szigetre importált juh-, szarvasmarha- és borjúhúsra vonatkozó behozatali engedélyek különleges rendszerének engedélyezésére vonatkozó felhatalmazásának (változtatás nélküli) meghosszabbítását. A felhatalmazás alkalmazását 2010 december 31-ig javasolják. |5. | PÉNZÜGYI HATÁSOK | 12 HÓNAPOS IDŐSZAK (millió EUR) | FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉSI ÉV 2005 (millió EUR) | KÖVETKEZŐ KÖLTSÉGVETÉSI ÉV 2006 (millió EUR) |5.0 | KIADÁSOK – AZ EK KÖLTSÉGVETÉSÉT TERHELŐ (VISSZATÉRÍTÉSEK / TÁMOGATÁSOK) – NEMZETI HATÓSÁGOK – EGYÉB | – | – | – |5.1 | BEVÉTELEK – AZ EK SAJÁT FORRÁSAI (LEFÖLÖZÉSEK / VÁMOK) – NEMZETI | – | – | – |2007 | 2008 | 2009 | 2010 |5.0.1 | BECSÜLT KIADÁS | – | – | – | – |5.1.1 | TERVEZETT BEVÉTELEK | – | – | – | – |5.2 | SZÁMÍTÁSI MÓDSZER: |6.0 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ FEJEZETÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL? | n.a. |6.1 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS EGYIK FEJEZETÉBŐL A MÁSIKBA TÖRTÉNŐ ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL? | n.a. |6.2 | SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE? | IGEN NEM |6.3 | BE KELL MAJD ÁLLÍTANI RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ KERETET A JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE? | IGEN NEM |ÉSZREVÉTELEK: Az intézkedésnek nincs semmilyen pénzügyi hatása sem a költségvetési kiadásokra sem a költségvetési bevételekre. |[1] Az (HL L 234., 1982.8.9., 7. o.) Az Egyesült Királyság által a Man-szigeti hatóságok számára a juhhúsra, marhahúsra és borjúhúsra vonatkozó különleges behozatali engedélyek rendszere alkalmazásának engedélyezéséről szóló, 1982. július 19-i 82/530/EGK tanácsi határozat (HL L 234., 1982.8.9., 7 o.).[2] HL L 73., 1972.3.27., 1. o.[3] HL L 68., 1973.3.15., 1. o. A legutóbb a 1174/86/EGK rendelettel (HL L 167., 1986.4.24., 1. o.) módosított rendelet.[4] A tanács 2000. október 23-i 2000/665/EK határozata (HL L 278., 2000.10.31., 25. o.) az Egyesült Királyság által a Man-szigeti hatóságok számára a juhhúsra, marhahúsra és borjúhúsra vonatkozó különleges behozatali engedélyek rendszere alkalmazásának engedélyezéséről[5] HL L 68., 1973.3.15., 1. o. A legutóbb a 1174/86/EGK rendelettel (HL L 167., 1986.4.24., 1. o.) módosított rendelet.[6] HL L 234., 1982.8.9., 7. o. A legutóbb a Tanács 2000/665/EK irányelvével (HL L 278., 2000.10.31., 25. o.) módosított irányelv.[7] HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb a Tanács 1782/2003/EK irányelvével (HL L 270., 2003.10.21., 1. o.) módosított irányelv.[8] HL L 341., 2001.12.22., 3. o. A legutóbb a Tanács 1782/2003/EK irányelvével (HL L 270., 2003.10.21., 1. o.) módosított irányelv.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.6.17.
            COM(2016) 400 final
            2016/0186(COD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló 445/2014/EU határozat módosításáról
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

                  Az Európa kulturális fővárosai kezdeményezésre a 2020–2033 között odaítélt címek tekintetében a 445/2014/EU határozat
                     1
                   az irányadó. A határozat melléklete tartalmaz egy listát, amely meghatározza, hogy a tagállamok (minden év esetében két tagállam) milyen időrendi sorrendben jogosultak otthont adni az eseménynek. Az Európa Kulturális Fővárosa cím viselésére irányuló pályázat hat évvel a cím viselésének éve előtt, az erről szóló pályázati felhívásnak az érintett nemzeti hatóság általi közzétételével indul.

                  Összehasonlítva az előző, 1622/2006/EK határozattal, a 445/2014/EU határozat
                     2
                   kiterjeszti a kezdeményezést az uniós tagság tekintetében tagjelölt és potenciális tagjelölt országokra, amennyiben azok a pályázati felhívás közzétételének időpontjában részt vesznek a Kreatív Európa programban vagy az azt követő, a kultúra támogatására irányuló uniós programokban. Ennek eredményeként 2021-től kezdődően minden harmadik évben (vagyis 2021-ben, 2024-ben, 2027-ben, 2030-ban és 2033-ban) tagjelölt vagy potenciális tagjelölt országokbeli városok viselhetik a címet. A pályázat legalább hat évvel az adott év kezdetét megelőzően indul a pályázati felhívás Bizottság általi közzétételével.

                  A 445/2014/EU határozat ugyanakkor nem terjed ki az Európai Szabadkereskedelmi Társulás azon országaira, amelyek tagjai az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásnak (a továbbiakban: EFTA/EGT-országok: Norvégia, Izland és Liechtenstein). Ezért az ezen országokbeli városok nem viselhetik az Európa Kulturális Fővárosa címet a 2020–2033 közötti időszakban.

                  Az Európai Unió és az EFTA/EGT-országok közötti kulturális kapcsolatok megerősítése érdekében javasolt a 445/2014/EU határozat módosítása, hogy az lehetővé tegye az EFTA/EGT-országok városainak részvételét a Kreatív Európa programokban vagy az azt követő, a kultúra támogatására irányuló uniós programokban, és azok pályázhassanak az Európa Kulturális Fővárosa címre.

                  Ez összhangban állna az Európai Unió működéséről szóló szerződés 167. cikkének (3) bekezdésével, amelynek értelmében „Az Unió és a tagállamok erősítik az együttműködést harmadik országokkal […] a kultúra területén […]”.

                  Ezen túlmenően az EFTA/EGT-országok felvétele összhangban állna az EGT-megállapodás 81. cikkével, valamint annak a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyve 13. cikkével.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               E javaslat módosítja az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló 445/2014/EK határozatot, ezért jogalapja ugyanaz: az EUMSZ 167. cikkének (5) bekezdése.

               •Szubszidiaritás

               Mivel a 445/2014/EK rendelet az Európai Unió jogi aktusa, csak egyenértékű jogi aktussal módosítható. A tagállamok nem léphetnek fel önállóan.

               •Arányosság

                  Lásd a fentieket. Nincs másik olyan lehetőség, amely az EFTA/EGT-országokbeli városok előtt megnyitná az Európa kulturális fővárosai kezdeményezésben való részvétel útját.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Lásd a fentieket. Javasolt aktus: határozat.

               •Nyilvános konzultáció

               Az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló határozat előkészítése során a Bizottság 2010. október 27. és 2011. január 12. között nyilvános konzultációt szervezett, melyre 212 válasz érkezett. Az egyik kérdés arra vonatkozott, hogy kapjanak-e nem uniós tagállamok is lehetőséget az Európa kulturális fővárosai kezdeményezésben való részvételre
                  3
               . A válaszok vegyes képet mutattak, ezért a Bizottság úgy döntött, hogy csak részben teszi lehetővé a részvételt, mégpedig olyan nem uniós tagállamok előtt, amelyek az Európai Unió teljes jogú tagjává kívánnak válni.

               A Bizottság úgy véli, hogy nem szükséges további konzultáció, mivel az új határozatra irányuló javaslat célja mindössze az Európa kulturális fővárosai kezdeményezésben való részvétel (kismértékű) bővítése annak érdekében, hogy az EFTA/EGT-országokra is kiterjedjen.

               3.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A 445/2014/EU határozathoz hasonlóan ennek a bizottsági javaslatnak sincs közvetlen költségvetési vonzata, mivel a Melina Mercouri-díjat, valamint az uniós intézmények és szervek által kijelölt szakértői testület tagjainak költségét a Kreatív Európa program jelenlegi, a 2014–2020 közötti pénzügyi keret égisze alatt rendelkezésre álló források, a 2020-at követő évek tekintetében pedig a kultúra támogatására irányuló későbbi uniós programok fedezik. Ezen túlmenően a javaslat nem vezet majd Európa kulturális fővárosai számának a 2020 és 2033 közötti időszakban való növekedéséhez, mivel az EFTA/EGT-országok városai a pályázatban való részvételre már korábban lehetőséget kapó tagjelölt/potenciális tagjelölt országok városaival fognak versenybe szállni.

               4.EGYÉB ELEMEK

               E javaslatban a Bizottság a következőket javasolja:

               Az Európa kulturális fővárosai kezdeményezésben való részvételi lehetőség kiterjesztése EFTA/EGT-országok városaira, amennyiben ezek az országok a pályázati felhívás közzétételének időpontjában részt vesznek a Kreatív Európa programokban vagy az azt követő, a kultúra támogatására irányuló uniós programokban.

               E tekintetben a városok közötti nyílt pályázat kiterjesztése a tagjelölt/potenciális tagjelölt országok városairól az EFTA/EGT-országok városaira is.

               2027 helyett 2028-tól annak lehetővé tétele, hogy tagjelölt/potenciális tagjelölt országokbeli, valamint EFTA/EGT-országokbeli város viselhesse az Európa Kulturális Fővárosa címet, hogy ezen országok tárgyalást folytathassanak a Kreatív Európa programot követő, a kultúra támogatására irányuló, 2021–2027 közötti uniós programokban való részvételükről, mielőtt a Bizottság – legkésőbb hat évvel a címviselés éve előtt – közzétenné az adott pályázati felhívást.

               A 445/2014/EU határozat ennek megfelelő módosítása.

               2016/0186 (COD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló 445/2014/EU határozat módosításáról

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 167. cikke (5) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére
                  4
               ,

               rendes jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)A 445/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat
                  5
                célja Európában a kultúrák sokszínűségének megóvása és előmozdítása, valamint közös jegyeik kiemelése, illetve a polgárok közös kulturális térséghez tartozási érzésének megerősítése. A határozat emellett annak elősegítését is célozza, hogy a városok stratégiáival és prioritásaival összhangban a kultúra hozzájáruljon a hosszú távú fejlődésükhöz.

               (2)A 445/2014/EU határozat 3. cikke értelmében csak tagállamokbeli, tagjelölt országbeli vagy potenciális tagjelölt országbeli, illetve az Unióhoz a 3. cikk (5) bekezdésében foglalt körülmények között csatlakozó országok városai vehetnek részt az „Európa kulturális fővárosai” uniós kezdeményezésben.

               (3)Az uniós kezdeményezésnek emellett – bizonyos feltételek teljesülése esetén – nyitva kellene állnia az Európai Szabadkereskedelmi Társulás azon országainak városai előtt, amelyek az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás részes felei (a továbbiakban: EFTA/EGT-országok) annak érdekében, hogy az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 81. cikkének megfelelően ezen országok és az Európai Unió közötti kulturális kapcsolatok megerősödjenek.

               (4)Mindazonáltal az említett határozat hatálya alá tartozó időszakban, azaz a 2020–2033 közötti időszak folyamán a tagállami városokkal szembeni méltányosság jegyében az EFTA/EGT-országok városai csak egyszer pályázhatnak a címre. Hasonlóképpen, az érintett időszak alatt minden EFTA/EGT-ország csak egyszer viselheti a címet.

               (5)Tagjelölt/potenciális tagjelölt országokbeli, valamint EFTA/EGT-országokbeli város 2027 helyett 2028-tól kap lehetőséget arra, hogy viselhesse az Európa Kulturális Fővárosa címet, annak érdekében, hogy ezen országok tárgyalást folytathassanak a Kreatív Európa programot követő, a kultúra támogatására irányuló, 2021–2027 közötti uniós programokban való részvételükről, mielőtt a Bizottság – legkésőbb hat évvel a címviselés éve előtt – közzétenné az adott pályázati felhívást.

               (6)A 445/2014/EU határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az 445/2014/EU határozat a következőképpen módosul:

               1. A 3. cikk a következőképpen módosul:

               a) A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

               „(2) Egy adott évben (a továbbiakban: a cím viselésének éve) a címet viselő városok száma nem lehet több háromnál.

               A címet minden évben a mellékletben foglalt naptárban (a továbbiakban: naptár) az adott évre feltüntetett mindkét tagállamban legfeljebb egy-egy városnak, valamint – a meghatározott években – egy EFTA/EGT-ország, egy tagjelölt ország vagy egy potenciális tagjelölt ország egy városának, illetve egy, az Unióhoz csatlakozó ország egy városának kell odaítélni, mely utóbbi esetben az (5) bekezdésben szereplő feltételek alkalmazandók.”

               b) A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

               „(4) Az EFTA/EGT-országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelölt országok azon városai, amelyek a 10. cikk (2) bekezdésében említett pályázati felhívás közzététele idején részt vesznek a Kreatív Európa programban vagy az azt követő, a kultúra támogatására irányuló uniós programokban, a naptárban foglaltakkal összhangban háromévente megrendezésre kerülő nyílt pályázat keretében, egy évre pályázhatnak a címre.

               A 2020 és 2033 közötti időszakban az EFTA/EGT-országok, a tagjelölt országok és a potenciális tagjelölt országok városai csak egy pályázaton vehetnek részt.

               Minden EFTA/EGT-ország, tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt csak egyszer viselheti a címet a 2020 és 2033 közötti időszak alatt.”

               2. A 10. cikk a következőképpen módosul:

               a) A cím helyébe a következő szöveg lép:

               „Előválasztás és kiválasztás az EFTA/EGT-országokban, a tagjelölt országokban és a potenciális tagjelölt országokban”.

               b) Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

               „(1) Az EFTA/EGT-országok, a tagjelölt országok és a potenciális tagjelölt országok városai közötti verseny megszervezése a Bizottság feladata.”

               c) A (6) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „(6) A testület kiválasztási jelentést készít az előválasztáson túljutott pályázó városok pályázatairól, valamint ajánlást tesz egy EFTA/EGT-ország, egy tagjelölt ország vagy egy potenciális tagjelölt ország legfeljebb egy városának a kijelölésére.”

               3. A 11. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „(2) EFTA/EGT-országok, tagjelölt országok és potenciális tagjelölt országok esetében a Bizottság a testület kiválasztási jelentésében szereplő ajánlások alapján kijelöl egy várost a cím viselésére a meghatározott évre, és erről legkésőbb a cím viselésének évét négy évvel megelőzően értesíti az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a Régiók Bizottságát.”

               4. A 13. cikk a következőképpen módosul:

               a) A (2) bekezdés második albekezdésének helyébe az alábbi szöveg lép:

               „Az érintett tagállam, EFTA/EGT-ország, tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt ország megfigyelőt nevezhet ki az ezeken az üléseken való részvételre.”

               b) A (3) bekezdés második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „A testületnek továbbítania kell monitoringjelentéseit a Bizottságnak, valamint a kijelölt városoknak és az érintett tagállamnak, EFTA/EGT-országnak, tagjelölt országnak vagy potenciális tagjelölt országnak.”

               5. A melléklet helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  elnök
                        elnök

                     (1)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 16-i 445/2014/EU határozata az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról és az 1622/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 132., 2014.5.3., 1. o.).

                     (2)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. október 24-i 1622/2006/EK határozata az Európa kulturális fővárosa eseménysorozat 2007–2019. évekre szóló közösségi fellépésének megállapításáról (HL L 304., 2006.11.3., 1. o.).

                     (3)
                  A konzultáció eredményeinek elemzése a következő linken érhető el:

                     http://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/actions/documents/ecoc/consultation-analysis-results_en.pdf

                     (4)
                  HL C… , , . .o.

                     (5)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 16-i 445/2014/EU határozata az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról és az 1622/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 132., 2014.5.3., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.6.17.
            COM(2016) 400 final
            MELLÉKLET
            JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAaz Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló 445/2014/EU határozat módosításáról

               MELLÉKLET

               Javaslat
                  AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
                  az Európa kulturális fővárosai kezdeményezés 2020–2033. évekre szóló uniós fellépésének létrehozásáról szóló 445/2014/EU határozat módosításáról

               NAPTÁR

                        2020

                        Horvátország

                        Írország

                        2021

                        Románia

                        Görögország

                        Tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt

                        2022

                        Litvánia

                        Luxemburg

                        2023

                        Magyarország

                        Egyesült Királyság

                        2024

                        Észtország

                        Ausztria

                        EFTA/EGT-ország, tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt
                           1

                        2025

                        Szlovénia

                        Németország

                        2026

                        Szlovákia

                        Finnország

                        2027

                        Lettország

                        Portugália

                        2028

                        Cseh Köztársaság

                        Franciaország

                        EFTA/EGT-ország, tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt

                        2029

                        Lengyelország

                        Svédország

                        2030

                        Ciprus

                        Belgium

                        EFTA/EGT-ország, tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt

                        2031

                        Málta

                        Spanyolország

                        2032

                        Bulgária

                        Dánia

                        2033

                        Hollandia

                        Olaszország

                        EFTA/EGT-ország, tagjelölt ország vagy potenciális tagjelölt

                     (1)
                  Amennyiben e határozat hatálybalépésének időpontja megelőzi a 2024-re irányuló pályázat felhívásának közzétételét, vagyis hat évvel a címviselés éve előtt.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.2.19.
            COM(2016) 77 final
            2016/0048(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a FAL-egyezmény, a MARPOL-egyezmény IV. melléklete, a SOLAS-egyezmény II-2/13. és II-2/18. szabálya, a Tűzbiztonsági rendszerek szabályzata és a 2011-es kiterjesztett ellenőrző program előírásai módosításainak elfogadása tekintetében a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben az adminisztratív terhek csökkentésével foglalkozó bizottság 40. ülésén, a Tengerikörnyezet-védelmi Bizottság 69. ülésén és a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 96. ülésén történő elfogadása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont kialakításáróltekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont kialakításáról

               INDOKOLÁS

               1.BEVEZETÉS

               A jelen bizottsági javaslat a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) adminisztratív terhek csökkentésével foglalkozó bizottságának 40. ülésén (FAL 40), az IMO Tengerikörnyezet-védelmi Bizottsága 69. ülésén (MPEC 69) és az IMO Tengerészeti Biztonsági Bizottsága 96. ülésén (MSC 96) képviselt uniós álláspont kialakítására vonatkozik, az alábbi alcímekben külön részletezett hat módosítás vonatkozásában.

               1.1        A nemzetközi tengeri forgalom könnyítéséről szóló egyezmény (FAL-egyezmény) általános áttekintése

               Az adminisztratív terhek csökkentésével foglalkozó bizottság 39. ülése (FAL 39) – a FAL 40. ülése során történő jóváhagyás céljából – jóváhagyta a FAL-egyezmény mellékletének módosításait az adminisztratív terhek csökkentésével foglalkozó bizottság 35. ülésén kötött azon megállapodást követően, hogy kezdeményezik az egyezmény átfogó felülvizsgálatát annak biztosítása érdekében, hogy az megfelelően kezelje a hajózási ipar jelenlegi és felmerülő szükségleteit, és hogy figyelemmel az információk és adatok elektronikus továbbítása területén elért fejleményekre, illetve az egyablakos rendszerre, rendelkezéseit korszerűsítsék.

               Az EU számára különösen fontos azon előírás kérdése, amely szerint adott esetben fel kell tüntetni a vízumszámot az utaslistákon, továbbá a nyilatkozattételi követelmények elektronikus formában történő teljesítésének kérdése.

               A FAL-egyezmény és az uniós jog közötti egyes eltérések továbbra is fennállnak a 2.6.1. szabványt (a hatóságok által a személyzeti jegyzékben megkövetelt adatokat illetően), a 2.23. szabványt, a 3.10. szabványt, a 3.10.2. szabványt, a 3.45. szabványt és a 3.21. ajánlott gyakorlatot illetően. A FAL-egyezmény VIII. cikkével összhangban az ilyen eltéréseket a szerződő kormányoknak kell jelenteniük az IMO főtitkárának.

               A FAL-egyezmény e módosításai az adminisztratív terhek csökkentésével foglalkozó bizottság 39. üléséről készült jelentés 1. mellékletében (FAL 39/16) szerepelnek. Az adminisztratív terhek csökkentésével foglalkozó bizottság 39. üléséről készült jelentés 4.43. pontja értelmében a módosításokat ugyenezen bizottság 40. ülésén fogják elfogadni.

               1.2A MARPOL-egyezmény IV. melléklete különleges területi követelményekre vonatkozó 1. és 11. szabályának módosításai

               A Tengerikörnyezet-védelmi Bizottság 68. ülése (MPEC 68) megvizsgálta, hogy a MARPOL-egyezmény IV. melléklete 13. szabályának megfelelően elegendő bejelentés érkezett-e a kikötői létesítmények rendelkezésre állásáról ahhoz, hogy lehetővé tegyék a Balti-tengeri különleges területre vonatkozó rendelkezések alkalmazását, illetve azon terület meghatározását, amely vonatkozásában a különleges területre vonatkozó rendelkezéseket alkalmazni lehet, figyelemmel arra, hogy a bejelentést a kilenc balti államból csak nyolc tette meg.

               Egyetértés született abban, hogy elegendő bejelentés érkezett, valamint, hogy ennélfogva hatálybalépési időpontokat lehet megállapítani az MPEC 68/10/2. sz. dokumentumban meghatározott különleges terület hatálybalépését illetően. Megállapítást nyert, hogy a terület javasolt meghatározása eltér a MARPOL-egyezmény IV. mellékletében meghatározottól, valamint, hogy az MPEC 68/10/2. sz. dokumentumban meghatározott különleges terület új meghatározása érdekében a MARPOL-egyezmény IV. mellékletének módosítására van szükség.

               A MARPOL-egyezmény IV. melléklete 1. és 11. szabályának e módosításai a MEPC 69/3/3. sz. dokumentumban találhatók, a Tengerikörnyezet-védelmi Bizottság 69. ülése során várható elfogadással, ahogy az a Tengerikörnyezet-védelmi Bizottság 68. üléséről készült jelentés (MEPC 68/21) 10.22. pontjában szerepel. A módosításokat az IMO Titkársága a 2015. október 7-i 3591. sz. körlevél formájában köröztette, a MARPOL-egyezmény 16. cikkének megfelelően, beleértve egy az elfogadásukat célzó MEPC határozat tervezetét is.

               1.3A SOLAS II-2/13. szabályának módosításai

               Az MSC 95 jóváhagyta a SOLAS II-2/13. szabálya módosításainak tervezetét, amelyek a menekülési utak tervezési folyamat elején elvégzett evakuálási elemzés általi értékelésének követelményeit állapítják meg; e követelményeket a ro-ro utasszállító hajókra és az egyéb, több mint 36 utast szállító utasszállító hajókra kell alkalmazni. Amennyire kivitelezhető, az elemzéssel azonosítani kell, és ki kell küszöbölni azt a torlódást, amely a menekülési útvonalon az utasok és a személyzet szokásos mozgása következtében kialakulhat, ideértve annak a lehetőségét is, hogy ezen az útvonalon esetleg a személyzetnek az utasokkal ellentétes irányban kell haladnia. Emellett az elemzést annak bemutatására is fel kell használni, hogy a menekülési intézkedések elég rugalmasan kezelik azt a helyzetet is, ha károsodás következtében egyes menekülési útvonalak, gyülekezési helyek, beszállóállomások vagy túlélési járművek nem hozzáférhetők.

               E módosítások az MSC 95/22/add.2 jelzetű dokumentum 14. mellékletében szerepelnek. A Tengerészeti Biztonsági Bizottság 95. üléséről készült jelentés (MSC 95/22) 10.19. pontja értelmében a módosításokat a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 96. ülésén fogják elfogadni.

               1.4 A SOLAS ro-ro utasszállító hajókon található helikopter-leszálló helyekről szóló II-2/18. szabályának módosításai az új utasszállító hajók tekintetében, a Tűzbiztonsági rendszerek szabályzata új 17. fejezetével összefüggésben

               A SOLAS II-2/18. szabálya a helikopterlétesítményekre vonatkozó előírásokat tartalmaz. A SOLAS-egyezmény e módosításai az MSC.1/Circ.1431 számú IMO-körlevélben meghatározott, a helikopter-létesítmények habbal oltó tűzoltó készülékeinek jóváhagyására vonatkozó útmutatásokat kívánják 2012. június 22-ével bevezetni, annak érdekében, hogy a körlevél rendelkezései kötelezővé váljanak. A habbal oltó rendszernek teljesítenie kell tehát az útmutatásokban foglaltakat. E módosításokat a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 92. ülése (MSC 92) hagyta jóvá, a 93. ülésen (MSC 93) történő elfogadás céljából.

               A Tengerészeti Biztonsági Bizottság 93. ülésére előirányzott elfogadással összefüggésben a Tanács elfogadta a 2013. május 8-i 2014/280/EU határozatot
                  1
               , amely rendelkezik az EU álláspontjáról a SOLAS  II-2/18. szabálya módosításainak elfogadását illetően.

               Az elfogadás szakaszában azonban az MSC 93. ülése úgy döntött, hogy a módosítások tervezeteit további megfontolásra visszautalja az IMO Hajórendszerek és Felszerelések Albizottságának 2. ülése (SSE 2) elé.

               Az SSE 2. ülésének a SOLAS II-2/18. szabálya módosítási tervezeteivel összefüggő eredményét követően a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 95. ülése megjegyezte, hogy a Hajórendszerek és Felszerelések Albizottságának 2. ülése egy új, a helikopter-létesítmények habbal oltó tűzoltó készülékeinek jóváhagyásáról szóló 17. fejezetet is előkészített a Tűzbiztonsági rendszerek szabályzatához (FSS Code), a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 96. ülésén való elfogadás érdekében. A Tűzbiztonsági rendszerek szabályzata új 17. fejezetének előkészítésére vonatkozó döntés eredményeként a Hajórendszerek és Felszerelések Albizottságának 2. ülése azt kérte a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 95. ülésétől, hogy vizsgálja meg a SOLAS II-2/18. szabálya módosítási tervezeteinek ebből következő módosításait, a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 96. ülésén való elfogadás érdekében, a Tűzbiztonsági rendszerek szabályzata új 17. fejezetének elfogadásával együtt.

               Ennélfogva a SOLAS  II-2/18. szabályának megváltoztatott módosításait ismét beiktatták a jelen tanácsi határozattervezetbe, mivel azokat a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 96. ülése tovább fogja vizsgálni, a Tűzbiztonsági rendszerek szabályzata új 17. fejezetével való együttes elfogadás érdekében.

               A SOLAS  II-2/18. szabályának e módosításai az SSE 2/20. 2. mellékletében szerepelnek. A Tengerészeti Biztonsági Bizottság 95. üléséről készített jelentés (MSC 95/22) 12.16. pontja értelmében e módosításokat a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 96. ülésén fogják elfogadni.  A Tűzbiztonsági rendszerek szabályzatának új 17. fejezete a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 95. üléséről készített jelentés (MSC 95/22/Add. 2.) 18. mellékletének 2. pontjában szerepel. A Tengerészeti Biztonsági Bizottság 95. üléséről készült jelentés (MSC 95/22) 12.15. pontja értelmében az új fejezetet a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 96. ülésén fogják elfogadni.

               1.5 A Tűzbiztonsági rendszerek szabályzata automatikus vízpermettel oltó berendezésekről, tűzérzékelő és tűzriasztó rendszerekről szóló felülvizsgált 8. fejezete

               Az automatikus vízpermettel oltó berendezésekben az ásványi anyagok lerakódása által kialakult eltömődései miatt bekövetkező hibák következményeként a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 95. ülése jóváhagyta a Tűzbiztonsági rendszerek szabályzata(FSS Code) 8. Fejezetének tervezett módosításait, amelyek azt írják elő, hogy különös figyelmet kell fordítani a rendszer gyártója által szolgáltatott vízminőségi előírásra, annak érdekében, hogy megelőzzék az automatikus vízpermettel oltó berendezések belső korrózióját és elzáródását.

               Az üzembe helyezésre, vizsgálatra és karbantartásra vonatkozó gyártói utasításoknak tartalmazniuk kell a rendszer élettartama során használandó víz minőségére vonatkozó követelményeket, és a vízminőséget aktívan vizsgálni kell a fedélzeten.

               E módosítások az MSC 95/22/Add.2 jelzetű dokumentum 18. mellékletének 1. pontjában szerepelnek. A Tengerészeti Biztonsági Bizottság 95. üléséről készített jelentés (MSC 95/22) 12.11. pontja értelmében a módosításokat a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 96. ülésén fogják elfogadni.

               1.6A 2011-es kiterjesztett ellenőrző program előírásainak módosításai

               Az IMO állapotminősítési rendszere (Condition Assessment Scheme, CAS) képezi a 15 évnél idősebb hajók alaposabb vizsgálatának keretét. Az ömlesztettárú-szállító hajók és a kőolajszállító tartályhajók vizsgálatakor alkalmazandó kiterjesztett ellenőrző program (ESP) határozza meg az ilyen alaposabb vizsgálat elvégzésének módját. Mivel az állapotminősítési rendszer célja elérésére a kiterjesztett ellenőrző programot használja, az állapotminősítési rendszer hivatkozik a kiterjesztett ellenőrző programra, mint megfelelő eszközre. A kiterjesztett ellenőrző program e módosításai az elismert szervezetekkel kapcsolatos kifejezések programon belüli használatának harmonizációjára vonatkoznak. A javasolt módosítások szerkesztési jellegűek. Ezért az MSC 95. ülésén megállapodás született arról hogy a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 94. üléséről készített jelentés (MSC 94/21) 2. mellékletéhez helyesbítést készítenek, annak érdekében, hogy a fent hivatkozott módosításokat beépítsék az ömlesztettáru- és olajszállító hajók vizsgálata során a kiterjesztett ellenőrzési programról szóló 2011. évi nemzetközi szabályzat (2011 ESP Code) módosításairól szóló MSC.381(94). sz. határozat eredeti szövegébe.

               E módosítások az MSC 95/35/Add.2 jelzetű dokumentum 15. mellékletében szerepelnek. A Tengerészeti Biztonsági Bizottság 95. üléséről készített jelentés (MSC 95/22) 10.26. pontja értelmében e módosításokat a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 96. ülésén fogják elfogadni.

               2.AZ IMO-MÓDOSÍTÁSOK ELFOGADÁSA

               2.1A módosítások elfogadása

               A fenti 1.1–1.6. pontokban szereplő módosításokat az adminisztratív terhek csökkentésével foglalkozó bizottság 2014. szeptember 22-26. között tartott 39. ülésén, a Tengerikörnyezet-védelmi Bizottság 2015. május 11-15. között tartott 68. ülésén, illetve a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 2015. június 3-12. között tartott 95. ülésén hagyták jóvá, és azokat az adminisztratív terhek csökkentésével foglalkozó bizottság 2016. április 4-8. között tartott 40. ülésén, a Tengerikörnyezet-védelmi Bizottság 2016. április 18-22. között tartott 69. ülésén, illetve a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 2016. május 11-20. között tartott 96. ülésén terjesztik elő elfogadásra.

               2.2Elfogadás

               A három bizottság által jóváhagyást és elfogadást követően a fenti 1.1–1.6. pontokban szereplő módosításokat elfogadás érdekében a szerződő felek elé terjesztik.

               3.VONATKOZÓ UNIÓS JOGSZABÁLYOK ÉS AZ UNIÓS HATÁSKÖR

               3.1         A FAL-egyezmény általános áttekintése

               A tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről és a 2002/6/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2010/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv célja a tengeri közlekedésre vonatkozó adminisztratív eljárások egyszerűsítése és harmonizációja az információ elektronikus továbbításának standarddá tétele, valamint a nyilatkozattételi követelmények ésszerűsítése révén. Az irányelv mellékletében megjelölt nyilatkozattételi követelményeket három kategóriába sorolják: A) uniós jogi aktusok, B) a FAL-egyezménynek megfelelő FAL-formanyomtatványok és nyilatkozattételi követelmények, C) a nemzeti jogszabályok által előírt egyéb nyilatkozattételi követelmények. Az EU-n belül értékelik belül a FAL-formanyomtatványok használatát, az uniós jogi aktus és a FAL-formanyomtatványok által előírt információkat pedig feltérképezik, annak biztosítása érdekében, hogy ahol lehetséges, elektronikus FAL-formanyomtatványokat használjanak. Az irányelv 7. cikke előírja, hogy a tagállamok a nyilatkozattételi követelmények teljesítése tekintetében elfogadják a FAL-formanyomtatványokat, 2015. június 15-ét követően pedig ezt kizárólag elektronikus formában fogadják el.

               Az az előírás, hogy amennyiben lehetséges, a személyzeti jegyzékekben és az utaslistákon szerepeltetni kell a vízum számát, a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról szóló 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VI. mellékletének 3.1.2. pontjából következik (a rendelet szerepel a 2010/65/EU irányelv mellékletének A.2. pontjában).

               Ennélfogva a FAL-egyezmény általános felülvizsgálata kihathat a 2010/65/EU irányelvre és az 562/2006/EK rendeletre.

               3.2A MARPOL-egyezmény IV. melléklete különleges területi követelményekre vonatkozó 1. és 11. szabályának módosításai

               A megfelelő kikötői létesítmények meglétének kérdése a hajókon keletkező hulladék és a rakománymaradványok fogadására alkalmas kikötői létesítményekről szóló 2000/59/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikke értelmében kizárólagos EU hatáskörbe tartozik. Az a kötelezettségvállalás, amely szerint biztosítani kell, hogy a kikötői befogadólétesítmények megfeleljenek a MEPC.200(62). sz. határozat 12a. szabályának, az ezen irányelv hatálya alá tartozó kérdést érint. A MARPOL-egyezmény IV. mellékletének arra irányuló módosításai, hogy hatálybalépési időpontokat jelöljenek meg a Balti-tenger különleges területté nyilvánítására, ha azokat az IMO elfogadja, kötelezőek lesznek az EU számára.

               3.3 A SOLAS II-2/13. szabályának az utasszállító hajók evakuációs elemzéséről szóló módosításai

               A SOLAS II-2/13. szabálya szabályozza a menekülési útvonalak kérdését. A Tengerészeti Biztonsági Bizottság 96. ülésén elfogadásra kerülő azon módosítások, amelyek a ISOLAS II-2/13. szabályát módosítják, a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről szóló 2009/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alkalmazása révén érintik az uniós jogszabályokat. A 6. cikk (2) bekezdés a) pont i. alpontja szerint az A. osztályú új személyhajóknak teljes mértékben meg kell felelniük a módosított 1974. évi SOLAS-egyezmény követelményeinek. Emellett a 2009/45/EK irányelv részletes szabályokat tartalmaz a B., C. és D. osztályú ro-ro személyhajók esetében, ahogy az az I. melléklet II. fejezete B. részének 6-1. pontjában szerepel.

               3.4 A SOLAS ro-ro személyhajókon található helikopter-leszálló helyekről szóló  II-2/18. szabályának módosításai az új utasszállító hajók tekintetében, a Tűzbiztonsági rendszerek szabályzata új 17. fejezetével összefüggésben

               Az Unió a 2009/45/EK irányelv I. melléklete II-2. fejezetében a helikopter-leszállóhelyekre vonatkozó rendelkezéseket fogadott el. Különösen e fejezet B. részének 18. szabálya a következőképpen rendelkezik: „A helikopterfedélzetekkel rendelkező hajóknak meg kell felelniük az 1974. évi, módosított SOLAS-egyezmény G. része II-2. fejezete 18. szabálya 2003. január 1-jén hatályos követelményeinek”. A 6. cikk (2) bekezdés a) pont i. alpontja szerint az A. osztályú új személyhajóknak teljes mértékben meg kell felelniük a módosított 1974. évi SOLAS-egyezmény követelményeinek. Ennek következtében – amennyiben a SOLAS II-2/18. szabályának módosításai elfogadásra kerülnek – a 2009/45/EK irányelvnek a ro-ro személyhajók helikopter-leszállóhelyei tekintetében az új hajókra vonatkozó előírásait felül kell vizsgálni.

               Emellett a 2009/45/EK irányelv I. melléklete II-2. fejezete A. részének 2. szabálya a 2003. január 1. után épített B., C. és D. osztályú új hajókra az MSC.98(73). sz. határozat által elfogadott Tűzbiztonsági rendszerek szabályzatát alkalmazza.

               A SOLAS-egyezmény módosításai és a Tűzbiztonsági rendszerek szabályzatának új 17. fejezete, amelyeket az MSC 96. ülésén fogadnak majd el, ezért érinthetik a 2009/45/EK irányelvnek a helikopter-leszállóhelyekre vonatkozó előírásait, amennyiben meghatározzák e rendelkezések módosításának kereteit.

               3.5 A Tűzbiztonsági rendszerek szabályzata automatikus vízpermettel oltó berendezésekről, tűzérzékelő és tűzriasztó rendszerekről szóló felülvizsgált 8. fejezete

               A 2009/45/EK irányelv I. melléklete II-2. fejezete A. részének automatikus vízpermetező, tűzérzékelő és tűzjelző rendszerekre vonatkozó 8. szabálya azt írja elő, hogy az ilyen  rendszert úgy kell kialakítani, hogy az bármikor azonnal, a személyzet közreműködése nélkül működésbe lépjen. A 6. cikk (2) bekezdés a) pont i. alpontja szerint az A. osztályú új személyhajóknak teljes mértékben meg kell felelniük a módosított 1974. évi SOLAS-egyezmény követelményeinek.

               Emellett a 2009/45/EK irányelv I. melléklete II-2. fejezete A. részének 8. szabálya a 2003. január 1. után épített B., C. és D. osztályú új hajókra a a módosított MSC.98(73). sz. határozat által elfogadott Tűzbiztonsági rendszerek szabályzatát alkalmazza.

               Ennélfogva a Tűzbiztonsági rendszerek szabályzata 8. fejezetének módosításai a 2009/45/EK irányelv alkalmazása révén kihathatnak az uniós jogszabályokra.

               3.6A 2011-es kiterjesztett ellenőrző program (ESP) előírásainak módosításai

               Az egyhéjazatú olajszállító tartályhajókra alkalmazandó kettős héjazatra vagy azzal egyenértékű szerkezeti megoldásra vonatkozó követelmények gyorsított bevezetéséről szóló 530/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet célja a 73/78 MARPOL kettős héjazatra vagy azzal egyenértékű szerkezeti megoldásra vonatkozó, a rendelet 3. cikkében meghatározott követelményeinek az egyhéjazatú olajszállító tartályhajókra történő alkalmazásának gyorsított bevezetése, valamint a nehézolaj szállításának tilalma a tagállami kikötőkbe tartó vagy azokból kifutó egyhéjazatú olajszállító tartályhajókban.

               A rendelet értelmében az IMO állapotminősítési rendszerét (CAS) minden tizenöt évnél régebbi egyhéjazatú olajszállító tartályhajóra alkalmazni kell. Az 5. cikk értelmében az ilyen tartályhajóknak meg kell felelniük a CAS-nak, a 6. cikk pedig ez utóbbit a 2002. október 11-i 99(48) MEPC-határozattal és a 2003. december 4-i 112(50) MEPC-határozattal módosított 2001. április 27-i 94(46) MEPC-határozattal elfogadott állapotminősítési rendszerként határozza meg. Az ömlesztettárú-szállító hajók és a kőolajszállító tartályhajók vizsgálatakor alkalmazandó kiterjesztett ellenőrző program (ESP) határozza meg ezen alaposabb vizsgálat mikéntjét. Mivel a CAS az ESP-t alkalmazza célja elérése érdekében, az ESP vizsgálatainak bármely módosítása az 530/2012/EU rendelet révén közvetlenül és automatikusan alkalmazandó. Vagyis a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 96. ülésén elfogadásra kerülő, az ESP előírásait módosító rendelkezések az 530/201//EU rendelet alkalmazása révén érintik az uniós jogszabályokat.

               3.7Összefoglalás

               A javasolt módosítások és a vonatkozó uniós jog közötti fent ismertetett kapcsolatokra tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy a fent idézett módosításoknak az adminisztratív terhek csökkentésével foglalkozó bizottság 40. ülésén, a Tengerikörnyezet-védelmi Bizottság 69. és a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 96. ülésén várható elfogadása az EUMSZ 3. cikk (2) bekezdése alapján az Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartozik, amennyiben a szóban forgó nemzetközi eszközök elfogadása érinti a közös szabályokat vagy megváltoztatja azok alkalmazási körét.

               A kialakult egységes joggyakorlattal összhangban a tagállamok – még ha az Unió nem is tagja az IMO-nak, és nem részes fele az érintett nemzetközi okmányoknak – nem jogosultak olyan kötelezettségeket vállalni, amelyek valószínűsíthetően érintik a Szerződések célkitűzéseinek elérése érdekében meghozott uniós szabályokat, kivéve, ha arra bizottsági javaslatra elfogadott tanácsi határozat hatalmazza fel őket.

               4.Következtetés

               A Bizottság tehát tanácsi határozatra vonatkozó javaslatot terjeszt elő az 1.1–1.6. pontban említett, várhatóan az adminisztratív terhek csökkentésével foglalkozó bizottság 40. ülésén, a Tengerikörnyezet-védelmi Bizottság 69. ülésén, illetőleg a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 96. ülésén elfogadásra kerülő módosítások tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról.

               2016/0048 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a FAL-egyezmény, a MARPOL-egyezmény IV. melléklete, a SOLAS-egyezmény II-2/13. és II-2/18. szabálya, a Tűzbiztonsági rendszerek szabályzata és a 2011-es kiterjesztett ellenőrző program előírásai módosításainak elfogadása tekintetében a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben az adminisztratív terhek csökkentésével foglalkozó bizottság 40. ülésén, a Tengerikörnyezet-védelmi Bizottság 69. ülésén és a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 96. ülésén történő elfogadása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont kialakításáróltekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont kialakításáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére és 218. cikke (9) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió tengeri közlekedési ágazatra irányuló intézkedéseinek a tengeri közlekedés biztonságának javítását és a tengeri környezet védelmét kell szolgálniuk.

               (2)A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) adminisztratív terhek csökkentésével foglalkozó bizottsága (FAL) 39. ülésén jóváhagyta a FAL-egyezmény módosításait. Ezek a módosítások várhatóan az adminisztratív terhek csökkentésével foglalkozó bizottság 2016 áprilisában tartandó 40. Ülésén kerülnek elfogadásra.

               (3)Az IMO Tengerikörnyezet-védelmi Bizottsága (MEPC) 68. ülésén megállapította, hogy a MARPOL-egyezmény IV. melléklete 12a. szabályának megfelelően elegendő bejelentés érkezett ahhoz, hogy a Balti-tenger egy részét olyan különleges területté nyilvánítsák, amely tekintetében az ilyen kijelölés hatálybalépésének a IV. melléklet 11.3. szabályában előírt időpontja e különleges terület vonatkozásában megállapítható. A Tengerikörnyezet-védelmi Bizottság 68. ülése megállapította, hogy a MARPOL-egyezmény IV. melléklete 1. és 11. szabályának módosítására van szükség ahhoz, hogy a különleges terület hatályba lépjen, valamint, hogy javaslatot kell tenni a MARPOL-egyezmény IV. melléklete ilyen értelmű módosítására. Ezek a módosítások várhatóan a Tengerikörnyezet-védelmi Bizottság 2016 áprilisában tartandó 69. ülésén kerülnek elfogadásra.

               (4)Az IMO Tengerészeti Biztonsági Bizottsága (MSC) 95. ülésén jóváhagyta a SOLAS II-2/13. és II-2/18. szabálya, a Tűzbiztonsági rendszerek szabályzata („FSS Code”) és a 2011-es kiterjesztett ellenőrző program („ESP Code”) előírásainak módosításait. Ezek a módosítások várhatóan a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 2016 májusában tartandó 96. ülésén kerülnek elfogadásra.

               (5)A FAL-egyezmény általános felülvizsgálata során korszerűsítésre kerülnek annak rendelkezései, figyelemmel az információk és adatok elektronikus továbbítása területén bekövetkezett fejleményekre, illetve az egyablakos rendszerre. A felülvizsgálat az Európai Unió számára különösen abból a szempontból vezet be releváns rendelkezéseket, hogy az a vízumszámok utaslistákon történő feltüntetését (a személyzeti jegyzékben nem), illetve a hatóságok azon jogát érintik, hogy kötelezővé tegyék a formanyomtatványok elektronikus benyújtását. A 2010/65/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  2
                5. és 7. cikke rögzíti, hogy a tagállamokban található kikötőkbe érkező és onnan induló hajók nyilatkozattételi követelményei 2015. június 1-jétől csak elektronikus formában egyablakos úton fogadhatók el, és hogy a tagállamok a nyilatkozattételi követelmények teljesítése tekintetében eddig az időpontig fogadhatják el papíron a FAL-formanyomtatványokat. A valamely uniós jogi aktus alapján benyújtandó információt 2015. június 1-jétől elektronikusan kell benyújtani. Az az előírás, hogy amennyiben lehetséges, a személyzeti jegyzékekben és az utaslistákon szerepeltetni kell a vízum számát, az 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  3
                VI. mellékletének 3.1.2. pontjából következik. E követelmények szigorúbb kötelezettségeket írnak elő, mint a FAL-egyezmény által előírt vonatkozó szabályok, és az említett egyezmény VIII. cikke értelmében vett nehézséget jelentenek. A tagállamoknak a FAL-egyezmény szerződő feleként tehát be kell jelenteniük ezt az eltérést az IMO-nak.

               (6)A MARPOL-egyezmény IV. melléklete módosításainak célja, hogy jogi keretet biztosítsanak a Tengerikörnyezet-védelmi Bizottság 68. ülésén született azon megállapodásnak, amely szerint elegendő bejelentés érkezett a kikötői létesítmények rendelkezésre állásáról ahhoz, hogy lehetővé tegyék a Balti-tengeri különleges területre vonatkozó rendelkezések alkalmazását, és ennélfogva e bejelentéseknek megfelelően hatálybalépési időpontokat lehet megállapítani a Balti-tenger egy részének különleges területté nyilvánítása tekintetében. A 2000/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  4
                4. cikke a MEPC.200(62) határozat 12a. szabálya által is lefedett, fogadásra alkalmas kikötői létesítmények rendelkezésre állásának kérdésével foglalkozik, az uniós kikötőket használó hajókon keletkező hulladék és rakománymaradványok kibocsátásának, különösen jogellenes kibocsátásának csökkentése érdekében.

               (7)A II-2/13. sz. SOLAS-szabály módosításai a menekülési utak tervezési folyamat elején elvégzett evakuálási elemzés általi értékelésének követelményeit vezetik be; e követelményeket a ro-ro személyhajókra és az egyéb, több mint 36 utast szállító utasszállító hajókra kell alkalmazni. A 2009/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  5
                6. cikke (2) bekezdése a) pontjának i. alpontja előírja, hogy az A. osztályú új személyhajóknak teljes mértékben meg kell felelniük a módosított 1974. évi SOLAS-egyezmény követelményeinek. Emellett a 2009/45/EK irányelv részletes szabályokat tartalmaz a B., C. és D. osztályú ro-ro személyhajók esetében, ahogy az az I. melléklet II. fejezete B. részének 6-1. pontjában szerepel.

               (8)A II-2/18. SOLAS-szabály módosításai az új ro-ro személyhajók helikopter-leszállóhelyei tekintetében kötelezővé teszik a 2012. május 31-i MSC.1/Circ.1431. számú IMO-körlevélben meghatározott, a helikopter-létesítmények habbal oltó tűzoltó készülékeinek jóváhagyására vonatkozó útmutatások rendelkezéseit. A 2009/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. melléklete II-2. fejezete B. részének 18. szabálya úgy rendelkezik, hogy a helikopterfedélzetekkel rendelkező hajóknak meg kell felelniük a SOLAS-egyezmény 2003. január 1-jén hatályos követelményeinek, amelyek most várhatóan módosulni fognak.

               (9)A Tűzbiztonsági rendszerek szabályzatának („FSS Code”) felülvizsgált 8. fejezete azt írja elő, hogy az automatikus vízpermettel oltó berendezések belső korróziójának és elzáródásának megelőzése érdekében különös figyelmet kell fordítani a rendszer gyártója által szolgáltatott vízminőségi előírásra. A 2009/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikke (2) bekezdése a) pontjának i. alpontja előírja, hogy az A. osztályú új személyhajóknak teljes mértékben meg kell felelniük a módosított 1974. évi SOLAS-egyezmény követelményeinek, amelyek magukban foglalják a SOLAS kapcsán az MSC.99(73). sz. IMO-határozat által kötelezővé tett Tűzbiztonsági rendszerek szabályzatát is. Emellett a 2009/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv részletes szabályokat tartalmaz a tűzoltást illetően a B., C. és D. osztályú hajók tekintetében, ahogy az az I. melléklet II-2. fejezete A. részének 4,5. és 4.8. pontjában szerepel.

               (10)A Tűzbiztonsági rendszerek szabályzatának új 17. fejezete tovább pontosítja a helikopter-létesítmények habbal oltó tűzoltó készülékeire vonatkozó követelményeket, a SOLAS II-2. fejezetében előírtaknak megfelelően. A 2009/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 6. cikke (2) bekezdése a) pontjának i. alpontja előírja, hogy az A. osztályú új személyhajóknak teljes mértékben meg kell felelniük a módosított 1974. évi SOLAS-egyezmény követelményeinek, amelyek magukban foglalják a SOLAS kapcsán az MSC.99(73). sz. IMO határozat által kötelezővé tett Tűzbiztonsági rendszerek szabályzatát is. Emellett a 2009/45/EK irányelv részletes szabályokat tartalmaz a B., C. és D. osztályú hajók helikopter-létesítményeit illetően, ahogy az az I. melléklet II. fejezete B. részének 18. pontjában szerepel.

               (11)A 2011-es kiterjesztett ellenőrző program módosításainak célja az elismert szervezetekkel kapcsolatos kifejezések harmonizációja. Az 530/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  6
                5. és 6. cikke kötelezővé teszi az IMO állapotminősítési rendszerének (CAS) alkalmazását minden 15 évnél régebbi egyhéjazatú olajszállító tartályhajó esetében. Az ömlesztettárú-szállító hajók és a kőolajszállító tartályhajók vizsgálatakor alkalmazandó kiterjesztett ellenőrző program (Enhanced Survey Programme, ESP) határozza meg ezen alaposabb vizsgálat mikéntjét. Mivel a CAS az ESP-t alkalmazza célja elérése érdekében, az ESP vizsgálatainak bármely módosítása az 530/2012/EU rendelet révén automatikusan alkalmazandó.

               (12)Az Unió sem az IMO-nak nem tagja, sem a vonatkozó egyezményeknek, illetve programoknak nem részes fele. A Tanácsnak ezért fel kell hatalmaznia a tagállamokat arra, hogy képviseljék az Unió álláspontját, és a szóban forgó módosításokat magukra nézve kötelezőnek ismerjék el,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)Az Unió az IMO adminisztratív terhek csökkentésével foglalkozó bizottsága 40. ülésén azt az álláspontot képviseli, hogy egyetért a FAL-egyezmény FAL 39/16. sz. IMO-dokumentum 1. mellékletében foglalt módosításainak elfogadásával.

               (2)Amennyiben szükséges, a tagállamoknak a FAL-egyezmény VIII. cikke által az (1) bekezdésben hivatkozott módosításokkal kapcsolatban előírt bejelentést a módosítások hatálybalépését követően a lehető leghamarabb meg kell tenniük.

               2. cikk

               Az Unió az IMO Tengerikörnyezet-védelmi Bizottságának 69. ülésén azt az álláspontot képviseli, hogy egyetért a MARPOL-egyezmény VI. mellékletének 1. és 11. szabályára irányuló, az IMO MEPC 69/3/3. számú dokumentumának mellékletében szereplő módosítások elfogadásával.

               3. cikk

               Az Unió az IMO Tengerészeti Biztonsági Bizottság 96. ülésén azt az álláspontot képviseli, hogy egyetért a következő módosítások elfogadásával:

               –a II-2/13. sz. SOLAS-szabály módosítása az MSC 95/22/add.2. sz. IMO-dokumentum 14. melléklete szerint.

               –a II-2/18. sz. SOLAS-szabály módosítása az SSE 2/20. sz. IMO-dokumentum 2. melléklete szerint.

               –a Tűzbiztonsági rendszerek szabályzata 8. fejezetének módosítása a 95/22/add.2. sz. IMO-dokumentum 18. mellékletének 1. pontja szerint.

               –a Tűzbiztonsági rendszerek szabályzata 17. fejezetének módosítása a 95/22/add.2. sz. IMO-dokumentum 18. mellékletének 2. pontja szerint.

               –a 2011-es kiterjesztett ellenőrző program módosítása 95/22/add.2. sz. IMO-dokumentum 15. melléklete szerint.

               4. cikk

               (1)Az Uniónak az 1. cikk (1) bekezdése, valamint a 2. cikk és 3. cikk szerinti álláspontját az IMO-tagsággal rendelkező tagállamok az Unió érdekében együttesen eljárva képviselik.

               (2)Az 1., 2. és 3. cikkben meghatározott álláspontokat érintő alaki, illetve kismértékű változtatások az álláspont módosítása nélkül is elfogadhatók.

               5. cikk

               A Tanács felhatalmazza a tagállamokat arra, hogy az 1., 2. és 3. cikkben említett módosításokat – az Unió érdekét szem előtt tartva – magukra nézve kötelezőnek ismerjék el.

               6. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     az elnök

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                   A Tanács 2014/280/EU határozata a II-1/29., II-2/3., 2/9.7., 2/13.4., 2/18., III/20. SOLAS-előírások, a mentőeszközökre vonatkozó előírás, valamint a 2011-es kiterjesztett ellenőrző program előírásai módosításainak a Tengerészeti Biztonsági Bizottság 93. ülésén történő elfogadása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról (HL L 145., 2014.5.16., 40. o.).

                     (2)
                   Az Európai Parlament és a Tanács 2010/65/EU irányelve (2010. október 20.)  a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről és a 2002/6/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről, HL L 283., 2010.10.29., 1. o.

                     (3)
                   Az Európai Parlament és Tanács 562/2006/EK rendelete (2006. március 15.) a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének (Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról (HL L 105., 2006.4.13., 1. o.).

                     (4)
                   Az Európai Parlament és a Tanács 2000/59/EK irányelve (2000. november 27.) a hajókon keletkező hulladék és a rakománymaradványok fogadására alkalmas kikötői létesítményekről, HL L 332., 2000.12.28., 81. o.

                     (5)
                   Az Európai Parlament és a Tanács 2009. május 6-i 2009/45/EK irányelve a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről (HL L 163., 2009.6.25., 1. o.).

                     (6)
                   Az Európai Parlament és a Tanács 2012. június 13-i 530/2012/EU rendelete az egyhéjazatú olajszállító tartályhajókra alkalmazandó kettős héjazatra vagy azzal egyenértékű szerkezeti megoldásra vonatkozó követelmények gyorsított bevezetéséről (HL L 172., 2012.6.30., 3. o.).