               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.19.
            COM(2020) 219 final
            2020/0096(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az (EU) 2016/915 tanácsi határozatnak a Covid19-világjárvány következményeinek a CORSIA összefüggésében való figyelembevétele céljából a szén-dioxid-kibocsátás növekedésének mérésére szolgáló referencia-időszak tekintetében történő módosításáról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               Ez a javaslat – amelyet a Covid19-világjárvány következtében fogadtak el – egy olyan határozatra vonatkozik, amely a szén-dioxid-kibocsátás növekedésének mérésére szolgáló referencia-időszak (a továbbiakban: alapidőszak) tekintetében kiigazítja az Unió által a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetben (ICAO) a nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszerével (CORSIA) kapcsolatban képviselendő álláspontot.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.A Chicagói Egyezmény és a Párizsi Megállapodás

               A Chicagói Egyezmény (a továbbiakban: egyezmény) célja a nemzetközi légi közlekedés szabályozása. Az egyezmény 1947. április 4-én lépett hatályba, és létrehozta a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetet (ICAO).

               Az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye Részes Feleinek Konferenciája 2015 decemberében fogadta el a Párizsi Megállapodást, amelynek célja, hogy a globális hőmérséklet-emelkedés az iparosodás előtti hőmérsékletszinteket legfeljebb 2 °C-kal haladja meg, de lehetőleg jóval e mérték alatt maradjon, és folytatódjanak az arra irányuló erőfeszítések, hogy a hőmérséklet-emelkedés mértéke ne lépje túl az 1,5 °C-ot. A kibocsátáscsökkentési célok teljesítéséből valamennyi gazdasági ágazatnak ki kell vennie a részét, így a nemzetközi légi közlekedésnek is.

               Valamennyi EU-tagállam részes fele mind az egyezménynek, mind a megállapodásnak. Az EU és tagállamai részes felei a Párizsi Megállapodásnak, és közös kötelezettséget vállaltak üvegházhatásúgáz-kibocsátásuk csökkentésére.

               2.2.A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet

               A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet az ENSZ egyik szakosított intézménye. A szervezet célja, hogy fejlessze a nemzetközi repülés elveit és műszaki színvonalát, valamint elősegítse a nemzetközi légi közlekedés tervezését és fejlesztését. Az EU eseti megfigyelő számos ICAO-testületben (közgyűlés és más technikai testületek).

               2.3.A nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszere (CORSIA)

               Az ICAO Tanács 2018. június 27-én tartott 214. ülésszakán a Chicagói Egyezmény 16. mellékletének IV. köteteként fogadta el a „Nemzetközi szabványok és ajánlott gyakorlatok, Környezetvédelem – A nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszere (CORSIA)” dokumentumot.

               Az (EU) 2018/2027 tanácsi határozat
                  1
                értelmében a tagállamok eltérésekről értesítették az ICAO-t. A 2003/87/EK irányelv és a CORSIA közötti eltérések közé tartozik különösen, hogy a 2003/87/EK irányelv a repülőgép-üzembentartók állampolgárságától függetlenül alkalmazandó. Az irányelv elvben a Szerződés hatálya alá tartozó tagállamok területén található repülőterekről induló vagy ezekre érkező légi járatokra vonatkozik. Az irányelv megkülönböztetés nélkül alkalmazandó a tagállamokon és/vagy EGT-országokon belüli és az ezek közötti járatokra.

               A szabványok és ajánlott gyakorlatok II. részének 3.2. pontja („kibocsátáskompenzációs követelmények”) a CORSIA által lefedett útvonalak tekintetében meghatározza a 2019. és 2020. évi átlagos éves szén-dioxid-kibocsátás „alapértékét”.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               3.1. Háttér-információk

               A kérdés az, hogy milyen hatást gyakorol a Covid19-világjárvány a CORSIA szerinti alapértékre, melyet a repülőgép-üzembentartókra vonatkozó jövőbeli kibocsátáskompenzációs követelmények meghatározására használnak a 2020-tól meginduló karbonsemleges növekedés érdekében.

               A jelenleg is tartó Covid19-világjárvány minden bizonnyal a nemzetközi légi közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátás jelentős csökkenését fogja eredményezni 2020-ban. A világjárvány tehát lényegesen alacsonyabb CORSIA-alapértéket eredményezne, kivéve akkor, ha ezt az alapértéket újradefiniálnák, ami azonban a kibocsátáskompenzációs követelmények szintjének emelkedését vonná maga után. Mindez természetesen függ a nemzetközi légi forgalom helyreállásának ütemétől és a nemzetközi légi forgalomból származó szén-dioxid-kibocsátás alakulásától is.

               Az ICAO Légiközlekedési és Környezetvédelmi Bizottsága (CAEP) különböző forgatókönyvek alapján nagyságrendi elemzést végzett azzal a céllal, hogy számszerűsítse a Covid19-világjárvány által a CORSIA szerinti kibocsátási egységek (kibocsátáskompenzációk) iránti keresletre gyakorolt hatást, és felvázolja az alapérték különféle alternatíváit.
                  2

               A CAEP elemzése – amely különböző alapérték-opciókat vizsgált a jelenlegitől a 2019-es kibocsátási szintek vagy a többéves átlagos kibocsátási szintek felhasználásán át egészen az azon extrapolált értékeken alapuló becslésig, amelyek 2020-at jellemezték volna, ha a válság nem következett volna be – többek között megállapította:

               –A szén-dioxid-kibocsátás 2020-ban mintegy 40 %-kal lehet alacsonyabb a 2016-ban előre jelzett mértéknél.

               –A CORSIA-alapértékre vonatkozó referenciakibocsátás a 2019-es szinthez képest mintegy 18 %-kal lehet alacsonyabb.

               –Az alacsonyabb alapérték jelentős mértékben befolyásolhatja a teljes kibocsátáskompenzációs követelményeket:

               ·a kísérleti szakaszban (2021–2023): a V-alakú helyreállási forgatókönyv szerinti +280 %-tól az U-alakú, tartós veszteséggel járó helyreállási forgatókönyv szerinti +150 %-ig;

               ·valamennyi szakaszban (2021–2035): a V-alakú helyreállási forgatókönyv szerinti +45 %-tól az U-alakú, tartós veszteséggel járó helyreállási forgatókönyv szerinti –24 %-ig.

               –Az alapérték 2019-es szintre történő módosítása ilyen teljes kibocsátáskompenzációra vonatkozó követelményeket eredményezhet:

               ·a kísérleti szakaszban (2021–2023): 2023-ig nulla vagy nullához közeli érték a Covid19-forgatókönyvek szerint, és

               ·valamennyi szakaszban (2021–2035): a hatás a V-alakú helyreállási forgatókönyv szerinti –9 %-tól az U-alakú, tartós veszteséggel járó helyreállási forgatókönyv szerinti –32 %-ig terjedhet.

               E nagyságrendi elemzést a CAEP irányítócsoportja 2020. május 11-i ülésén egyhangúlag jóváhagyta, és az ICAO Tanács 2020. júniusi 220. ülésén elő fogja terjeszteni.

               3.2. Javasolt álláspont

               Figyelemmel a környezeti hatékonyságra az ICAO azon célkitűzésével összefüggésben, hogy 2020-tól biztosítani kell a karbonsemleges növekedést, valamint annak szükségességére, hogy a CORSIA-t a Covid19-világjárvány következtében előállt körülmények között is fent kell tartani, és meg kell akadályozni koncepcionális elemeire hullását, tekintettel továbbá az ICAO jogi eljárására, a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján
                  3
                célszerű lenne elfogadni egy óvatos kezdeti megközelítést, és a CORSIA koncepcióját szükség esetén oly módon kiigazítani, hogy a CORSIA által lefedett, nemzetközi légi közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátásnak kizárólag a 2019-es szintjei kerüljenek alapértékként figyelembevételre.

               Az ICAO Tanács arra vonatkozó határozata, hogy az említett ülésszakon kiigazítja a CORSIA-alapértéket, azt jelezné, hogy az ICAO aktívan fellép a válsághoz való alkalmazkodás érdekében, és őrködik az államok CORSIA-hoz nyújtott támogatása és abban való részvétele felett. Annak érdekében, hogy a határozat sürgőssége és az ICAO irányítási szabályainak való megfelelés szükségessége egyensúlyban legyen egymással, az ICAO Tanács határozatát követhetné egy körlevelezés keretében folytatott konzultáció, majd a határozatnak az ICAO Tanács következő, 221. ülésszakán történő hivatalos elfogadása.

               Helyénvaló lehet a CORSIA koncepcionális elemein bizonyos kapcsolódó kiigazításokat eszközölni. Példák erre:

               –annak az opciónak a megfelelő kiigazítása, hogy az úgynevezett „kísérleti szakaszban”, azaz az önkéntes részvétel első három évében (2021–2023) a 2020-as kibocsátási szinteket használják referenciaként a kibocsátáskompenzációs követelmények kiszámításához;

               –annak egyértelművé tétele, hogy az adott évre vonatkozó kibocsátáskompenzációs követelmények kiszámítása során az ágazat növekedési tényezője nem lehet negatív; ez megakadályozná, hogy az egyik év negatív kibocsátáskompenzációs követelményei semlegesítsék ugyanazon megfelelési időszak valamely másik évének pozitív követelményeit.

               Egyes országok jelezték, hogy az esetleges alapérték-módosítás lehetőségét megkísérelhetik kihasználni arra, hogy a különböző országok esetében más-más alapértékeket követeljenek meg – fejlettségi szinttől, a CORSIA-hoz való csatlakozás évétől vagy egyéb kritériumoktól függően. Ez a fejlemény ellentétes lenne az A40-19. sz. határozat és a Chicagói Egyezmény elveivel, valamint a megkülönböztetésmentesség elvével, és a CORSIA felbomlásának jelentős kockázatához vezetne.

               Amennyiben a forgalom és a kapcsolódó kibocsátások válság előtti szintjének elérése több évig tart, a magasabb 2019-es kibocsátási alapérték valószínűleg nem vagy csak minimális mértékben eredményez kibocsátáskompenzációs követelményeket a kísérleti szakaszban. Ezzel összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy az A40-19. sz. közgyűlési határozat előírja a CORSIA háromévente történő felülvizsgálatát; az első felülvizsgálatra 2022-ben fog sor kerülni. A határozat előírja, hogy a felülvizsgálatoknak ki kell terjedniük a következő tényezők értékelésére: az ICAO azon, törekvésként megfogalmazott célja elérése felé tett előrehaladás, hogy a nemzetközi légi közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátások nettó mennyiségét 2020-tól globálisan változatlan szinten tartsák; a rendszer által az államokra és a repülőgép-üzembentartókra, valamint a nemzetközi légi közlekedésre gyakorolt piaci és költséghatás; továbbá a rendszer koncepcionális elemeinek működése. Ezenkívül a felülvizsgálatoknak mérlegelniük kell a rendszerben bekövetkező javulásokat, amelyek támogatják a Párizsi Megállapodás törekvéseit, különösen a hosszú távú hőmérsékleti célokat, valamint a rendszer koncepcionális elemeinek frissítését a jobb végrehajtás, a hatékonyság növelése és a piactorzulás minimalizálása érdekében.

               Az említett felülvizsgálat jelentőségét aláhúzza, hogy biztosítania kell az összhangot a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló, a Közgyűlés által kialakítandó, törekvésként megfogalmazott hosszú távú céllal.

               A nemzetközi légi forgalom helyreállásának ütemétől és attól függően, hogy a CORSIA milyen mértékben járul hozzá a törekvésként megfogalmazott hosszú távú szén-dioxid-kibocsátáscsökkentési célhoz, egy jövőbeli felülvizsgálat alkalmával releváns lehet a CORSIA ambíciószintjének újrameghatározása, ideértve esetleg az alapérték kérdését is. A CORSIA ambíciószintjének növelése összhangban lenne az (EU) 2016/915 tanácsi határozatban foglalt uniós állásponttal.

               A CORSIA-val kapcsolatos uniós álláspontnak a Covid19-világjárvány következtében történő megváltozása semmiképp sem érintené azon politika uniós támogatását, amely az A40-19. sz. közgyűlési határozatban megfogalmazott, a 2020-tól meginduló karbonsemleges növekedésre irányuló, törekvésként megfogalmazott ICAO-cél hátterét képezi.

               4.Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               A javasolt határozat összhangban áll az Unió egyéb szakpolitikáival, különösen az energia-, a környezet- és a közlekedéspolitikával, és kiegészíti azokat.

               5.Jogalap

               5.1.Eljárási jogalap

               5.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szervnek vagy részes fele-e a megállapodásnak
                  4
               .

               5.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az ICAO Tanács által módosítandó jogi aktus (CORSIA szabványok és ajánlott gyakorlatok) joghatással bíró jogi aktus. A tervezett jogi aktus meghatározó módon befolyásolhatja az uniós jog, különösen a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv tartalmát. A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               5.2.Anyagi jogalap

               Az EUMSZ 192. cikke (1) bekezdésével és 191. cikkével összhangban az Európai Uniónak többek között az alábbi célkitűzések eléréséhez kell hozzájárulnia: a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása; a regionális vagy világméretű környezeti problémák leküzdésére, és különösen az éghajlatváltozás elleni küzdelemre irányuló intézkedések ösztönzése nemzetközi szinten.

               5.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               5.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus fő célkitűzése és tartalma a nemzetközi légi közlekedés összefüggésében az éghajlat-politikához kapcsolódik.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése.

               5.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2020/0096 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az (EU) 2016/915 tanácsi határozatnak a Covid19-világjárvány következményeinek a CORSIA összefüggésében való figyelembevétele céljából a szén-dioxid-kibocsátás növekedésének mérésére szolgáló referencia-időszak tekintetében történő módosításáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A nemzetközi polgári repülésről szóló Chicagói Egyezmény (a továbbiakban: az egyezmény), amely a nemzetközi légi közlekedés szabályozását célozza, 1947. április 4-én lépett hatályba. Az egyezmény létrehozta a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetet (ICAO).

               (2)Az Unió valamennyi tagállama az egyezmény szerződő állama és az ICAO tagja, az Unió pedig megfigyelői státusszal rendelkezik bizonyos ICAO-szervekben.

               (3)2015 decemberében az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye Feleinek 21. Konferenciáján elfogadásra került a Párizsi Megállapodás, melynek célja, hogy a globális hőmérséklet-emelkedés az iparosodás előtti hőmérsékletszinteket legfeljebb 2 °C-kal haladja meg, de lehetőleg jóval e mérték alatt maradjon, és folytatódjanak az arra irányuló erőfeszítések, hogy a hőmérséklet-emelkedés mértéke ne lépje túl az 1,5 °C-ot. A kibocsátáscsökkentési célok teljesítéséből valamennyi gazdasági ágazatnak ki kell vennie a részét, így a nemzetközi légi közlekedésnek is.

               (4)2016-ban az ICAO 39. közgyűlése A39-3. sz. határozatában úgy határozott, hogy globális piaci alapú mechanizmust dolgoz ki a nemzetközi légi közlekedésből származó, üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának a 2020. évi szinten történő korlátozására. Az említett mechanizmus és annak különböző részletes elemei kidolgozására és elfogadására vonatkozó uniós álláspontot az (EU) 2016/915 tanácsi határozat
                  5
                állapította meg. Ez a határozat jól példázza azt a tényt, hogy a megállapodással létrehozott ICAO Tanács által elfogadott releváns határozatok joghatással bírnak. Az említett határozatok az egyezménynek megfelelően és az abban meghatározott korlátokon belül kötelezővé válhatnak, valamint a meglévő nemzetközi légiközlekedési megállapodások értelmében várhatóan kötelezővé válnak az Unióra és tagállamaira nézve is.

               (5)2018. június 27-én, 214. ülésszakának tizedik ülésén az ICAO Tanács elfogadta az egyezmény 16. melléklete IV. kötetének első kiadását: „Nemzetközi szabványok és ajánlott gyakorlatok, Környezetvédelem – A nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszere (CORSIA)”. Ez a szöveg többek között meghatározza a növekedési tényezők (az ágazat növekedési tényezője és a repülőgép-üzemeltetők növekedési tényezője) kiszámításához használt kibocsátási értékeket. Ezeket az értékeket a CORSIA által lefedett, nemzetközi légi közlekedésből származó 2019. és 2020. évi szén-dioxid-kibocsátások átlagaként határozzák meg (ágazati szinten és a repülőgépek egyes üzemben tartóinak szintjén).

               (6)Az (EU) 2018/2027 tanácsi határozatnak
                  6
                megfelelően a tagállamok értesítették az ICAO-t a 2003/87/EK irányelv és e szabványok és ajánlott gyakorlatok közötti eltérésekről.

               (7)A jelenleg is tartó Covid19-világjárvány a nemzetközi légi közlekedésből származó szén-dioxid-kibocsátás jelentős csökkenését fogja eredményezni 2020-ban
                  7
               . Ezért a növekedési tényezők kiszámításához használt, CORSIA szerinti kibocsátási szintek lényegesen alacsonyabbak lesznek
                  8
               . Amennyiben az értékek nem módosulnak, akkor ez – a nemzetközi légi forgalom helyreállásától és a nemzetközi légi forgalomból származó szén-dioxid-kibocsátás alakulásától függően – jelentősen magasabb kibocsátáskompenzációs követelményeket eredményezhet.

               (8)Nagy jelentőséggel bír, hogy 2020. június 8–26-i 220. ülésszakán az ICAO Tanács valószínűleg határozatot fog hozni a növekedési tényezők kiszámításához használt, CORSIA szerinti kibocsátási szintek módosításáról, egészen pontosan a figyelembe vett referencia-időszak („alapidőszak”) tekintetében. Alternatív megoldásként az ügyben az ICAO Tanácsának következő (221.) ülésszakán is lehet végső határozatot hozni. E forgatókönyv megvalósulására különösen akkor van esély, ha az ICAO Tanács úgy ítéli meg, hogy a határozatot körlevelezés formájában folytatott konzultációnak kell megelőznie.

               (9)A CORSIA-hoz hasonlóan a CORSIA feltételeinek bármely módosítása is egy megállapodással létrehozott szerv által hozott, joghatással bíró határozatnak minősül.

               (10)Bár az Unió és tagállamai következetesen amellett érveltek, hogy a nemzetközi légi közlekedésből származó üvegházhatásúgáz-kibocsátásra vonatkozó globális csökkentési célkitűzés ne haladja meg a 2020-as szintet, a jelenlegi körülmények között úgy tűnik, hogy a 2019-es alapidőszakra vonatkozó referenciaérték a legalkalmasabb arra, hogy tükrözze az ICAO-nak az A39-3. sz. határozatban meghatározott, 2020-tól meginduló karbonsemleges növekedésre vonatkozó hosszú távú célját. Mindezek alapján, valamint a megfelelő támogatás fenntartása és a CORSIA koncepcionális elemeinek megőrzése érdekében, továbbá a jelenleg rendelkezésre álló információk alapján célszerűnek tűnik a 2019-es naptári évet egységes alapidőszakként elfogadni.

               (11)A jelenlegi vita során felmerülő azon alternatíva, hogy a különböző országok esetében más-más alapértéket állapítsanak meg a fejlettségi szinttől, a CORSIA-hoz való csatlakozás évétől vagy egyéb kritériumoktól függően, nem támogatandó. Ez – amint arra az A40-19. sz. határozat is emlékeztet – sértené a megkülönböztetésmentesség elvét, és veszélyeztethetné a CORSIA jelenlegi formában való fennmaradását.

               (12)Ezért az (EU) 2016/915 tanácsi határozatot módosítani kell annak érdekében, hogy az Unió és tagállamai egységes alapidőszakként a 2019-es naptári évet fogadhassák el.

               (13)A rendszeres felülvizsgálat elve továbbra is alkalmazandó. Ezzel összefüggésben emlékeztetni kell arra, hogy az A40-19. sz. közgyűlési határozat előírja a CORSIA háromévente történő felülvizsgálatát; az első felülvizsgálat 2022-ben esedékes. A felülvizsgálat jelentősége annál nagyobb, minél hosszabb időt vesz igénybe az ágazat számára a forgalom és a kapcsolódó kibocsátások válság előtti szintjének elérése. Lassú helyreállás esetén a 2019-es kibocsátási alapérték valószínűleg nem vagy csak minimális mértékben eredményez kibocsátáskompenzációs követelményeket a CORSIA „kísérleti szakaszában” (2021–2023)
                  9
               . Az említett felülvizsgálat jelentőségét aláhúzza, hogy biztosítania kell az összhangot a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére irányuló, a Közgyűlés által kialakítandó, törekvésként megfogalmazott hosszú távú céllal.

               (14)A szén-dioxid-kibocsátás csökkentéséhez hozzájáruló valamennyi gazdasági ágazat közül a légi közlekedés 2012 óta vesz részt a kibocsátáscsökkentésben az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerbe való bevonásán keresztül. A Bizottság jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, és adott esetben javaslatot terjeszt elő a CORSIA végrehajtására, amely biztosítja, hogy a légi közlekedés hozzájáruljon az Unió 2030-as, az egész gazdaságra kiterjedő csökkentési kötelezettségvállalásához.

               (15)Az (EU) 2016/915 tanácsi határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az (EU) 2016/915 tanácsi határozat melléklete e határozat mellékletének megfelelően módosul.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  a Tanács részéről

                  az elnök

                     (1)

                        A Tanács (EU) 2018/2027 határozata (2018. november 29.) az Európai Unió nevében a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetben a Nemzetközi szabványok és ajánlott gyakorlatok, Környezetvédelem – A nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszere (CORSIA) első kiadása tekintetében képviselendő álláspont meghatározásáról (HL L 325., 2018.12.20., 25. o.).

                     (2)

                        Az IATA, az ICSA és más szervezetek is készítettek ezzel kapcsolatos tanulmányokat. Lásd például:

                  https://www.iata.org/en/policy/environment/corsia/

                        vagy https://www.edf.org/sites/default/files/documents/COVID_CORSIA_baseline_analysis.pdf

                     (3)

                        Különösen az ICAO CAEP-től származó információk.

                     (4)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (5)

                        A Tanács (EU) 2016/915 határozata (2016. május 30.) az ICAO testületei által kidolgozandó és a nemzetközi légi közlekedésből származó kibocsátások kérdésével foglalkozó egységes globális piaci alapú intézkedés 2020-tól történő végrehajtását célul tűző nemzetközi jogi eszközre tekintettel az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról (HL L 153., 2016.6.10., 32. o.).

                     (6)

                        A Tanács (EU) 2018/2027 határozata (2018. november 29.) az Európai Unió nevében a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetben a Nemzetközi szabványok és ajánlott gyakorlatok, Környezetvédelem – A nemzetközi légi közlekedés kibocsátáskompenzációs és -csökkentési rendszere (CORSIA) első kiadása tekintetében képviselendő álláspont meghatározásáról (HL L 325., 2018.12.20., 25. o.).

                     (7)

                        A szén-dioxid-kibocsátás 2020-ban mintegy 40 %-kal lehet alacsonyabb a 2016-ban vártnál (ICAO CAEP, 2020. május 11.).

                     (8)

                        A CORSIA-alapértékre vonatkozó referenciakibocsátás a 2019-es szinthez képest várhatóan mintegy 18 %-kal lesz alacsonyabb (ICAO CAEP, 2020. május 11.).

                     (9)

                        ICAO CAEP, 2020. május 11.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.5.19.
            COM(2020) 219 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az (EU) 2016/915 tanácsi határozatnak a Covid19-világjárvány következményeinek a CORSIA összefüggésében való figyelembevétele céljából a szén-dioxid-kibocsátás növekedésének mérésére szolgáló referencia-időszak tekintetében történő módosításáról

               MELLÉKLET

               Az (EU) 2016/915 tanácsi határozat melléklete a következőképpen módosul:

               A szöveg a második franciabekezdés után a következő franciabekezdéssel egészül ki:

               „– a Covid19-világjárvány 2020-as kibocsátási szintekre gyakorolt hatásának figyelembevétele érdekében elfogadja, hogy a növekedési tényezők kiszámításához használt, CORSIA szerinti kibocsátási értékek oly módon kerülnek módosításra, hogy azok kizárólag a 2019. évi kibocsátási szintekre vonatkozzanak;”


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.7.24.
            COM(2020) 332 final
            2020/0150(CNS)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Guadeloupe, Francia Guyana, Martinique és Réunion területén előállított „hagyományos” rumra kivetett egyes közvetett adókra vonatkozó kedvezmény alkalmazásának Franciaország számára történő engedélyezéséről
            {SWD(2020) 141 final}

               INDOKOLÁS

               A francia legkülső régiókból származó hagyományos rumra 1923 óta egyedi jövedékiadó-rendelkezések vonatkoznak a kontinentális francia piacon. A belső piac létrejöttét és a jövedéki adók európai harmonizációját követően az említett egyedi jövedékiadó-rendelkezések az Európai Unió jóváhagyásával meghosszabbításra kerültek.

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A javaslat tárgya az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 349. cikke alapján elfogadott, jelenleg hatályos, 2014. február 20-i 189/2014/EU tanácsi határozat
                  1
                felváltására irányuló tanácsi határozat. Az említett cikk a legkülső régiók tekintetében lehetővé teszi egyedi intézkedések meghozatalát, mivel elismeri, hogy egyes korlátok állandósága és együttes hatása súlyosan hátráltatja a szóban forgó régiók fejlődését, valamint befolyásolja gazdasági és társadalmi helyzetüket. Azzal a feltétellel teszi lehetővé az ilyen intézkedések elfogadását, hogy azok nem veszélyeztetik az uniós jogrend – így a belső piac és a közös politikák – integritását és koherenciáját. A jelenleg hatályos határozat engedélyezi Franciaország számára, hogy a Guadeloupe, Francia Guyana, Martinique és Réunion területén előállított és Franciaország kontinentális területére ottani fogyasztás céljából szállított hagyományos rumra vonatkozó bizonyos közvetett adók esetében kedvezményes adómértéket alkalmazzon
                  2
               . A közvetett adók csökkentése nem haladhatja meg a Franciaország által az alkoholra kivetett rendes jövedéki adó 50 %-át, és 144 000 hektoliter tiszta alkoholnak megfelelő éves kontingensre korlátozódik. Az eltérés 2020. december 31-én hatályát veszti.

               E rendszer célja, hogy kompenzálja a hagyományos rum magasabb előállítási költségeit a francia legkülső régiókban, és biztosítsa e termékek számára a kontinentális francia piacra – e régiók fő piacára – való bejutást. A gazdasági szereplők versenyhátránya a francia legkülső régiók távoli fekvésének, szigetjellegének, kis méretének, kedvezőtlen domborzati és éghajlati viszonyainak, valamint a néhány terméktől – nevezetesen a cukornád-cukor-rum értéklánctól – való gazdasági függésének tulajdonítható, ami súlyosan hátráltatja gazdasági fejlődésüket.

               Az e javaslatot kísérő, a jelenlegi rendszert és a 2020 utáni időszakra vonatkozó lehetséges opciók esetleges hatásait vizsgáló elemző dokumentum alapján a Bizottság a rendszer 2027-ig történő megújítását javasolja, amelynek keretében az éves kontingens 153 000 hektoliter tiszta alkoholra növekedne. Az adó csökkentésének maximális mértéke továbbra is 50 % lesz. Az éves kontingens 153 000 hektoliter tiszta alkoholnak megfelelő értékre történő növelése összhangban van a kvóta korábbi növekedésével, és lehetővé teszi a termelés növekedését, továbbá csökkentheti az új határozat hétéves alkalmazási időszakának lejárta előtt esetlegesen szükséges további módosítások számát. Ezáltal a rögzített kontingens ismert problémája is megoldódik, amelynek következtében a kontingens eddig a tanácsi határozatok módosításai révén rendszeresen kiigazításra került, és jellemzően visszamenőlegesen került alkalmazásra. Ez kedvezőtlenül hatott a termelők azon képességére, hogy termelésüket és egyes esetekben hosszú távú beruházásaikat megtervezzék. A kontingens kismértékű növelése emellett a népegészségügyi és versenypolitikával való összhangot is biztosítja.

               Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Az EU legkülső régióival kialakított stratégiai partnerségre vonatkozó 2017. évi közleményében
                     3
                   a Bizottság megjegyezte, hogy a legkülső régiók továbbra is komoly kihívásokkal küzdenek, amelyek közül sok tartósan fennáll. Az említett közlemény a Bizottság arra vonatkozó megközelítését ismerteti, hogy a szóban forgó régiók hogyan támogathatók az egyedi adottságaik kihasználásában, továbbá új növekedési ágazatokat határoz meg a növekedés és a munkahelyteremtés lehetővé tétele érdekében.

                  Ezért e javaslatnak az a célja, hogy támogatást nyújtson a francia legkülső régióknak ahhoz, hogy a nádcukor- és rumágazaton belüli helyi növekedés és munkahelyteremtés lehetővé tétele érdekében kihasználják a saját adottságaikat. Ez a javaslat a távoli fekvéssel és szigetjelleggel összefüggő támogatási programot (POSEI)
                     4
                   egészíti ki, amelynek célja a primer szektor és a nyersanyagtermelés támogatása.

               Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A javaslat összhangban van a 2015-ös belső piaci stratégiával
                     5
                  , amelyben a Bizottság az összes érdekelt fél számára előnyös, mélyebb és méltányosabb egységes piac megvalósítását tűzi ki célul. A javasolt intézkedés egyik célja, hogy enyhítse a legkülső régiókban működő vállalatok többletköltségeit, amelyek gátolják az egységes piacon való teljes körű részvételüket. Az érintett mennyiség korlátozott volta miatt (az intézkedések által érintett rum mennyisége a Franciaországban fogyasztott alkoholtartalmú italok kevesebb mint 1,5 %-át teszi ki) az intézkedés várhatóan nem gyakorol majd negatív hatást az egységes piac zavartalan működésére.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               Jogalap

                  A javaslat jogalapja az EUMSZ 349. cikke. Ez a rendelkezés lehetővé teszi a Tanács számára, hogy olyan egyedi rendelkezéseket fogadjon el, amelyek kiigazítják a Szerződések alkalmazását az EU legkülső régiói tekintetében.

               Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Kizárólag a Tanács jogosult – az EUMSZ 349. cikke alapján – egyedi intézkedéseket elfogadni azzal a céllal, hogy a Szerződések – és ezen belül a közös politikák – alkalmazását a legkülső régiók gazdasági és társadalmi helyzetét befolyásoló állandó korlátok fennállása miatt az adott régiók tekintetében kiigazítsa. Ez az EUMSZ 110. cikkétől való eltérések engedélyezésére is érvényes. A tanácsi határozatra irányuló javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.

               Arányosság

                  A javaslat megfelel az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (4) bekezdésében meghatározott arányossági elvnek. A javasolt módosítások nem lépik túl a szóban forgó kérdések kezeléséhez, ezáltal pedig a belső piac megfelelő és hatékony működésének biztosítására vonatkozóan a Szerződésben foglalt célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.

                  A 153 000 hektoliter tiszta alkoholnak megfelelő kontingens a rumtermelés 2 %-os múltbeli éves növekedési ütemét tükrözi.

               A jogi aktus típusának megválasztása

                  A Bizottság tanácsi határozat elfogadását javasolja a 189/2014/EU tanácsi határozat felváltása céljából.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  A külső tanulmány megerősítette a rendszer fontosságát, hiszen a legkülső régiókban működő, jelenleg a jövedékiadó-kedvezménnyel kompenzált termelők továbbra is magasabb termelési költségekkel dolgoznak, mint a kontinentális termelők.

               A rumtermelés eddigi növekedése folytán a cukornád iránti kereslet is megnőtt, és a tanulmány becslése szerint 53 000 tonna cukornád termelése e rendszernek tudható be, és 400 új munkahelyet eredményezett a cukornád-cukor-rum értékláncban. A tanulmány megállapította, hogy pénzügyi tekintetben a költségek nagyobbak, mint az e rendszerrel járó haszon. A francia legkülső régiók gazdaságaiban a rum jelentős szerepet tölt be, amit a rendszer általános hatékonyságának meghatározásakor figyelembe kell venni.

                  Noha a francia legkülső régiókból származó hagyományos rum piaci részesedése csökkent, a tanulmány megállapította, hogy a rendszer összességében hatékony a kontinentális francia piachoz való hozzáférés abszolút értelemben vett fenntartásában.

                  A rendszer általános hatékonyságát a kontingens alkalmazása azonban csökkenti. A tanulmány azt is megállapítja, hogy a nyomonkövetési keret optimalizálásával növelhető lenne az általános hatékonyság.

                  Végezetül a tanulmány megállapította, hogy a rendszer továbbra is összhangban az egyéb, kapcsolódó uniós szakpolitikákkal.

               Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A jelenlegi rendszer elemzését szolgáló külső tanulmány keretében az érdekelt felek mindegyike kérdőívek kitöltésével, valamint interjúk és megbeszélések során válaszolt. Emellett a nyilvános konzultáció lehetővé tette, hogy az érdekelt felek szélesebb köre is válaszoljon, jóllehet a résztvevők köre korlátozott volt (összesen tíz válaszra volt lehetőség: öt válasz uniós polgároktól, kettő gazdasági szereplőktől, valamint egy-egy válasz nem kormányzati szervezettől, szakszervezettől és vállalkozói szövetségtől érkezett).

               Hatásvizsgálat

                  Ez a kezdeményezés szorosan egymást követő értékelések – a jelenlegi rendszer utólagos értékelése, közvetlenül utána pedig előretekintő értékelés – keretében valósul meg. A meglévő rendszer folytatásának és esetleges módosításának lehetséges hatásaira irányuló értékelés egy elemző dokumentumban szerepelt, amely az értékelésről szóló mellékletet is tartalmazott. Ez a dokumentum egy külső tanulmányon és a tagállam által szolgáltatott információkon alapul.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslatnak nincs hatása az Európai Unió költségvetésére, mivel a jövedéki adókból származó teljes bevétel a tagállamokhoz folyik be.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Az eltérés végrehajtásának és működésének nyomon követése az eddigiekhez hasonlóan a francia hatóságok és a Bizottság feladata lesz.

                  Franciaországnak 2025. szeptember 30-ig jelentést kell benyújtania a 2019-től 2024-ig terjedő időszakra vonatkozóan. E jelentés a következőket fogja tartalmazni:

               ·a termelés során felmerülő többletköltségekre vonatkozó információk;

               ·gazdasági torzulások és piaci hatások;

               ·az eredményesség, a hatékonyság és az egyéb uniós szakpolitikákkal való összhang értékeléséhez szükséges információk;

               ·az új jogszabály folyamatos relevanciájára és uniós hozzáadott értékére vonatkozó információk.

                  A jelentéstétel során a hatóságoknak arra is törekedniük kell, hogy valamennyi érdekelt féltől információt szerezzenek a termelési többletköltségeik és a megfelelési költségeik mértékére és alakulására, valamint a piactorzulások eseteire vonatkozóan.

                  Annak biztosítása érdekében, hogy a francia hatóságok által gyűjtött információk tartalmazzák az ahhoz szükséges adatokat, hogy a Bizottság megalapozott döntést hozhasson a rendszer jövőbeli érvényességére és életképességére vonatkozóan, a Bizottság külön iránymutatást fog kidolgozni az előírt információkról. Ez az iránymutatás lehetőség szerint meg fog egyezni az EU legkülső régiói számára létrehozott, hasonló jogszabályok hatálya alá tartozó más ilyen rendszerekre vonatkozó iránymutatásokkal.

                  A Bizottság ezáltal értékelni tudja, hogy az eltérés indokai továbbra is fennállnak-e, a Franciaország által biztosított adókedvezmény továbbra is arányos-e, és lehetőség van-e az adózási eltérési rendszert helyettesítő alternatív intézkedésekre azok nemzetközi dimenziójának figyelembevételével.

                  A jelentés előírt felépítését és a jelentésben feltüntetendő adatokat e javaslat 1. melléklete tartalmazza.

               2020/0150 (CNS)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Guadeloupe, Francia Guyana, Martinique és Réunion területén előállított „hagyományos” rumra kivetett egyes közvetett adókra vonatkozó kedvezmény alkalmazásának Franciaország számára történő engedélyezéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 349. cikkére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               tekintettel az Európai Parlament véleményére
                  6
               ,

               különleges jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)A 189/2014/EK tanácsi határozat
                  7
                engedélyezi Franciaország számára, hogy a Guadeloupe, Francia Guyana, Martinique és Réunion területén előállított és Franciaország kontinentális területén értékesített „hagyományos” rumra kedvezményes jövedéki adót alkalmazzon, amely alacsonyabb lehet az alkoholra vonatkozóan a 92/84/EGK tanácsi irányelvben meghatározott jövedéki adó legalacsonyabb mértékénél, de legfeljebb 50 %-kal lehet alacsonyabb az alkoholra kivetett rendes nemzeti jövedéki adó mértékénél. A kedvezményes jövedéki adó 144 000 hektoliter tiszta alkoholnak megfelelő éves kontingensre korlátozódik. Ez az eltérés 2020. december 31-én hatályát veszti.

               (2)2019. október 18-án a francia hatóságok egy olyan tanácsi határozatra irányuló javaslat előterjesztésére kérték a Bizottságot, amely meghosszabbítja a 189/2014/EU határozatban az engedélyre vonatkozóan megállapított határidőt, és magasabb kontingenst vezet be a 2021. január 1. és 2027. december 31. közötti hétéves időszakra.

               (3)A helyi piac kis mérete miatt az ezen engedély alkalmazási körébe tartozó négy legkülső régió lepárlóüzemei csak akkor tudják fejleszteni tevékenységüket, ha kellő mértékben jelen tudnak lenni a kontinentális francia piacon, amely az általuk előállított rum legjelentősebb felvevője (a rum 65 %-át értékesítik az említett piacon). A „hagyományos” rum uniós piaci versenyképességét két paraméter gyengíti: a magasabb termelési költségek és a palackonként felszámolt magasabb adó, aminek oka, hogy a „hagyományos” rum alkoholtartalma rendszerint magas, és azt az átlagosnál nagyobb palackokban forgalmazzák.

               (4)A cukornád-cukor-rum értéklánc termelési költségei magasabbak az említett négy legkülső régióban, mint a világ más részein. Különösen a négy legkülső régió távoli fekvése, valamint kedvezőtlen domborzati és éghajlati viszonyai befolyásolják jelentős mértékben az összetevők és a termelés költségeit. Emellett a munkaerőköltség is magasabb, mint a szomszédos országokban, mivel Guadeloupe, Francia Guyana, Martinique és Réunion területén a francia szociális jogszabályok alkalmazandók. Ezekben a legkülső régiókban az uniós környezetvédelmi és biztonsági normákat is alkalmazni kell, ez pedig jelentős költségekkel járó, a termelékenységhez közvetlenül nem kapcsolódó beruházásokat tesz szükségessé, még akkor is, ha ezek egy részét társfinanszírozzák az uniós strukturális alapok. A legkülső régiókban működő lepárlóüzemek mérete ugyanakkor elmarad a nemzetközi vállalatcsoportokhoz tartozó üzemek méretétől. Ennek következtében a fajlagos előállítási költségek magasabbak.

               (5)A Franciaország kontinentális területén értékesített „hagyományos” rumot rendszerint a versenyző rumtermékeknél nagyobb palackokban és magasabb alkoholtartalommal forgalmazzák (a „hagyományos” rum 36 %-át egyliteres palackokban értékesítik, és alkoholtartalma 40–59 % között mozog, míg a versenyző termékek rendszerint 0,7 literes palackokban, 37,5 %-os alkoholtartalommal kerülnek piacra). A magasabb alkoholtartalom miatt azonban a rum minden értékesített literje után magasabb jövedéki adót, magasabb vignette sécurité sociale (VSS) járulékot, sőt magasabb hozzáadottérték-adót (héa) is kell fizetni. Így a kedvezményes jövedékiadó-mérték, amely legfeljebb 50 %-kal alacsonyabb az alkoholra kivetett rendes nemzeti jövedéki adónál, arányos marad a magasabb termelési költségekből, a magasabb jövedéki adóból, a VSS-ből és a héából eredő többletköltségek összességével.

               (6)A „hagyományos” rum magasabb alkoholtartalommal történő – magasabb adótartalmat eredményező – értékesítésének évtizedes gyakorlatából származó többletköltségeket ezért figyelembe kell venni.

               (7)A harmonizált jövedéki adót és a VSS-t érintő engedélyezendő adókedvezménynek arányosnak kell maradnia annak érdekében, hogy ne ássa alá az uniós jogrend integritását és egységességét, és ne sértse az egységes piacon megvalósuló torzításmentes versenyt és az állami támogatásokra vonatkozó politikákat.

               (8)Ez az adóelőny eddig nem befolyásolta az egységes piacot, mivel az az elmúlt években a „hagyományos” rum piaci részesedése a rumalapú alkoholtartalmú italok növekvő fogyasztása miatt 11 %-kal csökkent.

               (9)A francia legkülső régiók gazdasági fejlődésének útjában álló komoly akadályok elkerülése érdekében, továbbá a francia legkülső régiókban működő cukornád-cukor-rum ágazat folytonosságának és az ezen ágazat által biztosított munkahelyek megtartásának érdekében meg kell újítani az 189/2014/EU határozattal megadott engedélyt, és az arra vonatkozó kontingenst növelni kell.

               (10)Annak érdekében, hogy e határozat ne veszélyeztesse az egységes piacot, a tengerentúli megyékből származó, ezen intézkedés keretében támogatható rum mennyiségét évi 153 000 hektoliter tiszta alkoholnak megfelelő értékben kell megállapítani.

               (11)Mivel az adókedvezmény nem haladja meg a többletköltségek kiegyenlítéséhez szükséges mértéket, és mivel a kérdéses mennyiségek szerények, illetve az adókedvezmény Franciaország kontinentális területének fogyasztására korlátozódik, az intézkedés nem veszélyezteti az uniós jogrend integritását és koherenciáját.

               (12)Annak érdekében, hogy a Bizottság értékelhesse, hogy az engedélyezést indokoló feltételek továbbra is teljesülnek-e, Franciaországnak 2025. szeptember 30-ig nyomonkövetési jelentést kell benyújtania a Bizottsághoz.

               (13)E határozat nem sérti az EUMSZ 107. és 108. cikkének lehetséges alkalmazását,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Szerződés 110. cikkétől eltérve Franciaország engedélyt kap arra, hogy meghosszabbítsa a 92/84/EGK irányelv
                  8
                3. cikkében az alkoholra meghatározott jövedéki adó teljes mértékénél alacsonyabb adómértéknek, valamint a „cotisation sur les boissons alcooliques” (VSS) elnevezésű adó nemzeti jogban előírt teljes mértékénél alacsonyabb adómértéknek a Guadeloupe, Francia Guyana, Martinique és Réunion területén előállított „hagyományos” rumra vonatkozóan a Franciaország kontinentális területén történő alkalmazását.

               2. cikk

               Az 1. cikkben említett eltérés 2021. május 24-ig a 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  9
                II. mellékletének 1.f) pontjában meghatározottak szerinti, illetve 2021. május 25-től az (EU) 2019/787 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  10
                I. melléklete 1.g) pontjának i. alpontjában meghatározottak szerinti olyan rumra alkalmazandó, amelyet Guadeloupe, Francia Guyana, Martinique vagy Réunion területén állítottak elő az előállítás helyén betakarított cukornádból, és amelynek az etil- és metil-alkoholtól eltérő illóanyag-tartalma legalább 225 g/hl tiszta alkohol, térfogatszázalékban kifejezett alkoholtartalma pedig legalább 40 %.

               3. cikk

               (1)Az e határozat 2. cikkében említett rumra alkalmazandó, az 1. cikkben említett kedvezményes jövedékiadó-mérték és kedvezményes VSS 153 000 hektoliter tiszta alkoholnak megfelelő éves kontingensre korlátozódik.

               (2)Az e határozat 1. cikkében említett kedvezményes jövedéki adó és VSS alacsonyabb lehet az alkoholra vonatkozóan a 92/84/EGK irányelvben meghatározott legalacsonyabb jövedéki adónál, ugyanakkor legfeljebb 50 %-kal lehet alacsonyabb a 92/84/EGK irányelv 3. cikke szerint megállapított, alkoholra alkalmazott jövedéki adó teljes mértékénél vagy az alkoholra alkalmazott VSS teljes mértékénél.

               (3)Az e cikk (2) bekezdése szerint engedélyezett kumulált adóelőny nem haladhatja meg a 92/84/EGK irányelv 3. cikke szerint megállapított, alkoholra alkalmazott jövedéki adó teljes mértékének 50 %-át.

               4. cikk

               Franciaország legkésőbb 2025. szeptember 30-ig nyomonkövetési jelentést nyújt be a Bizottságnak, lehetővé téve számára annak ellenőrzését, hogy az 1. cikkben foglalt engedélyt indokoló feltételek továbbra is fennállnak-e. A jelentésnek tartalmaznia kell a mellékletben előírt információkat.

               5. cikk

               Ezt a határozatot 2021. január 1-jétől 2027. december 31-ig kell alkalmazni.

               6. cikk

               Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 59., 2014.2.28., 1. o.

                     (2)

                        Ezek a közvetett adók jövedéki adók és a „vignette sécurité sociale”-ként (VSS) ismert járulék. A jövedéki adók bizonyos termékek – például alkohol és dohányáru – eladására vagy felhasználására kivetett közvetett adók, amelyek összege rendszerint a termék adott mennyisége szerint rögzített. A jövedéki adókból származó teljes bevétel a tagállamokhoz folyik be. A VSS a Franciaországban értékesített alkoholtartalmú italokra kivetett társadalombiztosítási járulék, amely az etil-alkohol túlzott fogyasztásának egészségügyi kockázatait hivatott ellensúlyozni. A VSS kivetésére a nemzeti jövedéki adón felül kerül sor.

                     (3)

                        COM(2017) 623 final.

                     (4)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 228/2013/EU rendelete (2013. március 13.).

                     (5)

                        A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai
                        Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az egységes piac továbbfejlesztése: a polgárok és vállalkozások lehetőségeinek bővítése (COM(2015) 550 final), 4. o.

                     (6)

                        HL C XXX, XXX, XXX. o.

                     (7)

                  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=celex%3A32014D0189

                     (8)

                        A Tanács 92/84/EGK irányelve (1992. október 19.) az alkohol és az alkoholtartalmú italok jövedékiadó-mértékének közelítéséről (HL L 316., 1992.10.31., 29. o.).

                     (9)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 110/2008/EK rendelete (2008. január 15.) a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 39., 2008.2.13., 16. o.).

                     (10)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/787 rendelete (2019. április 17.) a szeszes italok meghatározásáról, leírásáról, megjelenítéséről, jelöléséről, a szeszes italok elnevezésének használatáról az egyéb élelmiszerek megjelenítése és jelölése során, a szeszes italok földrajzi árujelzőinek oltalmáról, a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol és desztillátumok használatáról az alkoholtartalmú italokban, valamint a 110/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 130., 2019.5.17., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.7.24.
            COM(2020) 332 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            A Tanács határozata
            a Guadeloupe, Francia Guyana, Martinique és Réunion területén előállított „hagyományos” rumra kivetett egyes közvetett adókra vonatkozó kedvezmény alkalmazásának Franciaország számára történő engedélyezéséről
            {SWD(2020) 141 final}

               MELLÉKLET

               A 4. cikkben említett jelentésben feltüntetendő információk

               1.Becsült többletköltségek. Az információkat minden olyan rumtípus („rhum agricole” és „rhum sucrerie”) tekintetében közölni kell, amelyre az érintett közvetett adók kedvezményes mértéke vonatkozik. A francia hatóságoknak legalább az alábbi információkat megadva ki kell tölteniük az 1. táblázatot, amennyiben az adott információk rendelkezésre állnak. A táblázatban szereplő információknak elegendőnek kell lenniük a francia legkülső régiók termelőit terhelő többletköltségek meghatározásához.

               1. táblázat

                        Guadeloupe (EUR)

                        Francia Guyana (EUR)

                        Martinique (EUR)

                        Réunion (EUR)

                        Megjegyzések2

                        Nádcukor ára (100 kg-ra vetítve)

                        Melasz ára (100 kg-ra vetítve)

                        Szállítási költség (1 kg-ra vetítve)

                        Munkaerő (a tiszta alkohol hektoliterére vetítve)

                        Egyéb termelési tényezők (a tiszta alkohol hektoliterére vetítve)

                        Értékcsökkenési költségek

                        Megfelelési költségek

                        Egyéb költségek1

               Megjegyzések a táblázathoz:

               (1) Kérjük, adjanak tájékoztatást a vízzel, energiával és hulladékkal kapcsolatos költségekről és az egyéb releváns költségekről.

               (2)Kérjük, adják meg a számítási módszereket alátámasztó valamennyi pontosító és egyértelműsítő adatot.

               2.Egyéb szubvenciók. A francia hatóságoknak ki kell tölteniük a 2. táblázatot, felsorolva a legkülső régiói státuszhoz kapcsolódó összes olyan egyéb támogatási intézkedést, amely a gazdasági szereplők működési többletköltségeinek kompenzálására irányul.

               2. táblázat

                        Támogatási intézkedés1

                        Időszak2

                        Célágazat3

                        Költségvetés összege EUR-ban4

                        Éves kiadás EUR-ban (2019–2024)5

                        A többletköltségek kompenzálásának betudható költségvetésrész6

                        A kedvezményezett vállalatok becsült száma7

                        Megjegyzések8

                        [felsorolás]

               Megjegyzések a táblázathoz:

               (1)Nyújtson tájékoztatást az intézkedés megnevezéséről és típusáról (program, állami támogatás száma stb.).

               (2)Tüntesse fel az intézkedés által lefedett éveket.

               (3)Csak az ágazatorientált intézkedésekre vonatkozóan adjon tájékoztatást.

               (4)Adjon meg információkat az intézkedés általános költségvetéséről és a finanszírozási forrásokról.

               (5)Adjon meg információkat a nyomonkövetési időszak (2019–2024) alatti, évenkénti tényleges kiadásokról, amennyiben rendelkezésre állnak ilyen információk.

               (6)Becsülje meg az adott összeget, a teljes költségvetés %-os részarányaként kifejezve.

               (7)Becsülje fel a számot, amennyiben lehetséges.

               (8)Itt megteheti észrevételeit, és további részletekkel szolgálhat.

               3.Az állami költségvetésre kifejtett hatás. A 3. táblázatban a francia hatóságoknak az alkalmazott differenciált adóztatás miatt be nem szedett adó (EUR-ban kifejezett) összegét kell megadniuk.

               3. táblázat

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Adóbevétel-kiesés

               4.Az általános gazdasági teljesítményre gyakorolt hatás. A 4. táblázatban a francia hatóságoknak minden olyan adatot meg kell adniuk, amely igazolja az érintett közvetett adók kedvezményes mértéke által a legkülső régiók társadalmi-gazdasági fejlődésére gyakorolt hatást. A táblázatban szereplő mutatók a rumágazat teljesítményének és a regionális gazdaság általános gazdasági teljesítményének összehasonlítására szolgálnak. Amennyiben egyes mutatók nem állnak rendelkezésre, alternatív jelentétételi adatokat kell megadni a legkülső régiók általános társadalmi-gazdasági teljesítményére vonatkozóan.

               4. táblázat

                        Év1

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Megjegyzések2

                        Regionális bruttó hozzáadott érték

                        A rumágazatban

                        A cukornád-cukor-rum ágazatban

                        A helyi lepárlóüzemekben foglalkoztatottak száma

                        A cukornád-cukor-rum ágazatban foglalkoztatottak száma

                        Munkanélküliségi ráta

                        Aktív vállalkozások száma

                        Rumtermelők száma (a kkv-kat is beleértve)

                        A cukornád termesztésére használt terület (ha)

                        Árszínvonalindex – Franciaország kontinentális területe

                        Árszínvonalindex – régiók

                        Turisták száma – régiók

                        Turisták száma – lepárlóüzemek

               Megjegyzések a táblázathoz:

               (1)Előfordulhat, hogy nem minden felsorolt évre vonatkozóan állnak rendelkezésre információk.

               (2)Közöljön minden lényegesnek ítélt észrevételt és pontosítást.

               5.A rendszer részletezése. Az 5. táblázatot a francia hatóságoknak minden egyes rumtípusra („rhum agricole” és „rhum sucrerie”) és régióra (Guadeloupe, Francia Guyana, Martinique és Réunion) vonatkozóan ki kell tölteniük. Amennyiben egyes mutatók nem állnak rendelkezésre, alternatív jelentétételi adatokat kell megadni a rendszer részleteire vonatkozóan.

               5. táblázat

                        Mennyiség (a tiszta alkohol hektoliterében megadva)

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Rumtermelés

                        Hagyományos rum termelése

                        A helyben értékesített rum mennyisége

                        A kontinentális területre feladott rum

                        Franciaország kontinentális területére feladott rum

                        Az eltérés keretében feladott hagyományos rum

                        Más tagállamokba feladott rum

                        Harmadik országokba exportált rum

                        A rumexport részaránya a legkülső régiók teljes exportvolumenének százalékaként

                        A hagyományos francia rum értékesítéseinek részaránya a kontinentális francia rumpiacon (%-ban kifejezve)

                        A kontinentális francia rumpiac növekedési üteme (%-ban kifejezve)

                        A kontinentális francia szeszesital-piac növekedési üteme (%-ban kifejezve)

               6.Szabálytalanságok. A francia hatóságoknak tájékoztatást kell adniuk minden, az engedély alkalmazásával összefüggésben igazgatási szabálytalanságok, az érintett közvetett adók elkerülése és az érintett szeszes italok csempészete tárgyában folytatott vizsgálatról. Emellett részletes információkkal kell szolgálniuk legalább az ügy jellegéről, annak értékéről és a szóban forgó időszakról.

               7.Panaszok. A francia hatóságoknak tájékoztatást kell adniuk arról, hogy az engedély alkalmazásával kapcsolatban érkezett-e – akár a kedvezményezettek, akár mások részéről – panasz a helyi, regionális vagy nemzeti hatóságokhoz.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.7.27.
            COM(2020) 622 final
            2020/0160(COD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            Franciaországnak a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés magánszektorbeli koncessziós jogosultak általi kiépítéséről és üzemeltetéséről az Egyesült Királysággal kötött kétoldalú szerződést módosító megállapodásra irányuló tárgyalásokra való felhatalmazásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A Franciaország, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága között a magánszektorbeli koncessziós jogosultak által kiépítendő és üzemeltetendő, a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésről szóló, 1986. február 12-én, Canterburyben aláírt szerződés (a továbbiakban: Canterburyi Szerződés) létrehozott egy kormányközi bizottságot, amelynek célja, hogy felügyelje a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés kiépítésével és üzemeltetésével kapcsolatos kérdéseket.

               A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban
                  1
                előírt átmeneti időszak végéig a kormányközi bizottság az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  2
                3. cikkének 7. pontja értelmében vett, a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésért felelős nemzeti biztonsági hatóság.

               Az (EU) 2016/798 irányelv 3. cikke 7. pontjának megfelelően nemzeti biztonsági hatóság lehet több tagállam által a vasútbiztonsági, illetve az (EU) 2016/797 irányelv szerinti vasúti kölcsönös átjárhatósághoz kapcsolódó feladatok elvégzésével megbízott testület. Ugyanakkor a fent említett átmeneti időszakot követően a kormányközi bizottság egy tagállam és egy harmadik ország által létrehozott testületté minősül át. Az (EU) 2016/798 irányelv nem tartalmazza azt a lehetőséget, hogy a nemzeti biztonsági hatóság egy tagállam és egy harmadik ország által megbízott testület legyen. Ezért eltérő rendelkezés hiányában az átmeneti időszakot követően a kormányközi bizottság a továbbiakban nem az (EU) 2016/798 irányelv értelmében vett, a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésért felelős nemzeti biztonsági hatóság. Ugyanettől az időponttól kezdve az uniós jog a továbbiakban nem vonatkozik a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés azon részére, amely az Egyesült Királyság joghatósága alá tartozik Az (EU) 2016/798 irányelv, illetve a francia Code des Transports L 2221/1. cikke értelmében a francia Etablissement public de sécurité ferroviaire lesz a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés francia joghatóság alá tartozó részéért felelős nemzeti biztonsági hatóság.

               A Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés biztonságos és hatékony üzemeltetése érdekében szükség lenne egyetlen olyan biztonsági hatóságra, amely ugyanazokat a szabályokat alkalmazza az infrastruktúra egészére, beleértve az Egyesült Királyság joghatósága alá tartozó szakaszt. Továbbra is a kormányközi bizottságnak kell az egyetlen hatóság szerepét betöltenie, és továbbra is alkalmaznia kell a vasútbiztonságra és a kölcsönös átjárhatóságra vonatkozó uniós szabályokat. Ehhez mindenekelőtt módosítani kell az (EU) 2016/798 irányelv 3. cikkének 7. pontját. E módosítás végrehajtását az említett irányelvet módosító párhuzamos bizottsági rendeletjavaslat (COM(2020) 623) biztosítja.

                  2020. július 16-i levelében Franciaország tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy szeretne tárgyalásokat folytatni a Canterburyi Szerződést kiegészítő megállapodásról.

                  E javaslat célja felhatalmazni Franciaországot arra, hogy nemzetközi megállapodásról tárgyaljon az Egyesült Királysággal egyrészt az érintett infrastruktúra egészéért felelős egyetlen biztonsági hatóság fenntartásáról a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés biztonságos és hatékony üzemeltetése céljából, másrészt a megállapodásjavaslatra vonatkozó olyan konkrét követelmények meghatározása érdekében, miszerint például a kormányközi bizottságnak az uniós vasútbiztonsági és kölcsönös átjárhatósági szabályokat kell alkalmaznia.

                  Egy ilyen megállapodás vélhetően olyan területet érint, amely nagyrészt az uniós jog – mindenekelőtt az (EU) 2016/797 irányelv
                     3
                  , az (EU) 2016/798 irányelv és az (EU) 2016/796 rendelet
                     4
                   – hatálya alá tartozik. Egy ilyen megállapodás tehát az Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartozna. Az EUMSZ 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően az Unió felhatalmazhatja a tagállamokat, hogy a kizárólagos hatáskörébe eső területeken eljárjanak. Tekintettel e felhatalmazásnak az uniós jogalkotó által elfogadott meglévő szabályokkal való kölcsönhatására, az is szükséges feltétel, hogy a felhatalmazás megadásakor a jogalkotó az EUMSZ 91. cikkében említett jogalkotási eljárással összhangban járjon el.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A Franciaország által az Egyesült Királysággal a javasolt felhatalmazási határozat alapján megkötni kívánt nemzetközi megállapodás fenn kívánja tartani a kormányközi bizottságot a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésért felelős egyetlen nemzeti biztonsági hatóságként, és biztosítani kívánja, hogy az továbbra is megfeleljen a nemzeti biztonsági hatóságokra vonatkozó uniós jog, mindenekelőtt az (EU) 2016/798 irányelv, az (EU) 2016/797 irányelv és az (EU) 2016/796 rendelet rendelkezéseinek a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés egésze tekintetében, beleértve az Egyesült Királyság joghatósága alá tartozó szakaszt.

                  Ez a célkitűzés tehát teljes mértékben összhangban áll a vasútbiztonságra és a kölcsönös átjárhatóságra vonatkozó jelenlegi rendelkezésekkel.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés egyetlen, az érintett infrastruktúra egészéért felelős biztonsági hatóság fenntartásával történő biztonságos és hatékony üzemeltetése érdekében a Canterburyi Szerződést kiegészítő megállapodás nem ellentétes egyetlen más uniós szakpolitikával sem.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  E javaslat jogalapja az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdése és 91. cikke.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik.

               •Arányosság

                  A javaslat az EUMSZ 2. cikke (1) bekezdésének megfelelően jóvá kívánja hagyni a Canterburyi Szerződést kiegészítő megállapodásról szóló tárgyalást a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés egyetlen, az érintett infrastruktúra egészéért felelős biztonsági hatóság fenntartásával történő biztonságos és hatékony üzemeltetése érdekében. Az (EU) 2016/798 irányelv 3. cikke 7. pontjának módosítása függvényében a Canterburyi Szerződés által létrehozott kormányközi bizottság marad az egyetlen biztonsági hatóság, amely továbbra is alkalmazza a vasútbiztonságra vonatkozó uniós szabályokat. Következésképpen az európai parlamenti és tanácsi határozatjavaslat nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  A jogi aktus célja biztosítani, hogy a kormányközi bizottság a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés egészére alkalmazza az uniós jogot, beleértve az Egyesült Királyság joghatósága alá tartozó szakaszt is. A kormányközi bizottság kétnemzetiségű testület, amelyet Franciaország és az Egyesült Királyság hozott létre. Működését a Franciaország és az Egyesült Királyság között létrejött Canterburyi Szerződés szabályozza. Ezért helyénvaló a fent említett elemeket belefoglalni a Franciaország és az Egyesült Királyság között kötendő megállapodásba, illetve annak megkötésére Franciaországot felhatalmazni.

                  A Franciaországnak címzett, a Franciaországot az EUMSZ 2. cikkének (1) bekezdése és 91. cikke értelmében az Egyesült Királysággal kötendő megállapodásról való tárgyalásra, illetve annak megkötésére felhatalmazó európai parlamenti és tanácsi határozatjavaslat megfelelő jogi eszköz.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A javaslat alapját a Franciaország által benyújtott kérelem képezi, és a javasolt felhatalmazás csak erre a tagállamra vonatkozik. Az időkorlátokra való tekintettel az érdekelt felek, például a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés koncessziós jogosultjai informális konzultációban vettek részt, és megerősítették, hogy a kormányközi bizottság maradjon az egyetlen biztonsági hatóság, és hogy az uniós jogot kell alkalmazni a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés egészére.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai.

               2020/0160 (COD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               Franciaországnak a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés magánszektorbeli koncessziós jogosultak általi kiépítéséről és üzemeltetéséről az Egyesült Királysággal kötött kétoldalú szerződést módosító megállapodásra irányuló tárgyalásokra való felhatalmazásáról

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére
                  5
               ,

               tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére
                  6
               ,

               rendes jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)
                     A Franciaország, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága között a magánszektorbeli koncessziós jogosultak által kiépítendő és üzemeltetendő, a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésről szóló, 1986. február 12-én Canterburyben aláírt szerződés (a továbbiakban: Canterburyi Szerződés) létrehozott egy kormányközi bizottságot, amelynek feladata, hogy felügyelje a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés kiépítésével és üzemeltetésével kapcsolatos kérdéseket.

               (2)
                     A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban
                  7
                meghatározott átmeneti időszak végéig a kormányközi bizottság a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés tekintetében több tagállam által a vasútbiztonsági feladatok elvégzésével megbízott hatóság. E feladatok tekintetében az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  8
                3. cikkének 7. pontja szerinti nemzeti biztonsági hatóságnak minősül. E minőségében az uniós jog vasútbiztonságra és kölcsönös átjárhatóságra vonatkozó rendelkezéseit alkalmazza.

               (3)
                     A (2) preambulumbekezdésben említett átmeneti időszakot követően a kormányközi bizottság egy tagállam és egy harmadik ország által létrehozott testületté minősül át. Továbbá, illetve az Egyesült Királyságra vonatkozó nemzetközi megállapodásban előírt eltérő rendelkezések hiányában az uniós jog a továbbiakban nem vonatkozik a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés azon részére, amely az Egyesült Királyság joghatósága alá tartozik.

               (4)
                     A vasútbiztonsági és kölcsönös átjárhatósági szabályok határokon átnyúló helyzetben való alkalmazására vonatkozóan egy harmadik országgal kötött nemzetközi megállapodás vélhetően olyan területet érint, amely nagyrészt az uniós jog – különösen az (EU) 2016/798 irányelv, az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  9
               , valamint az (EU) 2016/796 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  10
                – hatálya alá tartozik. Egy ilyen megállapodás tehát az Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartozik. A tagállamok csak akkor tárgyalhatnak ilyen megállapodásokról vagy köthetnek ilyen megállapodásokat, ha arra az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban az Uniótól felhatalmazást kapnak. Emellett a hatályos uniós jogszabályokkal való kölcsönhatásokra figyelemmel ezt a felhatalmazást az uniós jogalkotónak az EUMSZ 91. cikkében említett jogalkotási eljárásnak megfelelően kell megadnia.

               (5)
                     2020. július 16-i levelében Franciaország felhatalmazást kért az Uniótól, hogy tárgyalásokat folytathasson és nemzetközi megállapodást köthessen az Egyesült Királysággal a Canterburyi Szerződés kiegészítéséről.

               (6)
                     A Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés biztonságos és hatékony üzemeltetése érdekében célszerű lenne fenntartani a kormányközi bizottságot mint az érintett infrastruktúra egészéért felelős egyetlen biztonsági hatóságot. A Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés – mint részben Franciaország, részben egy harmadik ország területén fekvő egységes, összetett mérnöki építményt érintő vasúti összeköttetés – sajátos helyzetének figyelembevételével célszerű felhatalmazni Franciaországot arra, hogy nemzetközi megállapodást kössön az Egyesült Királysággal az uniós vasútbiztonsági szabályoknak a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésre történő alkalmazásáról az alagút egészére vonatkozó egységes biztonsági rendszer fenntartása érdekében, bizonyos követelmények teljesülésének feltételével.

               (7)
                     A kormányközi bizottság betöltheti a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés francia joghatóság alá eső részéért felelős nemzeti biztonsági hatóság feladatát, az (EU) 2016/798 irányelv 3. cikke 7. pontja módosításának feltételével és bizonyos feltételek teljesülése esetén és.

               (8)
                     A kormányközi bizottság ugyanazokat a szabályokat alkalmazza a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés egészére, függetlenül attól, hogy azok a Franciaország vagy az Egyesült Királyság joghatósága alá tartozó szakaszokra vonatkoznak-e. A kérdéses szabályok az uniós jog, mindenekelőtt az (EU) 2016/798 irányelv, az (EU) 2016/797 irányelv és az (EU) 2016/796 rendelet vonatkozó, módosított vagy helyettesített rendelkezései, illetve az ezek alapján elfogadott jogi aktusok.

               (9)
                     A Canterburyi Szerződés 19. cikkének megfelelően a Franciaország és az Egyesült Királyság közötti, a Canterburyi Szerződés értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitás ügyekben döntőbíróság dönt. Amennyiben az ilyen vitás ügyekben kérdések merülnek fel az uniós jog értelmezésével kapcsolatban, az uniós jog helyes alkalmazása érdekében a döntőbíróság az Európai Unió Bírósága elé utalja az ügyet, és a Bíróság döntése kötelező érvényű rá nézve.

               (10)
                     Emellett konkrét szabályokat kell hozni az uniós jognak a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés Franciaország joghatósága alá tartozó részén való végrehajtása tekintetében, az uniós jog mindenkori helyes alkalmazása érdekében, illetve azért, hogy a Bizottság felügyelhesse annak a Bíróság ellenőrzése alatt történő helyes alkalmazását, többek között sürgős esetekben, vagy akkor, ha a kormányközi bizottság nem tesz eleget a döntőbíróság határozatának. Ennek érdekében Franciaországnak továbbra is jogában áll – szükség esetén – egyoldalúan eljárni, hogy biztosítsa az uniós jog teljes körű és helyes alkalmazását a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés saját joghatósága alá tartozó részén.

               (11)
                     Az uniós jog által szabályozott területeken a hatékony jogvédelem érdekében az EUMSZ 19. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó bíróságok vagy döntőbíróságok kizárólagos illetékességgel rendelkeznek a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés koncessziós jogosultjai és használói által a kormányközi bizottság határozatai ellen benyújtott kérelmek tekintetében.

               (12)
                     A Franciaország és az Egyesült Királyság közötti, a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetésről szóló nemzetközi megállapodásoknak tükrözniük kell a (8) és (11) preambulumbekezdésben ismertetett szempontokat. A hasonló nemzetközi megállapodásoknak minden tekintetben meg kell felelniük az uniós jognak,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Franciaország felhatalmazást kap arra, hogy a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés tekintetében a vasútbiztonsági szabályok alkalmazására vonatkozóan nemzetközi megállapodásról tárgyaljon az Egyesült Királysággal, illetve ilyen megállapodást írjon alá és kössön, amennyiben a megállapodás a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban meghatározott átmeneti időszakot követően lép hatályba, és eleget tesz az alábbiaknak:

               1.a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés egészére vonatkozó egységes biztonsági rendszer fenntartása érdekében a Canterburyi Szerződéssel létrehozott kormányközi bizottság – a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetést illetően – gondoskodik a nemzeti biztonsági hatóságoknak az (EU) 2016/798 irányelv 3. cikkének 7. pontja szerinti feladataira vonatkozó uniós jogi rendelkezések, mindenekelőtt az említett irányelv, az (EU) 2016/797 irányelv és az (EU) 2016/796 rendelet (valamint azok módosításai és a helyükbe lépő jogi aktusok), továbbá az ezek alapján elfogadott jogi aktusok alkalmazásáról.

               2.Amennyiben a Canterburyi Szerződés 19. cikkének megfelelően döntőbíróság elé terjesztett vitás ügyben felmerül az uniós jogi rendelkezések értelmezésének kérdése, a döntőbíróság nem dönthet az ilyen kérdésekben. Ilyen esetekben a döntőbíróság felkéri az Európai Unió Bíróságát, hogy hozzon döntést az ügyben. Az Európai Unió Bíróságának döntése kötelező érvényű a döntőbíróságra nézve.

               3.Szükség esetén, különösen sürgős esetekben, vagy akkor, ha a kormányközi bizottság nem tesz eleget a döntőbíróság határozatának, Franciaországnak továbbra is jogában áll egyoldalúan eljárni, hogy biztosítsa az uniós jog teljes körű, helyes és gyors alkalmazását a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés francia joghatóság alá eső részén.

               4.Az EUMSZ 19. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó bíróságok vagy döntőbíróságok kizárólagos illetékességgel rendelkeznek az olyan jogorvoslati kérelmek esetében, amelyeket a Csatorna-alagúton áthaladó állandó összeköttetés koncessziós jogosultjai és használói nyújtanak be a kormányközi bizottságnak az (1) bekezdésben szereplő minőségében hozott határozatai ellen.

               5.A megállapodásnak minden tekintetben meg kell felelnie az uniós jognak.

               2. cikk

               Franciaország rendszeresen tájékoztatja a Bizottságot az Egyesült Királysággal a Canterburyi Szerződés kiegészítése vagy egy új megállapodás megkötése ügyében folytatott tárgyalásokról az 1. cikkben említetteknek megfelelően, és adott esetben felkéri a Bizottságot, hogy megfigyelőként vegyen részt a tárgyalásokon.

               A tárgyalások lezárását követően Franciaország benyújtja a Bizottságnak a létrejött szövegtervezetet. A Bizottság tájékoztatja erről a Tanácsot és az Európai Parlamentet.

               A megállapodástervezet bejelentését követő egy hónapon belül a Bizottság határozatot hoz arról, hogy teljesültek-e az 1. cikkben szereplő követelmények. Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy teljesültek a követelmények, Franciaország aláírhatja és megkötheti az érintett megállapodást. Az aláírt megállapodás egy példányát a hatálybalépést követő egy hónapon belül, illetve amennyiben a megállapodás ideiglenesen alkalmazandó, az ideiglenes alkalmazás kezdetétől számított egy hónapon belül be kell nyújtani a Bizottsághoz.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)

                        HL L 29., 2020.1.31., 7. o.

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/798 irányelve (2016. május 11.) a vasútbiztonságról (HL L 138., 2016.5.26., 102. o.).

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/797 irányelve (2016. május 11.) a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról (HL L 138., 2016.5.26., 44. o.).

                     (4)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/796 rendelete (2016. május 11.) az Európai Unió Vasúti Ügynökségéről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 138., 2016.5.26., 1. o.).

                     (5)

                        HL C , . o.

                     (6)

                        HL C , . o.

                     (7)

                        HL L 29., 2020.1.31., 7. o.

                     (8)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/798 irányelve (2016. május 11.) a vasútbiztonságról (HL L 138., 2016.5.26., 102. o.).

                     (9)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/797 irányelve (2016. május 11.) a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról (HL L 138., 2016.5.26., 44. o.).

                     (10)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/796 rendelete (2016. május 11.) az Európai Unió Vasúti Ügynökségéről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 138., 2016.5.26., 1. o.).