               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.3.6.
            COM(2019) 98 final
            2019/0048(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az Indiai-óceáni Tonhalbizottságban képviselendő álláspontról és a 9398/1/14 REV 1 határozat hatályon kívül helyezéséről

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az Indiai-óceáni Tonhalbizottságban (IOTC) az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések tervezett elfogadásával kapcsolatban a szervezet 2019 és 2023 között tartandó ülésein képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Megállapodás az Indiai-óceáni Tonhalbizottság létrehozásáról

               Az Indiai-óceáni Tonhalbizottság létrehozásáról szóló megállapodás (IOTC-megállapodás) célja, hogy az IOTC felállítása révén előmozdítsa a halállományok védelme és optimális hasznosítása érdekében folytatott együttműködést, és ösztönözze az említett állományokat érintő halászati tevékenységek fenntartható fejlesztését. A megállapodás 1996. március 23-án lépett hatályba.

               Az Európai Unió az IOTC-megállapodás részes fele, miután a 95/399/EK tanácsi határozat
                  1
                útján jóváhagyta azt.

               2.2.Indiai-óceáni Tonhalbizottság

               Az IOTC-t az IOTC-megállapodás által létrehozott szerv, amely a megállapodás hatálya alá tartozó területen a halászati erőforrások kezeléséért és védelméért felel. Olyan állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket fogad el, amelyek biztosítják a megállapodás hatálya alá tartozó területen előforduló halállományok védelmét, és előmozdítják azok optimális hasznosítását.

               Az IOTC tagjaként az Unió részvételi és szavazati joggal is rendelkezik. Határozatait az IOTC konszenzussal hozza meg, de hozhat határozatot a tagok háromnegyedes többségével is.

               2.3.Az IOTC határozatai

               Az illetékessége alá tartozó halászati tevékenységek vonatkozásában az IOTC a szerződő felekre nézve kötelező állományvédelmi és végrehajtási intézkedéseket fogadhat el.

               A megállapodás IX. cikkének (4) bekezdésével összhangban az intézkedések 120 nappal azután lépnek hatályba, hogy az IOTC értesíti róluk a szerződő feleket. Ha bármelyik szerződő fél az értesítéstől számított 120 napon belül kifogást emel valamely intézkedéssel szemben, akkor rá nézve az intézkedés nem kötelező. Amennyiben a szerződő felek több mint egyharmada kifogást nyújt be, a többi szerződő fél nem köteles végrehajtani a kifogásolt intézkedést.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A regionális halászati gazdálkodási szervezetek éves ülésein az Unió által képviselendő álláspont kialakítása jelenleg egy kétlépcsős eljárásban történik. Az uniós álláspont alapelveit és irányvonalait több évre szólóan rögzíti egy tanácsi határozat. Ezt az álláspontot az egyes éves ülésekre a tanácsi munkacsoportban megvitatandó informális bizottsági dokumentumok révén aktualizálják.

               Az IOTC vonatkozásában ezt a megközelítést a 2014. május 8-i 9398/1/14 REV 1 tanácsi határozat
                  2
                vezette be, amely a 2014–2018-as időszakra meghatározza az IOTC-ben képviselendő uniós álláspontot. A határozat általános elveket és iránymutatásokat tartalmaz, de a lehetséges mértékben az IOTC sajátosságait is figyelembe veszi. Ezen túlmenően a tagállamok által kifejezett kérésnek megfelelően egységes eljárást állapít meg az uniós álláspont évenkénti meghatározására vonatkozóan.

               A 9398/1/14 REV 1 határozat előírja, hogy a 2019-es éves ülés előtt felül kell vizsgálni az Unió álláspontját. Ezért ez a javaslat meghatározza az IOTC-ben a 2019–2023-as időszakban képviselendő uniós álláspontot, és ezáltal felváltja a 9398/1/14 REV 1 határozatot.

               A 9398/1/14 REV 1 határozat tükrözte az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben
                  3
                meghatározott új közös halászati politika alapelveit és irányvonalait, figyelembe véve a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményben
                  4
                megfogalmazott célkitűzéseket is. Ezenkívül az uniós álláspontot összhangba hozta a Lisszaboni Szerződéssel.

               A jelenlegi felülvizsgálat a halászat hatásaival összefüggésben figyelembe veszi „A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közleményt
                  5
               , valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményét
                  6
                és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetéseket
                  7
               .

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktusok” fogalmába beletartoznak a kérdéses szervet szabályozó nemzetközi jog szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok, valamint azok az eszközök is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  8
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az IOTC-t megállapodás, nevezetesen az IOTC-megállapodás hozta létre.

               Az IOTC által elfogadandó jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok. Az IOTC-megállapodás IX. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktusok a nemzetközi jog szerint kötelező érvényűek lesznek, és meghatározó módon befolyásolhatják az uniós szabályozás és azon belül a következő jogszabályok tartalmát:

               ·a Tanács 1005/2008/EK rendelete a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról
                  9
               ;

               ·a Tanács 1224/2009/EK rendelete a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról
                  10
               ; és

               ·az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről
                  11
               .

               A tervezett jogi aktusok nem egészítik ki és nem módosítják az IOTC-megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben az említett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, a határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus fő célja és tartalma a halászattal kapcsolatos. Az 1380/2013/EU rendelet az a jogalap, amely meghatározza az ebben az álláspontban érvényesítendő elveket.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdése. A határozatnak fel kell váltania a 2014–2018-as időszakra vonatkozó 9398/1/14 REV 1 határozatot.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2019/0048 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az Indiai-óceáni Tonhalbizottságban képviselendő álláspontról és a 9398/1/14 REV 1 határozat hatályon kívül helyezéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Unió a 95/399/EK tanácsi határozat
                  12
                útján jóváhagyta az Indiai-óceáni Tonhalbizottság létrehozásáról szóló megállapodást (IOTC-megállapodás), amely létrehozta az Indiai-óceáni Tonhalbizottságot (IOTC).

               (2)Az IOTC az IOTC-megállapodás által létrehozott szerv, amely az IOTC-megállapodás hatálya alá tartozó területen a halászati erőforrások kezeléséért és védelméért felel. Az IOTC olyan állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket fogad el, amelyek biztosítják az IOTC-megállapodás hatálya alá tartozó területen előforduló halállományok védelmét, és előmozdítják azok optimális hasznosítását. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve.

               (3)Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  13
                értelmében az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, és biztosítania kell, hogy a tengerek élő biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Rögzíti továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek elmélyítését és a tudományos szakvélemények kidolgozását, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy külső halászati politikáját az Uniónak e célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia.

               (4)Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleménye
                  14
                és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések
                  15
                is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – az említett szervezetek irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi.

               (5)„A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény
                  16
                konkrét intézkedéseket említ a műanyagok mennyiségének és a tengerszennyezésnek a csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére.

               (6)Helyénvaló meghatározni az Unió által az IOTC 2019–2023-as időszakban tartandó ülésein képviselendő álláspontot, mivel az IOTC állományvédelmi és végrehajtási intézkedései kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve, és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós szabályozás, nevezetesen az 1005/2008/EK tanácsi rendelet
                  17
               , az 1224/2009/EK tanácsi rendelet
                  18
                és az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  19
                tartalmát.

               (7)Az Unió által az IOTC ülésein képviselendő álláspontot jelenleg a 9398/1/14 REV 1 tanácsi határozat
                  20
                állapítja meg. A 9398/1/14 REV 1 határozatot helyénvaló hatályon kívül helyezni és a 2019–2023-as időszakra egy új határozattal felváltani.

               (8)Tekintettel az IOTC-megállapodás hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásainak folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ezzel összefüggésben az uniós álláspont kialakításánál figyelembe kell venni az új fejleményeket – ideértve az IOTC ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti kialakítását szolgáló eljárást,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Indiai-óceáni Tonhalbizottságban (IOTC) ülésein az Unió által képviselendő álláspontot az I. melléklet tartalmazza.

               2. cikk

               Az IOTC ülésein képviselendő uniós álláspontot évenként, a II. mellékletben foglaltak alapján kell megállapítani.

               3. cikk

               Az I. mellékletben szereplő uniós álláspontot a Tanács legkésőbb az IOTC 2024-es éves üléséig értékeli és – adott esetben – a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja.

               4. cikk

               A 2014. május 8-i 9398/1/14 REV 1 határozat hatályát veszti.

               5. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 95/399/EK határozata (1995. szeptember 18.) a Közösségnek az Indiai-óceáni Tonhal Bizottság létrehozásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról (HL L 236, 1995.10.5., 24. o.).

                     (2)

                        A Tanács 9398/1/14 REV 1 határozata az Indiai-óceáni Tonhalbizottságban (IOTC) az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról.

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

                     (4)

                        COM(2011) 424, 2011.7.13.

                     (5)

                        COM(2018) 28 final, 2018.1.16.

                     (6)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

                     (7)

                        7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

                     (8)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (9)

                        HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

                     (10)

                        HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

                     (11)

                        HL L 347., 2017.12.28., 81. o.

                     (12)

                        A Tanács 1995. szeptember 18-i határozata a Közösségnek az Indiai-óceáni Tonhal Bizottság létrehozásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról (HL L 236., 1995.10.5., 24. o.).

                     (13)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

                     (14)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

                     (15)

                        7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

                     (16)

                        COM(2018) 28 final, 2018.1.16.

                     (17)

                        A Tanács 1005/2008/EK rendelete a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

                     (18)

                        A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

                     (19)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről, valamint az 1006/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2017.12.28., 81. o.).

                     (20)

                        A Tanács 9398/1/14 REV 1 határozata az Indiai-óceáni Tonhalbizottságban (IOTC) az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.3.6.
            COM(2019) 98 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által az Indiai-óceáni Tonhalbizottságban képviselendő álláspontról és a 9398/1/14 REV 1 határozat hatályon kívül helyezéséről

               I. MELLÉKLET

               Az Unió által az Indiai-óceáni Tonhalbizottságban (IOTC) képviselendő álláspont

               1.ELVEK

               Az IOTC keretében az Unió:

               a)azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az elővigyázatossági megközelítés és az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás ökoszisztéma-alapú megközelítésének előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászat által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászatból élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele;

               b)elősegíti az érdekelt felek megfelelő szerepvállalását az IOTC-intézkedések előkészítő szakaszában és gondoskodik arról, hogy az IOTC által elfogadott intézkedések összhangban legyenek az IOTC-megállapodással;

               c)gondoskodik arról, hogy az IOTC által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással;

               d)olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek adott területen már bevált módszereivel;

               e)következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós politikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén;

               f)gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak;

               g)a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleménnyel kapcsolatos 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel
                  1
                összhangban végzi tevékenységét;

               h)arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára az IOTC-megállapodás hatálya alá tartozó területen, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának előmozdítására;

               i)összhangban jár el az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményével
                  2
                és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetésekkel
                  3
               , továbbá előmozdítja az IOTC hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – a szóban forgó szervezet irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez;

               j)elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – saját megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését;

               k)elősegíti a tonhallal foglalkozó egyéb regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel folytatott koordinációt és együttműködést, nevezetesen a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetekre vonatkozó úgynevezett kobei folyamat újraaktiválása, illetve minden regionális halászati gazdálkodási szervezetre való kiterjesztése révén.

               2.IRÁNYVONALAK

               Az Unió – adott esetben – törekszik annak támogatására, hogy az IOTC elfogadja az alábbi intézkedéseket:

               a)az IOTC-megállapodás hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve az IOTC által szabályozott élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket (TAC) és kvótákat vagy erőkifejtést érintő szabályozásokat, amelyek legkésőbb 2020-ig fokozatosan, egyre növekvő jelleggel biztosítják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázást. Szükség esetén a túlhalászott állományokra vonatkozóan célzott intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy a halászati erőkifejtés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel;

               b)a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések az IOTC-megállapodás hatálya alá tartozó területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók feketelistáinak összeállítása;

               c)az IOTC-megállapodás hatálya alá tartozó területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és az IOTC által elfogadott intézkedések betartásának biztosítása érdekében;

               d)a halászati tevékenységek tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengeri szennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, az ENSZ-közgyűlés határozataival összhangban az IOTC-megállapodás hatálya alá tartozó terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások – beleértve különösen a veszélyeztetett tengeri fajokat – lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket;

               e)a halcsoportosulást előidéző eszközök (FAD-ok) használatával kapcsolatos intézkedések, nevezetesen az adatgyűjtés javítását, a FAD-használat pontos felmérését, nyomon követését és figyelését, a veszélyeztetett tonhalállományra gyakorolt hatásának csökkentését, az összes célfajra és nem célfajra, valamint az ökoszisztémákra gyakorolt lehetséges hatásainak mérséklését, továbbá a tengeri hulladék keletkezését mérséklő intézkedések;

               f)hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések;

               g)a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló intézkedések és a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása;

               h)adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) halászati munkaügyi egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások;

               i)kiegészítő technikai intézkedések az IOTC kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján.

               II. MELLÉKLET

               Az Indiai-óceáni Tonhalbizottság ülésein

               képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározása

               Az IOTC minden olyan ülése előtt, ahol e szervnek az Unióra joghatással bíró határozatot kell elfogadnia, gondoskodni kell arról, hogy az Unió által képviselendő álláspont az I. mellékletben meghatározott alapelvek és irányvonalak tiszteletben tartása mellett figyelembe vegye a Bizottsághoz eljuttatott legújabb tudományos és egyéb releváns információkat.

               Ennek érdekében a Bizottság az IOTC minden ülése előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz vagy annak előkészítő szerveihez az említett információk figyelembevételével javasolható uniós álláspont részletes írásos ismertetését, amelyet a Tanács megvitat, majd elfogadja az Unió által képviselendő álláspont részleteit.

               Amennyiben az IOTC valamely ülése során nem sikerül – akár már a helyszínen – megállapodásra jutni, akkor az új elemeket is figyelembe vevő uniós álláspont kialakítása érdekében a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.3.7.
            COM(2019) 102 final
            2019/0051(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezetben képviselendő álláspontról és a 9449/1/14 REV 1 határozat hatályon kívül helyezéséről

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezetben (NAFO) az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések tervezett elfogadásával kapcsolatban a szervezet 2019 és 2023 között tartandó ülésein képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Egyezmény az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó együttműködésről

               Az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó együttműködésről szóló egyezmény (NAFO-egyezmény) célja, hogy a NAFO létrehozásával – konzultáció és együttműködés révén – segítse a NAFO-egyezmény hatálya alá tartozó terület (szabályozási terület) halászati erőforrásainak optimális hasznosítását, észszerű kezelését és védelmét. Az egyezmény 1979. január 1-jén lépett hatályba és azóta négy alkalommal módosították.

               A 2017. május 18-án hatályba lépett negyedik módosítás célja a NAFO korszerűsítése volt, a következők révén:

               –az ökoszisztéma-alapú megközelítés meghonosítása a halászati gazdálkodásban,

               –a NAFO döntéshozatali eljárásának leegyszerűsítése,

               –a szerződő felek, a lobogó, illetve a kikötő szerinti államok kötelezettségeinek megerősítése, és

               –egy hivatalos vitarendezési mechanizmus kidolgozása.

               Az Európai Unió a NAFO-egyezmény részes fele, miután a 3179/78/EGK rendelet
                  1
                értelmében jóváhagyta azt. Az egyezmény negyedik módosítását a 2010/717/EU tanácsi határozattal
                  2
                erősítette meg.

               2.2.Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet bizottsága

               Az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet bizottsága (NAFO-bizottság) a NAFO-egyezmény által létrehozott szerv, amely a szabályozási területen a halászati erőforrások kezeléséért és védelméért felel. Olyan állományvédelmi és végrehajtási intézkedéseket fogad el, amelyek biztosítják az illetékessége alá tartozó halászati erőforrások optimális hasznosítását.

               A NAFO-bizottság tagjaként az Unió részvételi és szavazati joggal is rendelkezik. A NAFO-bizottság konszenzussal hozza határozatait.

               2.3.A NAFO határozatai

               Az illetékessége alá tartozó halászati tevékenységek vonatkozásában a NAFO-bizottság jogosult a szerződő felekre nézve kötelező állományvédelmi és végrehajtási intézkedések elfogadására.

               A NAFO-egyezmény XIV. cikkének (1) bekezdésével összhangban az intézkedések 60 nappal azután lépnek hatályba, hogy a NAFO értesíti a szerződő feleket az intézkedésekről. Ha bármely szerződő fél az értesítéstől számított 60 napon belül kifogást emel valamely intézkedéssel szemben, akkor rá nézve az intézkedés nem kötelező.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A regionális halászati gazdálkodási szervezetek éves ülésein az Unió által képviselendő álláspont kialakítása jelenleg egy kétlépcsős eljárásban történik. Az uniós álláspont alapelveit és irányvonalait több évre szólóan rögzíti egy tanácsi határozat. Ezt az álláspontot az egyes éves ülésekre a tanácsi munkacsoportban megvitatandó informális bizottsági dokumentumok révén aktualizálják.

               A NAFO vonatkozásában ezt a megközelítést a 2014. május 19-i 9449/1/14 REV 1 tanácsi határozat vezette be, amely a 2014–2018-as időszakra meghatározza a NAFO-ban képviselendő uniós álláspontot. A határozat általános elveket és iránymutatásokat tartalmaz, de a lehetséges mértékben a NAFO sajátosságait is figyelembe veszi. Ezen túlmenően a tagállamok által kifejezett kérésnek megfelelően egységes eljárást állapít meg az uniós álláspont évenkénti meghatározására vonatkozóan.

               A 9449/1/14 REV 1 határozat előírja, hogy a 2019-es éves ülés előtt felül kell vizsgálni az Unió álláspontját. Ezért ez a javaslat meghatározza a NAFO-ban a 2019–2023-as időszakban képviselendő uniós álláspontot, és ezáltal felváltja a 9449/1/14 REV 1 határozatot.

               A 9449/1/14 REV 1 határozat tükrözte az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben
                  3
                meghatározott új közös halászati politika alapelveit és irányvonalait, figyelembe véve a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményben
                  4
                megfogalmazott célkitűzéseket is. Ezenkívül az uniós álláspontot összhangba hozta a Lisszaboni Szerződéssel.

               A jelenlegi felülvizsgálat a halászat hatásaival összefüggésben figyelembe veszi „A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közleményt
                  5
               , valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményét
                  6
                és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetéseket
                  7
               .

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktusok” fogalmába beletartoznak a kérdéses szervet szabályozó nemzetközi jog szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok, valamint azok az eszközök is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  8
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A NAFO-bizottságot egy megállapodás, nevezetesen a NAFO-egyezmény hozta létre.

               A NAFO-bizottság által elfogadandó jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok. A NAFO-egyezmény XIV. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktusok a nemzetközi jog szerint kötelező érvényűek lesznek, és meghatározó módon befolyásolják az uniós szabályozás tartalmát, nevezetesen:

               ·a Tanács 1005/2008/EK rendelete a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról
                  9
               ;

               ·a Tanács 1224/2009/EK rendelete a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról
                  10
               ; és

               ·az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről
                  11
               .

               A tervezett jogi aktusok nem egészítik ki és nem módosítják a NAFO-egyezmény intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben az említett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus fő célja és tartalma a halászattal kapcsolatos. Az 1380/2013/EU rendelet az a jogalap, amely meghatározza az ebben az álláspontban érvényesítendő elveket.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdése. A határozat felváltja a 2014–2018-as időszakra vonatkozó 9449/1/14 REV 1 határozatot.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2019/0051 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezetben képviselendő álláspontról és a 9449/1/14 REV 1 határozat hatályon kívül helyezéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió a 3179/78/EGK rendelet
                  12
               útján megkötötte az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó együttműködésről szóló egyezményt (NAFO-egyezmény), amely létrehozta az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezetet (NAFO). A 2010. november 8-i 2010/717/EU tanácsi határozat
                  13
                értelmében az Unió elfogadta a NAFO-egyezmény negyedik módosítását, amely létrehozta az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet Bizottságát (NAFO-bizottság).

               (2)A NAFO-bizottság felel azon intézkedések elfogadásért, amelyek célja a NAFO-egyezmény hatálya alá tartozó területen (szabályozási terület) található halászati erőforrások hosszú távú megőrzésének és fenntartható hasznosításának biztosítása, illetve az ezen erőforrásoknak otthont adó tengeri ökoszisztémák megóvása. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve.

               (3)Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  14
                értelmében az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek élő biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Rögzíti továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek elmélyítését és a tudományos szakvélemények kidolgozását, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy külső halászati politikáját az Uniónak e célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia.

               (4)Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend”
                  15
               című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések
                  16
                is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – az említett szervezetek irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi.

               (5)„A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény
                  17
                konkrét intézkedéseket említ a műanyagok mennyiségének és a tengerszennyezésnek a csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére.

               (6)Helyénvaló meghatározni az Unió által a NAFO-bizottság 2019–2024-es időszakban tartandó ülésein képviselendő álláspontot és hatályon kívül helyezni a 9449/1/14 REV 1 tanácsi határozatot
                  18
               , mivel a NAFO állományvédelmi és végrehajtási intézkedései kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós szabályozás, nevezetesen az 1005/2008/EK tanácsi rendelet
                  19
               , az 1224/2009/EK tanácsi rendelet
                  20
                és az 2017/2403/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  21
                tartalmát.

               (7)Tekintettel a szabályozási területen található halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ezzel összefüggésben az uniós álláspont kialakításánál figyelembe kell venni az új fejleményeket – ideértve a NAFO Bizottság ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az EUSZ 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra vonatkozóan helyénvaló megállapítani az Unió álláspontjának évenkénti kialakítását szolgáló eljárást,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) bizottságának ülésein az Unió által képviselendő álláspontot az I. melléklet tartalmazza.

               2. cikk

               A NAFO-bizottság ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározását a II. mellékletnek megfelelően kell elvégezni.

               3. cikk

               Az I. mellékletben szereplő uniós álláspontot a Tanács legkésőbb a NAFO-bizottság 2024-es éves üléséig értékeli és – adott esetben – a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja.

               4. cikk

               A 2014. május 19-i 9449/1/14 REV 1 határozat hatályát veszti.

               5. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 3179/78/EGK rendelete (1978. december 28.) az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezménynek az Európai Gazdasági Közösség általi megkötéséről (HL L 378., 1978.12.30., 1. o.).

                     (2)

                        A Tanács 2010/717/EU határozata (2010. november 8.) az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezmény módosításainak az Európai Unió nevében történő elfogadásáról (HL L 321., 2010.12.7., 1. o.).

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

                     (4)

                        COM(2011) 424, 2011.7.13.

                     (5)

                        COM(2018) 28 final, 2018.1.16.

                     (6)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

                     (7)

                        7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

                     (8)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (9)

                        HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

                     (10)

                        HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

                     (11)

                        HL L 347., 2017.12.28., 81. o.

                     (12)

                        A Tanács 3179/78/EGK rendelete (1978. december 28.) az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezménynek az Európai Gazdasági Közösség általi megkötéséről (HL L 378., 1978.12.30., 1. o.).

                     (13)

                        A Tanács 2010/717/EU határozata (2010. november 8.) az északnyugat-atlanti halászatban folytatandó jövőbeni többoldalú együttműködésről szóló egyezmény módosításainak az Európai Unió nevében történő elfogadásáról (HL L 321., 2010.12.7., 1. o.).

                     (14)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

                     (15)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

                     (16)

                        7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

                     (17)

                        COM(2018) 28 final, 2018.1.16.

                     (18)

                        A Tanács határozata (2014. május 19.) az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezetben (NAFO) az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

                     (19)

                        A Tanács 1005/2008/EK rendelete a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

                     (20)

                        A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

                     (21)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről, valamint az 1006/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2017.12.28., 81. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.3.7.
            COM(2019) 102 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezetben képviselendő álláspontról és a 9449/1/14 REV 1 határozat hatályon kívül helyezéséről

               I. MELLÉKLET

               Az Unió által az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezetben (NAFO) képviselendő álláspont

               1.ALAPELVEK

               A NAFO keretében az Unió:

               a) azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az elővigyázatossági megközelítés és az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás ökoszisztéma-alapú megközelítésének és a halászati tevékenységek környezeti hatásai mérséklésének előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászat által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászatból élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele;

               b) elősegíti az érdekelt felek megfelelő szerepvállalását a NAFO-intézkedések előkészítő szakaszában és gondoskodik arról, hogy a NAFO-bizottság által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a NAFO-egyezménnyel;

               c) gondoskodik arról, hogy a NAFO-bizottság által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással;

               d) olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek adott területen már bevált módszereivel;

               e) következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós politikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén;

               f)gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak;

               g) a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleménnyel kapcsolatos 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel
                  1
                összhangban végzi tevékenységét;

               h) arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára a NAFO szabályozási területén, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának előmozdítására;

               i) összhangban jár el az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményével
                  2
                és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetésekkel
                  3
               , továbbá előmozdítja a NAFO hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – a szóban forgó szervezet irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez;

               j) elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését;

               k)a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek ún. kobei folyamatához hasonló együttműködési mechanizmusokat mozdít elő a tonhaltól eltérő fajokkal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek között.

               2.IRÁNYVONALAK

               Az Unió – adott esetben – törekszik annak támogatására, hogy a NAFO elfogadja az alábbi intézkedéseket:

               a) a szabályozási terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken és az elővigyázatossági megközelítésen alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve a NAFO által szabályozott élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket (TAC) és kvótákat vagy erőkifejtési szabályozásokat, amelyek legkésőbb 2020-ig fokozatosan, egyre növekvő jelleggel biztosítják a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázást. Szükség esetén a túlhalászott állományokra vonatkozóan célzott intézkedéseket kell mérlegelni annak érdekében, hogy a halászati erőkifejtés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel;

               b) a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések a szabályozási területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók feketelistáinak összeállítása;

               c) a NAFO szabályozási területére vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és a NAFO által elfogadott intézkedések betartásának biztosítása érdekében;

               d) a halászati tevékenységek tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengerszennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, a NAFO-egyezménnyel összhangban és a nyílt tengeren folytatott mélytengeri halászat kezelésére vonatkozó nemzetközi FAO-iránymutatásokra is figyelemmel a szabályozási terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, továbbá a nem szándékos fogások, köztük különösen a veszélyeztetett tengeri fajok nem szándékos fogásainak lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket;

               e)hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések;

               f) a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló intézkedések és a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása;

               g)adott esetben közös megközelítések kidolgozása más regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel, különösen azokkal, amelyek ugyanabban a térségben folytatnak halászati gazdálkodást;

               h)a szabályozási területen folytatott, halászattól eltérő tevékenységek tengeri biológiai erőforrásokra gyakorolt hatásainak kezelésével kapcsolatos megközelítések kidolgozása;

               i)adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) halászati munkaügyi egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások;

               j)kiegészítő technikai intézkedések a NAFO kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján.

               II. MELLÉKLET

               Az uniós álláspont évenkénti meghatározása

               az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet ülésein

               A NAFO Bizottság minden olyan ülése előtt, ahol e szervnek az Unióra joghatással bíró határozatot kell elfogadnia, gondoskodni kell arról, hogy az Unió által képviselendő álláspont az I. mellékletben meghatározott alapelvek és irányvonalak tiszteletben tartása mellett figyelembe vegye a Bizottsághoz eljuttatott legújabb tudományos és egyéb releváns információkat.

               Ennek érdekében a Bizottság a NAFO-bizottság minden ülése előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz vagy annak előkészítő szerveihez az említett információk figyelembevételével javasolható uniós álláspont részletes írásos ismertetését, amelyet a Tanács megvitat, majd elfogadja az Unió által képviselendő álláspont részleteit.

               Amennyiben a NAFO-bizottság valamely ülése során nem sikerül – akár már a helyszínen – megállapodásra jutni, akkor az új elemeket is figyelembe vevő uniós álláspont kialakítása érdekében a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.4.4.
            COM(2019) 167 final
            2019/0089(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezmény meghosszabbítása tekintetében az Európai Unió nevében a Nemzetközi Gabonatanácsban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió nevében a Nemzetközi Gabonatanácsban az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezmény hatálya 2021. június 30-ig történő meghosszabbításának tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezmény

               Az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezmény (a továbbiakban: az egyezmény) célja a nemzetközi együttműködés előmozdítása a gabonakereskedelem minden területén, a nemzetközi gabonakereskedelem bővülésének előmozdítása, valamint a gabona lehető legszabadabb kereskedelmének biztosítása. Ezen túlmenően az egyezmény a lehető legnagyobb mértékben hozzá kíván járulni a nemzetközi gabonapiac stabilitásának megteremtéséhez valamennyi tag érdekében, továbbá a világ élelmezésbiztonságának fokozásához, és egyeztető és vitafórumot kíván biztosítani a tagok számára a gabonakereskedelemmel kapcsolatban felmerülő problémák megvitatásához.

               Az egyezmény 1995. július 1-jén lépett hatályba.

               Az Unió az egyezmény részes fele
                  1
               .

               2.2.A Nemzetközi Gabonatanács

               A Nemzetközi Gabonatanács egy olyan kormányközi szervezet, amely az egyezmény 1. cikkében meghatározott célkitűzések elérésére törekszik. A Nemzetközi Gabonatanács céljai a következők:

               a nemzetközi együttműködés előmozdítása a gabonakereskedelem minden területén;

               a gabonaágazatban a nemzetközi kereskedelem bővítésének, nyitottságának és méltányosságának elősegítése;

               hozzájárulás a nemzetközi gabonapiac stabilitásának megteremtéséhez, a világ élelmezésbiztonságának fokozása, valamint közreműködés azon országok fejlesztésében, amelyek gazdasága függ a gabonakereskedelemtől

               E célkitűzések megvalósítását a tanács a piac átláthatóságának javítása révén kívánja elérni, amely a piacra és a szakpolitikai fejleményekre vonatkozó információk megosztásán, elemzésén és az ezzel kapcsolatos konzultációkon alapul.

               A Nemzetközi Gabonatanácsnak 28 tagja van, köztük a világ legnagyobb gabonatermelőivel és importőreivel. Az Unió mellett tagja többek között Argentína, Ausztrália, Kanada, Egyiptom, India, Japán, Oroszország, Ukrajna és az USA. Kína és Brazília azonban nem tagjai.

               A Nemzetközi Gabonatanács 28 tagja összesen 2 000 szavazattal rendelkezik.

               A költségvetési eljárások tekintetében (lásd az egyezmény 12. cikkét), azaz a tagok éves pénzügyi hozzájárulásainak meghatározásához az Unió 367 szavazattal rendelkezik a 2018/19-es évben
                  2
               .

               Döntéshozatal (azaz szavazások) esetén (lásd az egyezmény 11. cikkét) 1 000 szavazaton a 10 exportáló tag (köztük az Unió 243 szavazattal) és 1 000 szavazaton a 18 importáló tag osztozik. Hangsúlyozni kell, hogy elvben a Nemzetközi Gabonatanács konszenzus alapján működik, és nagyon ritka, hogy ténylegesen sor kerül szavazásra.

               A Nemzetközi Gabonatanács értekezletein az Uniót a Bizottság képviseli. A tagállamok részt vehetnek a Nemzetközi Gabonatanács értekezletein, különösen a tanácsi üléseken.

               2.3.A Nemzetközi Gabonatanács tervezett jogi aktusa

               2019. június 10-én, negyvenkilencedik ülésén a Nemzetközi Gabonatanács határozatot fogad el az egyezmény két évvel történő meghosszabbításáról (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               Az egyezmény 33. cikkén alapuló tervezett jogi aktus célja, hogy lehetővé tegye a Nemzetközi Gabonatanács számára munkája folytatását.

               Az egyezmény meghosszabbítása a 2019. július 1. és 2021. június 30. közötti időszakra terjed ki.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

                  Az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezményt az Unió a 96/88/EK tanácsi határozattal
                     3
                   kötötte meg 1998. június 30-ig terjedő hatállyal, amelyet azóta rendszeres időközönként meghosszabbítottak. Az egyezmény 33. cikkének megfelelően az egyezmény hatálya minden ilyen alkalommal legfeljebb két évvel hosszabbodik meg. Legutóbb 2017 júniusában, a Nemzetközi Gabonatanács határozatával hosszabbították meg, így 2019. június 30-ig marad hatályban.

                  Az Unió mindig is a Nemzetközi Gabonatanács aktív tagja volt, és az egyezmény további két évvel történő meghosszabbítása az Unió érdekében áll. Az Unió jelentős gabonatermelő, a búza és az árpa első számú exportőre, valamint a legnagyobb kukoricaimportőr.

                  E javaslat célja az, hogy a Bizottság számára megszerezze a Tanács felhatalmazását arra, hogy a Nemzetközi Gabonatanácsban az Unió nevében az egyezmény 2021. június 30-ig terjedő meghosszabbítása mellett szavazzon. Az egyezmény meghosszabbításáról hivatalos döntés az Egyesült Királyságban, Londonban, a Nemzetközi Gabonatanács 49. ülésén születik majd 2019. június 10-én.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  4
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Nemzetközi Gabonatanács tervezett jogi aktusa kiterjeszti az egyezmény érvényességét, amely egy, az Unióra nézve kötelező nemzetközi megállapodás. A tervezett jogi aktus ezért joghatással bír.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem is módosítja a megállapodás intézményi kereteit.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus célkitűzése és tartalma a mezőgazdasági termékek kereskedelméhez kapcsolódik.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel a Nemzetközi Gabonatanács jogi aktusa meg fogja hosszabbítani az egyezmény hatályát, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2019/0089 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezmény meghosszabbítása tekintetében az Európai Unió nevében a Nemzetközi Gabonatanácsban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezményt (a továbbiakban: az egyezmény) az Unió a 96/88/EK tanácsi határozat
                  5
                révén megkötötte, és az egyezmény 1995. július 1-jén hatályba lépett. Az egyezményt három évre kötötték meg, és azóta további kétéves időszakokra rendszeres időközönként meghosszabbították. Az egyezményt legutóbb 2017 júniusában hosszabbította meg a Nemzetközi Gabonatanács határozata
                  6
               , így az 2019. június 30-ig marad hatályban.

               (2)Az egyezmény 33. cikke értelmében a Nemzetközi Gabonatanács alkalmanként két évet meg nem haladó, egymást követő időszakokra meghosszabbíthatja az egyezményt.

               (3)A Nemzetközi Gabonatanács a 2019. június 10-én tartandó, 49. ülésén határoz az egyezmény 2021. június 30-ig történő meghosszabbításáról.

               (4)Helyénvaló meghatározni az Unió által a Nemzetközi Gabonatanács 49. ülésén képviselendő álláspontot, mivel a meghosszabbítás az Unió érdekében áll,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió nevében a Bizottság által a Nemzetközi Gabonatanács 49. ülésén képviselendő álláspont az, hogy az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezmény további két éves időtartamra, 2021. június 30-ig történő meghosszabbítása mellett kell szavazni.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                        PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

                        FinancSt/10/
                        PS/pl/1100670

                        6.221.2019.1

                        DÁTUM: 2019.2.14.

                        1.

                        KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL:

                        05 06. alcím – A „MEZŐGAZDASÁG ÉS VIDÉKFEJLESZTÉS” SZAKPOLITIKAI TERÜLET NEMZETKÖZI VONATKOZÁSAI

                        05 06 01 – Nemzetközi mezőgazdasági megállapodások

                        ELŐIRÁNYZATOK:

                        B2019 6 300 000EUR

                        2.

                        CÍM:

                        Javaslat: A Tanács határozata az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezmény meghosszabbítása tekintetében az Európai Unió által a Nemzetközi Gabonatanácsban képviselendő álláspont meghatározásáról.

                        3.

                        JOGALAP: Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével

                        4.

                        CÉLKITŰZÉSEK:

                        A Gabonakereskedelmi Egyezmény hatályának újabb két évvel való meghosszabbítása (2019. július 1-jétől 2021. június 30-ig).

                        5.

                        PÉNZÜGYI HATÁSOK

                        12 HÓNAPOS IDŐSZAK

                           (millió EUR)

                        FOLYÓ PÉNZÜGYI ÉV

                        2019

                        (millió EUR)

                        KÖVETKEZŐ PÉNZÜGYI ÉV

                        2020

                        (millió EUR)

                        5.0.

                        KIADÁSOK

                        –
                              AZ EU-KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE
                           (VISSZATÉRÍTÉSEK/BEAVATKOZÁSOK)

                        –
                              NEMZETI HATÓSÁGOK

                        –
                              EGYÉB

                        0,41

                        0,35

                        5.1.

                        BEVÉTELEK

                        –
                              AZ EU SAJÁT FORRÁSAI
                           (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK)

                        –
                              NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK

                        2021

                        5.0.1.

                        KIADÁSI ELŐIRÁNYZAT

                        –

                        5.1.1.

                        BEVÉTELI ELŐIRÁNYZAT

                        5.2.

                        SZÁMÍTÁS MÓDJA: Az EU szavazatainak becsült számáról (amely minden évben változik) alkotott feltételezések és a szavazatonként GBP-ben kifizetendő becsült összeg alapján.

                        6.0.

                        FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL?

                        IGEN

                        6.1.

                        FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS ALCÍMEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL?

                        –

                        6.2.

                        SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE?

                        –

                        6.3.

                        SZÜKSÉG LESZ-E ELŐIRÁNYZATOK BEVEZETÉSÉRE A JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE?

                        IGEN

                        ÉSZREVÉTELEK:

                        Az EU-nak adott szavazatok, a szavazatonként GBP-ben kifizetendő pénzösszeg, valamint az EUR és a GBP átváltási árfolyama függvényében a ténylegesen kifizetendő összeg változhat.

                     (1)

                        HL L 21., 1996.1.27., 47. o.

                     (2)

                        A Nemzetközi Gabonatanács pénzügyi év alapján működik, amely július 1-től június 30-ig tart.

                     (3)

                        HL L 21., 1996.1.27., 47. o.

                     (4)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (5)

                        A Tanács 96/88/EK határozata (1995. december 19.) az 1995. évi Nemzetközi Gabonaügyi Megállapodást alkotó Gabonakereskedelmi Egyezmény és Élelmiszersegély-egyezmény Európai Közösség által történő jóváhagyásáról (HL L 21., 1996.1.27., 47. o.).

                     (6)

                        Tájékoztatás az 1995. évi Gabonakereskedelmi Egyezmény időbeli hatályának meghosszabbításáról (HL L 12., 2018.1.17., 1. o.).