               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.5.
            COM(2019) 254 final
            2019/0126(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Amerikai Egyesült Államok, az Európai Unió, Izland és a Norvég Királyság közötti, a személyzettel ellátott légi járművek bérleti szerződéseire vonatkozó időkorlátokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A Bizottság – a Tanácstól 2016. december 21-én kapott felhatalmazás alapján – megtárgyalta az Amerikai Egyesült Államok, az Európai Unió, Izland és a Norvég Királyság közötti, a személyzettel ellátott légi járművek bérleti szerződéseire vonatkozó időkorlátokról szóló megállapodást (a továbbiakban: teljes bérleti megállapodás).

                  A megállapodás az EU és az Egyesült Államok (a továbbiakban: USA) között 2007. április 25-én és 30-án aláírt légiközlekedési megállapodásra
                     1
                   épül, és egyértelmű, nem korlátozó jellegű teljes bérleti szerződések
                     2
                   létrehozását támogatja a felek légitársaságai között, pontosítva ezáltal a légiközlekedési megállapodás megfelelő rendelkezéseit.

                  A teljes bérleti megállapodás nem csak az EU–USA légiközlekedési megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazásával kapcsolatos jelenlegi vitára kínál megoldást, hanem egyértelműséget és jogbiztonságot teremt az uniós, izlandi, norvég és amerikai légi fuvarozókat érintő jövőbeli szerződésekhez is.

               •Háttér-információk

               Az EU és az USA közötti légiközlekedési megállapodás nyitott alapú teljes bérleti rendszerről rendelkezik a felek között. A teljes bérleti megállapodásról szóló tárgyalások általános célkitűzését meghatározó tárgyalási irányelvek igyekeznek pontosítani a légiközlekedési megállapodás vonatkozó rendelkezéseit, és eltörölni az uniós, az izlandi, a norvég és az egyesült államokbeli légi fuvarozókat érintő, teljes bérleti szerződésekre vonatkozó időbeli korlátozásokat.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               Az EU–USA légiközlekedési megállapodás a világ legjelentősebb légiközlekedési megállapodása, amely évente több mint 75 millió ülőhelyet érint, és mint ilyen az EU légiközlekedési külpolitikájának egyik sarokköve. A teljes bérleti megállapodás feloldja az EU–USA légiközlekedési megállapodás teljes bérleti rendelkezéseinek alkalmazása terén régóta fennálló bizonytalanságot, és ezáltal hozzájárul a transzatlanti légiközlekedési kapcsolatok megfelelő működéséhez.

               A teljes bérleti szerződés összhangban van az EU teljes bérletre vonatkozó általános szabályaival: Az 1008/2008/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének b) pontja az Unió által aláírt, a légi járművek teljes bérletéről szóló – és az Unió által 2008. január 1-je előtt aláírt légiközlekedési megállapodáson alapuló – nemzetközi megállapodás révén lehetővé teszi az időbeli korlátozások megszüntetését.

               •Összhang a javaslat által érintett területen meglévő rendelkezésekkel

               A teljes bérleti szerződés összhangban van az EU teljes bérletre vonatkozó általános szabályaival: Az 1008/2008/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének b) pontja az Unió által aláírt, a légi járművek teljes bérletéről szóló – és az Unió által 2008. január 1-je előtt aláírt légiközlekedési megállapodáson alapuló – nemzetközi megállapodás révén lehetővé teszi az időbeli korlátozások megszüntetését.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 100. cikkének (2) bekezdése és 218. cikke (6) bekezdésének a) pontja.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Tárgytalan – A teljes bérleti megállapodás az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdése értelmében az EU kizárólagos hatáskörébe tartozik.

               •Arányosság

                  A teljes bérleti megállapodás a szóban forgó kérdés kezelésére korlátozódik, és nem foglalkozik más ügyekkel. A transzatlanti piacon a teljes bérleti szerződéseket jelenleg érintő időbeli korlátozások kizárólagos középpontba állításával a légiközlekedési megállapodásban is egyértelműbbé fognak válni a teljes bérletre vonatkozó rendelkezések.

                  Emellett a tagállamok továbbra is ellátják a teljes bérleti szerződések jóváhagyása keretében rájuk háruló hagyományos adminisztratív feladatokat.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  A kitűzött cél csak nemzetközi megállapodás révén érhető el.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Az EUMSZ 218. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottság a tárgyalásokat egy különbizottsággal egyeztetve folytatta le. A tárgyalások során a teljes légiközlekedési értéklánc érdekelt feleivel és a szociális partnerekkel, köztük szakszervezetekkel is sor került konzultációra. Az eljárás során tett észrevételeket figyelembe vették.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  Tárgytalan.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •Alapjogok

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •A javasolt megállapodás összefoglalása

               A megállapodás a további nyelvi változatok hitelesítéséről szóló főszövegből és egy együttes nyilatkozatból áll.

               2019/0126 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Amerikai Egyesült Államok, az Európai Unió, Izland és a Norvég Királyság közötti, a személyzettel ellátott légi járművek bérleti szerződéseire vonatkozó időkorlátokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

               mivel:

               (1)Az Amerikai Egyesült Államok, az Európai Unió, Izland és a Norvég Királyság közötti, a személyzettel ellátott légi járművek bérleti szerződéseire vonatkozó időkorlátokról szóló megállapodás [dátum]-án/-én aláírásra került, feltételezve annak későbbi megkötését.

               (2)A megállapodást az Unió nevében jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács az Unió nevében jóváhagyja az Amerikai Egyesült Államok, az Európai Unió, Izland és a Norvég Királyság közötti, a személyzettel ellátott légi járművek bérleti szerződéseire vonatkozó időkorlátokról szóló megállapodás megkötését.

               2. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, aki az Unió nevében jogosult a megállapodás 7. cikkének (1) bekezdésében meghatározott diplomáciai jegyzékváltásra, melynek révén az Unió kifejezi egyetértését arra vonatkozóan, hogy a megállapodást magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 134., 2007.5.25., 4. o.

                     (2)

                        A teljes bérlet olyan bérleti szerződés, amelynek keretében egy légitársaság (bérbeadó) egy másik légitársaság (bérbevevő) számára légi járművet és személyzetet biztosítva üzemelteti a járatokat.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.5.
            COM(2019) 254 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz
            JavaslatA Tanács határozata
            az Amerikai Egyesült Államok, az Európai Unió, Izland és a Norvég Királyság közötti, a személyzettel ellátott légi járművek bérleti szerződéseire vonatkozó időkorlátokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről és ideiglenes alkalmazásáról

               A személyzettel ellátott légi járművek bérleti szerződéseire vonatkozó időkorlátokról szóló megállapodás

               AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK (a továbbiakban: az Egyesült Államok), AZ EURÓPAI UNIÓ, IZLAND és A NORVÉG KIRÁLYSÁG (a továbbiakban: Norvégia),

               felismerve a rugalmasság, a méltányosság és az esélyegyenlőség előmozdításának előnyeit az Amerikai Egyesült Államok, az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt, majd az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, 2010. június 24-én aláírt jegyzőkönyvvel módosított, valamint a 2011. június 16-án és 21-én az Amerikai Egyesült Államok, az Európai Unió és tagállamai, Izland és a Norvég Királyság között létrejött légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: négyoldalú légiközlekedési megállapodás) által alkalmazott légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: USA–EU légiközlekedési megállapodás) 10. cikkének (9) bekezdése szerint a légitársaságok között megkötött üzemeltetési szerződések tekintetében;

               elismerve a felek között az USA–EU légiközlekedési megállapodás, valamint annak a négyoldalú légiközlekedési megállapodás szerinti alkalmazása által lehetővé tett kiterjedt légiközlekedési kapcsolatokat, valamint a felek között e megállapodások kapcsán kialakult szoros együttműködést;

               megerősítve, hogy a felek – hasonló keretszabályaikban is tetten érhető – közös célja a lehető legmagasabb szintű biztonság és védelem garantálása a nemzetközi légi közlekedés terén;

               elismerve, hogy a felek körében a nemzetközi légi közlekedés tekintetében hasonló társadalmi és gazdasági körülmények állnak fenn; valamint

               elhatározva, hogy az USA–EU légiközlekedési megállapodás, illetve annak a négyoldalú megállapodás szerinti alkalmazása alapján a légitársaságok között létrejövő, személyzettel ellátott légi járművek bérletére vonatkozó szerződések rugalmasságát oly módon ösztönzik, hogy kölcsönösen eltörlik az ilyen szerződésekre vonatkozó időkorlátozásokat, anélkül, hogy ez az említett megállapodások alkalmazását más módon befolyásolná,

               A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. cikk

               Fogalommeghatározások

               E megállapodás alkalmazásában:

               1.„európai légitársaságok”: az Európai Unió és tagállamai, valamint Izland és Norvégia azon légiközlekedési vállalatai, amelyek az USA–EU légiközlekedési megállapodás 4. cikke, illetve annak a négyoldalú légiközlekedési megállapodás szerinti alkalmazása alapján jogosultak nemzetközi légiközlekedési szolgáltatások nyújtására;

               2.„fél”: az Egyesült Államok, az Európai Unió, Izland vagy Norvégia;

               3.„az Egyesült Államok légitársaságai”: azok az egyesült államokbeli légitársaságok, amelyek az USA–EU légi közlekedési megállapodás 4. cikke, illetve annak a négyoldalú légiközlekedési megállapodás szerinti alkalmazása értelmében jogosultak nemzetközi légiközlekedési szolgáltatások nyújtására;

               4.„teljes bérlet”: személyzettel ellátott légi jármű – nemzetközi légi közlekedés céljából – másik légitársaságnak történő bérbeadására vonatkozó szerződés.

               2. cikk

               Időkorlátozások

               1.Egyik fél sem írhat elő – például törvény vagy rendelet útján – időkorlátokat az USA–EU légiközlekedési megállapodás 10. cikkének (9) bekezdése, illetve annak a négyoldalú légiközlekedési megállapodás szerinti alkalmazása alapján megvalósuló teljes bérletekre vonatkozóan, feltéve, hogy azok megfelelnek az említett 10. cikk (9) bekezdésében foglalt valamennyi feltételnek.

               2.Az (1) bekezdés egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az korlátozza bármely felet törvényeinek és rendelkezéseinek egyéb alkalmazásában a saját és a megállapodásban nem részes országok légitársaságai között megkötött teljes bérleti szerződések tekintetében.

               3. cikk

               Konzultációk

               Bármely fél bármikor kérhet konzultációt bármely másik féllel vagy felekkel az e megállapodással kapcsolatos bármilyen ügyben. Az ilyen konzultációkat a lehető leghamarabb meg kell kezdeni, de legkésőbb attól az időponttól számított 60 napon belül, amikor a másik fél, illetve adott esetben az összes többi fél kézhez kapta a kérelmet, kivéve ha a felek ettől eltérően állapodnak meg. Ezekre a konzultációkra az USA–EU légiközlekedési megállapodás 18. cikkében említett vegyes bizottság egyik üléséhez kapcsolódóan is sor kerülhet.

               4. cikk

               Felülvizsgálat

               A felek adott esetben felülvizsgálják e megállapodás végrehajtását. Erre a felülvizsgálatra az USA–EU légiközlekedési megállapodás 18. cikkében említett vegyes bizottság egyik üléséhez kapcsolódóan is sor kerülhet.

               5. cikk

               Vitarendezés

               1.Az e megállapodásból fakadó minden olyan vita, amely a 3. cikk szerinti konzultációk útján nem rendezhető – a vitában részt vevő felek egyetértésével – döntésre valamely személy vagy szerv elé terjeszthető. Amennyiben a vitában érdekelt felek ebben nem állapodnak meg, akkor a vitát bármely érdekelt fél kérésére az USA–EU légiközlekedési megállapodás 19. cikke (2)–(8) bekezdésében meghatározott eljárások szerint – az ott meghatározott esetek kivételével – választottbíróság elé kell terjeszteni.

               2.Abban az esetben, ha a jogvitában:

               (a) e megállapodásnak két részes fele érdekelt, akkor az e megállapodás szerinti jogviták alkalmazásában az USA–EU légiközlekedési megállapodás 19. cikke (2)–(8) bekezdésében szereplő „fél”, illetve „felek” kifejezés az e megállapodás szerinti jogvitában érdekelt felet vagy feleket jelenti;

               (b)e megállapodásnak több mint két részes fele érdekelt, akkor a jogvita egyik vagy mindkét oldalán bevonható több fél az e cikkben leírt eljárásba. Az e megállapodás szerinti ilyen jogvita esetén annak alkalmazásában az USA–EU légiközlekedési megállapodás 19. cikkének (2)–(8) bekezdésében szereplő „fél” kifejezés mindig az e megállapodás szerinti vita egyik oldalát jelöli, míg a „felek” kifejezés az e megállapodás szerinti vita mindkét oldalára utal.

               3.Az e megállapodás szerinti viták alkalmazásában az USA–EU légi közlekedési megállapodás 19. cikkének (3) és (7) bekezdésében szereplő „e megállapodás” kifejezés az Amerikai Egyesült Államok, az Európai Unió, Izland és a Norvég Királyság közötti, a személyzettel ellátott légi járművek bérleti szerződéseire vonatkozó időkorlátokról szóló megállapodásra vonatkozik.

               4.Az e megállapodás szerinti viták alkalmazásában az USA–EU légi közlekedési megállapodás 19. cikkének (2) bekezdésében szereplő „tagállam” kifejezés Izlandra és Norvégiára is kiterjed.

               6. cikk

               Nyilvántartásba vétel a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnél (ICAO)

               Ezt a megállapodást és valamennyi módosítását az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága veteti nyilvántartásba az ICAO-nál.

               7. cikk

               Hatálybalépés, ideiglenes alkalmazás és megszűnés

               1.Ez a megállapodás egy hónappal a felek közötti utolsó diplomáciai jegyzékváltás során megküldött utolsó értesítés keltét követően lép hatályba, amely értesítésben a felek megerősítik, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges valamennyi eljárásnak eleget tettek.

               2.A megállapodás hatálybalépéséig a felek megállapodnak arról, hogy az Egyesült Államok és az Európai Unió a megállapodásnak az Egyesült Államok és az Európai Unió általi aláírásától kezdve ideiglenesen alkalmazza a megállapodást; Norvégia és Izland pedig – attól függően, hogy melyikre kerül később sor – vagy az Egyesült Államok és Európai Unió általi ideiglenes alkalmazás megkezdésétől, vagy a megállapodás adott állam általi aláírásától kezdi az ideiglenes alkalmazást.

               3.Az Egyesült Államok vagy az Európai Unió diplomáciai csatornákon keresztül bármikor írásbeli értesítést küldhet a többi félnek az e megállapodás felmondására, vagy e cikk (2) bekezdése alapján történő ideiglenes alkalmazásának megszüntetésére vonatkozó döntéséről. Az értesítés egy példányát egyidejűleg az ICAO részére is meg kell küldeni. Az írásbeli értesítés kelte után 90 nappal, greenwichi középidő szerint éjfélkor a megállapodás megszűnik, illetve ideiglenes alkalmazása véget ér, amennyiben ezen időszak lejárta előtt az Egyesült Államok és az Európai Unió nem egyezik meg az értesítés visszavonásáról.

               4.Izland vagy Norvégia diplomáciai csatornákon keresztül bármikor írásbeli értesítést küldhet a többi félnek az e megállapodás felmondására, vagy e cikk (2) bekezdése alapján történő ideiglenes alkalmazásának megszüntetésére vonatkozó döntéséről. Az értesítés egy példányát egyidejűleg az ICAO részére is meg kell küldeni. A felmondás vagy az ideiglenes alkalmazás megszüntetése az erről küldött írásbeli értesítés időpontja után 90 nappal, greenwichi középidő szerint éjfélkor lép hatályba, amennyiben ezen időszak lejárta előtt az írásbeli értesítést küldő fél, az Egyesült Államok és az Európai Unió nem egyezik meg az értesítés visszavonásáról.

               5.E cikk bármely más rendelkezésétől függetlenül, az USA–EU légiközlekedési megállapodás megszűnésével, vagy részes felei általi ideiglenes alkalmazásának befejeződésével párhuzamosan ez a megállapodás is megszűnik.

               6.E cikk bármely más rendelkezésétől függetlenül, a négyoldalú légiközlekedési megállapodás – annak 3. cikke (1) bekezdése alapján történő – megszűnésével, vagy részes felei általi ideiglenes alkalmazásának befejezésével, illetve – a 3. cikk (3) bekezdése alapján – Norvégia vagy Izland tekintetében történő megszűnésével párhuzamosan ez a megállapodás is megszűnik Norvégia és/vagy Izland tekintetében azon a napon, amikor a szóban forgó fél vagy felek vonatkozásában a megszűnés hatályba lép.

               7.E cikk bármely más rendelkezésétől függetlenül, a négyoldalú légiközlekedési megállapodás Norvégia vagy Izland általi – a 3. cikk (2) bekezdése alapján történő – felmondásával párhuzamosan ez a megállapodás is megszűnik a négyoldalú szerződésből kilépő fél vagy felek tekintetében azon a napon, amikor a szóban forgó fél vagy felek vonatkozásában a négyoldalú megállapodás felmondása hatályba lép.

               FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

               Készült __________ négy példányban, angol nyelven, 2019 ____________.

               Az Amerikai Egyesült Államok

                     Az Európai Unió

               részéről:

                     részéről:

               Izland részéről:

                     A Norvég Királyság részéről:

               Együttes nyilatkozat

               Az Egyesült Államok, az Európai Unió, Izland és Norvégia képviselői megerősítették, hogy a személyzettel ellátott légi járművek bérleti szerződéseire vonatkozó időkorlátokról szóló megállapodást, amelyet csak angol nyelven kell aláírni, a felek közötti levélváltás alapján más nyelveken is hitelesíteni kell.

               Ez az együttes nyilatkozat a megállapodás szerves részét képezi.

               Az Amerikai Egyesült Államok

                     Az Európai Unió

               részéről:

                      részéről:

               Izland részéről:

                     A Norvég Királyság részéről:

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.5.
            COM(2019) 254 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Amerikai Egyesült Államok, az Európai Unió, Izland és a Norvég Királyság közötti, a személyzettel ellátott légi járművek bérleti szerződéseire vonatkozó időkorlátokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről és ideiglenes alkalmazásáról

               Tárgyalási feljegyzés

               1.2019. március 8-án az Amerikai Egyesült Államok (USA), az Európai Unió (EU), Izland és Norvégia küldöttsége ad referendum megállapodásra jutott a légi járművek személyzettel együtt történő bérbevételére vonatkozó időbeli korlátozásokról szóló megállapodás (az A. csatolmányban szereplő megállapodás) szövegéről, amelyet mindegyik küldöttség jóváhagyás céljából be szándékozik nyújtani az illetékes hatóságának. A küldöttségek tagjainak jegyzékét a B. csatolmány tartalmazza.

               2.Az USA és az EU küldöttsége azon véleményének adott hangot, hogy az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt, és az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, 2010. június 24-én aláírt jegyzőkönyvvel módosított légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: USA–EU légiközlekedési megállapodás) kidolgozói a 10. cikk (9) bekezdése értelmében a légitársaságok közötti megállapodások rugalmasságát igyekeztek elősegíteni. Az USA és az EU küldöttsége, valamint az izlandi és a norvég küldöttség is kifejtette, hogy az Amerikai Egyesült Államok, az Európai Unió és tagállamai, valamint Izland és a Norvég Királyság között létrejött – az USA–EU megállapodás rendelkezéseit Izlandra és Norvégiára is alkalmazó – légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: négyoldalú légiközlekedési megállapodás) kidolgozói hasonló rugalmasságra törekedtek.

               3.Az USA küldöttsége aggodalmát fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy az 1008/2008/EK rendelet alkalmazása akadályozza az egyesült államokbeli légitársaságok kereskedelmi jogainak az USA–EU légiközlekedési megállapodás keretein belül történő gyakorlását, illetőleg ugyanezen aggodalmának adott hangot az említett rendeletnek a négyoldalú légiközlekedési megállapodás szerinti alkalmazásával kapcsolatban is; és jelezte, hogy a vegyes bizottság révén 2014 óta igyekszik gondoskodni arról, hogy a kereskedelmi bérleti piac előnyeit élvezni kívánó légitársaságok élhessenek a 10. cikk (9) bekezdése által kínált lehetőségekkel. Az USA küldöttsége emlékeztetett az USA közlekedési minisztériumának (a továbbiakban: DOT) arra irányuló jelentős erőfeszítéseire, hogy új piaci lehetőségeket teremtsen légi járművek személyzettel együtt történő bérlésére, amelyek az Egyesült Államok Szövetségi Közlönye 41. számának 73. kötetében 2008 februárjában megjelent felülvizsgált útmutatásban érhetők leginkább tetten. Az Egyesült Államok küldöttsége ezután kijelentette, hogy a tárgyalások megkezdésére, valamint a megállapodás kidolgozására és szövegének jóváhagyásra bocsátására vonatkozó határozata nem érinti a fent említett rendelettel kapcsolatos álláspontját.

               4.Válaszul az uniós küldöttség, az izlandi küldöttség és a norvég küldöttség is kijelentette, hogy nem osztja az USA küldöttségének az 1008/2008/EK rendelet alkalmazásával kapcsolatos aggályait, és úgy véli, hogy az Egyesült Államok által a megállapodás 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott európai légitársaságok közötti teljes bérleti műveletekre vonatkozó időbeli korlátozások bevezetése akadályozná az európai légitársaságokat a számukra az USA–EU légiközlekedési megállapodás – illetve annak a négyoldalú légiközlekedési megállapodás általi alkalmazása – értelmében biztosított kereskedelmi jogok gyakorlásában. E küldöttségek azt is kijelentették, hogy a tárgyalások megkezdésére, valamint a megállapodás kidolgozására és szövegének jóváhagyásra bocsátására vonatkozó döntésük nem érinti a fent említett rendelettel és az USA gyakorlatával kapcsolatos álláspontjukat.

               5.Az uniós küldöttség, a norvég küldöttség és az izlandi küldöttség különösen a megállapodás részes felei közötti kiterjedt légiközlekedési kapcsolatokra tekintettel kiemelte, hogy ez a megállapodás nem teremt precedenst az EU, Izland vagy Norvégia, illetve bármely más ország között ugyanilyen megállapodás megtárgyalásához.

               6.Az Egyesült Államok küldöttségének az 1008/2008/EK rendelet és e megállapodás Izland és Norvégia általi alkalmazásával kapcsolatos kérdésére válaszolva az izlandi küldöttség és a norvég küldöttség megerősítette, hogy az 1008/2008/EK rendelet Izland és Norvégia általi alkalmazása az említett rendeletnek az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásba (a továbbiakban: EGT-megállapodás) történő beépítése révén történik. Az izlandi küldöttség és a norvég küldöttség azt is megjegyezte, hogy a megállapodás a nemzetközi közjog értelmében kötött megállapodásnak minősül, amely Izlandra és Norvégiára nézve is kötelező.

               7.Az uniós küldöttség megjegyezte, hogy az uniós jog és különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 216. cikkének (2) bekezdése értelmében a megállapodás, amely az uniós jog részét fogja képezni, kötelező érvényű lesz a tagállamokra nézve, bár azok nemzetközi jogi szempontból nem részesei a megállapodásnak; következésképpen a tagállamok az uniós jog értelmében nem szeghetik meg a megállapodást például olyan teljes bérletre vonatkozó időbeli korlátozások előírásával, amelyek összeegyeztethetetlenek a megállapodással.

               8.Az uniós küldöttség megjegyezte továbbá, hogy az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdése értelmében az EU – a tagállamok kizárásával – kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a megállapodás megkötésére.

               9.Ezzel összefüggésben az uniós küldöttség megjegyezte, hogy ha egy tagállam megsértené a megállapodást, például teljes bérletre vonatkozóan a megállapodással összeegyeztethetetlen időbeli korlátozásokat vezetne be, és így, mivel a megállapodás az uniós jog részét képezi, nem tenne eleget egyik uniós jog szerinti kötelezettségének, akkor az Európai Bizottság, mint az EUMSZ értelmében az uniós jog végrehajtásáért felelős uniós intézmény, az EUMSZ 258. cikke értelmében keresetet nyújthat be a tagállam ellen az Európai Unió Bíróságához. Megjegyezte továbbá, hogy amennyiben egy tagállam megsértené a megállapodást, akkor ezért a megállapodás értelmében az EU tartozna felelősséggel, és így a 3. és 5. cikkben említett eljárások vonatkoznának rá.

               10.Ezzel összefüggésben és az Egyesült Államok küldöttségének kérdésére válaszolva az uniós küldöttség megerősítette, hogy az uniós jog, és különösen az EGT-megállapodás alapján az Európai Bizottság nem rendelkezik hatáskörrel a megállapodás Izland és Norvégia általi alkalmazásának biztosításához. A megállapodás Izland vagy Norvégia általi esetleges megsértésére a 3. és 5. cikkben említett eljárások vonatkoznának. Az izlandi küldöttség és a norvég küldöttség is megerősítette ezeket a nyilatkozatokat.

               11.Az USA küldöttsége megjegyezte, hogy az Egyesült Államok a 7. cikk (2) bekezdésével összhangban ideiglenesen alkalmazza a megállapodást.

               12.Az Egyesült Államok küldöttségének a megállapodás ideiglenes alkalmazására, valamint arra vonatkozó kérdésére válaszul, hogy az EU képes-e biztosítani a megállapodásnak a tagállamok általi ideiglenes alkalmazását, az EU küldöttsége először megjegyezte, hogy az EUMSZ 218. cikkének (5) bekezdésével összhangban az Európai Unió Tanácsa – az Európai Bizottság javaslata alapján – határozatot fogad el a megállapodás aláírásának engedélyezéséről, valamint annak 7. cikke (2) bekezdésével összhangban történő ideiglenes alkalmazásáról, és hogy az EUMSZ 288. cikke értelmében egy ilyen határozat teljes egészében kötelező érvényű. Az EU küldöttsége ezután megjegyezte, hogy az EUMSZ 216. cikkének (2) bekezdése értelmében a megállapodás – beleértve annak 7. cikke (2) bekezdésének az ideiglenes alkalmazásra vonatkozó rendelkezéseit is – az uniós jog értelmében a tagállamokra nézve is kötelező, és utalt az EUMSZ 258. cikkében előírt eljárásra, amely biztosítja, hogy a tagállamok teljesítsék az uniós jog szerinti kötelezettségeiket.

               13.Az Egyesült Államok küldöttségének a megállapodás Izland és Norvégia tekintetében történő ideiglenes alkalmazásáról szóló kérdésére válaszolva az izlandi küldöttség és a norvég küldöttség megerősítette, hogy a megállapodást annak 7. cikke (2) bekezdésével összhangban aláírásának napjától ideiglenesen alkalmazzák.

               14.Az uniós küldöttség kérdésére válaszolva az USA küldöttsége tájékoztatást nyújtott az Egyesült Államokban a hosszú távú teljes bérlet engedélyezésére vonatkozó rendszerről. Az ilyen engedélyért folyamodó légitársaságoknak meg kell felelniük az Egyesült Államok Szövetségi Törvénykönyve 14. címének 212. részében meghatározott követelményeknek. Ezeknek a rendelkezéseknek a meghatározása szerint a hosszú távú teljes bérlet alatt vagy a(z) a) több mint 60 napig tartó bérlet, vagy b) egy több ilyen bérletből álló, 60 napnál tovább tartó folyamatos megállapodást eredményező sorozat értendő. Az USA küldöttsége megjegyezte, hogy a DOT akkor ad ki teljes bérleti szolgáltatásokkal kapcsolatos üzemeltetési nyilatkozatokat, ha valamennyi követelmény teljesült, és megállapítja, hogy az engedély közérdeket szolgál. A közérdek feltételeit a Szövetségi Törvénykönyv 14. 212. 11 b) pontja határozza meg, és a 2008. február 15-i szabályozási útmutatóban (73 Fed. Reg. 10986) került megvitatásra. Ezzel összefüggésben az Egyesült Államok küldöttsége megerősítette az USA–EU légiközlekedési megállapodáshoz tartozó 2007-es tárgyalási jegyzőkönyv 27., 28., 29. és 31. bekezdésében a közérdekkel kapcsolatban végzett elemzés alkalmazására vonatkozó nyilatkozatokat.

               15.Az Egyesült Államok küldöttsége megjegyezte, hogy a hosszú ideje kialakult gyakorlat értelmében a DOT következetesen jóváhagyja az EU, Izland és Norvégia légi fuvarozóinak teljes bérlet iránt benyújtott kérelmeit. Valamennyi küldöttség felhívta a figyelmet arra az elvárására, hogy ez a gyakorlat a megállapodással és az USA–EU légiközlekedési megállapodással összhangban folytatódjon, a négyoldalú légiközlekedési megállapodásra is kiterjedően.

               16.A küldöttségek megállapították, hogy az USA–EU légiközlekedési megállapodás 18. cikkében említett vegyes bizottság feladata, hogy felülvizsgálja az USA–EU légiközlekedési megállapodás, illetve annak a négyoldalú légiközlekedési megállapodás általi alkalmazása végrehajtását, és hogy e bizottság a négyoldalú légiközlekedési megállapodás részes feleiből áll, amelyek között e megállapodás nem részes felei is szerepelnek. Mivel azonban e megállapodás valamennyi részes fele tagja a vegyes bizottságnak, és az uniós jog értelmében az uniós tagállamokat annak ellenére is köti a megállapodás, hogy annak nem részes felei, a küldöttségek kifejezték reményüket, hogy a megállapodás 3. cikke szerinti konzultációk, illetve a 4. cikke szerinti felülvizsgálat az USA–EU légiközlekedési megállapodás 18. cikkének (1) bekezdésében említett vegyes bizottság rendes vagy rendkívüli ülései keretében történik. Az ilyen konzultációkat illetően a küldöttségek kifejezték reményüket, hogy a fórum jellege lehetővé teszi a megállapodás részes felei számára egy közös álláspont kialakítását.

               17.A küldöttségek megjegyezték továbbá, hogy a megállapodás nem érinti a vegyes bizottság arra vonatkozó megbízatását, hogy az USA–EU megállapodás 10. cikkének (9) bekezdése szerinti, teljes bérlettel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozzon, a négyoldalú légiközlekedési megállapodás vonatkozásában is.

               18.Az USA és az EU küldöttsége egyaránt elismerte az EU nyelvi rendszerét. E tekintetben az uniós küldöttség emlékeztetett arra, hogy az uniós jog értelmében az EU köteles elkészíteni a megállapodást bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven. Az uniós küldöttség kijelentette, hogy álláspontja szerint ezeket a további nyelvi változatokat (a C. csatolmányként mellékelt) együttes nyilatkozatban meghatározott eljárás alkalmazásával kell hitelesíteni, és az összes hitelesített változatot egyenértékűnek kell tekinteni. Az izlandi és norvég küldöttség kifejtette azon álláspontját, hogy az izlandi és norvég nyelvű változatokat ugyanígy kell hitelesíteni. Az Egyesült Államok küldöttsége tudomásul vette az EU, az izlandi és a norvég küldöttség álláspontját, és megjegyezte, hogy bár a megállapodás nem írja elő a további nyelvi változatok hitelesítését, megerősíti elkötelezettségét az iránt, hogy konstruktívan együttműködik az uniós, az izlandi és a norvég küldöttséggel a megállapodás további nyelvi változatainak hitelesítésére irányuló kérelmeknek az együttes nyilatkozatban előírt eljárás szerinti kezelésében.

               Az Amerikai Egyesült Államok

                     Az Európai Unió

               küldöttsége nevében:

                     küldöttsége nevében:

               Terri L. Robl

                     Carlos Bermejo Acosta

               Izland küldöttsége

                     A Norvég Királyság nevében:

                     nevében:

               Una Særún Jóhannsdóttir

                     Øyvind Thorstein Ek


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.5.
            COM(2019) 253 final
            2019/0123(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a tagállamok által az Európai Fejlesztési Alapba fizetendő, a 2019. évi második részletet is magában foglaló pénzügyi hozzájárulásokról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A javaslat a tagállamok által 2019-ben a 11. Európai Fejlesztési Alapba (a továbbiakban: EFA) fizetendő pénzügyi hozzájárulás második részletéről szóló tanácsi határozattervezetre vonatkozik.

                  A 11. EFA-t és a többi még nyitva lévő EFA-alapot (8., 9. és 10. EFA) a következő szabályok szerint igazgatják:

                  Az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti jelenlegi partnerségi megállapodás
                     1
                   (a továbbiakban: AKCS–EU partnerségi megállapodás) legutóbb módosított változata;

                  Belső megállapodás
                     2
                   az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az AKCS–EU partnerségi megállapodással összhangban a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó európai uniós támogatás finanszírozásáról, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról (a továbbiakban: a 11. EFA-ra vonatkozó belső megállapodás);

                  A Tanács (EU) 2018/1877 rendelete
                     3
                   a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról (a továbbiakban: a 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat).

                  A fent említett dokumentumok a tagállamoknak az EFA-költségvetés pénzügyi támogatására irányuló, többéves kötelezettségvállalásait tartalmazzák. A 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat arról rendelkezik, hogy a tagállamoknak előre meghatározott pénzügyi kötelezettségvállalások alapján rendszeresen hozzá kell járulniuk az EFA költségvetéséhez. A rendszeres hozzájárulásokra technikai jellegű tanácsi határozatok útján kerül sor, melyek a korábban eldöntött pénzügyi hozzájárulásokat hajtják végre.

                  Ezért az indokolás bizonyos fejezetei nem alkalmazandók a rendszeres hozzájárulás-lehívásokra, így a jelen dokumentumra sem.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 19. cikkének (7) bekezdésével összhangban minden esetben külön meg kell határozni az Európai Bizottság, illetve az Európai Beruházási Bank (a továbbiakban: EBB) által kezelt összeget.

                  Az EBB a 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 46. cikkével összhangban megküldte az Európai Bizottságnak az általa kezelt eszközök kötelezettségvállalásaira és kifizetéseire vonatkozó aktualizált becsléseket.

                  A 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 20. cikkének (1) bekezdésével összhangban a hozzájárulások lehívása során először a korábbi EFA-k rendelkezésre álló összegeit kell felhasználni egymás után. Így az e javaslatban szereplő lehívások az EBB esetében a 10. EFA, a Bizottság esetében pedig a 11. EFA összegeire vonatkoznak.

                  A 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 19. cikkének (3) bekezdése szerint a Tanács legkésőbb 21 naptári nappal az Európai Unió nevében eljáró Európai Bizottság javaslatának előterjesztését követően határoz erről a javaslatról.

                  EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 21. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy amennyiben a befizetendő hozzájárulások egy adott részletét határidőre nem fizetik be, az érintett tagállamnak a be nem fizetett összeg után kamatot kell fizetnie; a kamat fizetésére vonatkozó rendelkezéseket ugyanaz a cikk állapítja meg.

               2019/0123 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a tagállamok által az Európai Fejlesztési Alapba fizetendő, a 2019. évi második részletet is magában foglaló pénzügyi hozzájárulásokról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői között az AKCS–EU partnerségi megállapodással összhangban a 2014–2020 közötti időtartamra szóló többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó európai uniós támogatás finanszírozásáról, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodásra
                  4
                (a továbbiakban: belső megállapodás) és különösen annak 7. cikkére,

               tekintettel a 11. Európai Fejlesztési Alapra alkalmazandó pénzügyi szabályzatról szóló, 2018. november 26-i (EU) 2018/1877 tanácsi rendeletre
                  5
                (a továbbiakban: a 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat) és különösen annak 19. cikke (3) és (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 19–22. cikkében meghatározott eljárás alapján az Európai Bizottság 2019. június 15-ig javaslatot terjeszt elő, amelyben feltünteti a) a 2019. évre vonatkozó hozzájárulás második részletének összegét, valamint b) a 2019. évre vonatkozó hozzájárulásnak felülvizsgált éves összegét, amennyiben az összeg eltér a tényleges igényektől.

               (2)Az Európai Beruházási Bank a 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 46. cikkével összhangban 2019. április 24-én megküldte az Európai Bizottságnak az általa kezelt eszközök keretében tett kötelezettségvállalásokra és kifizetésekre vonatkozó aktualizált becsléseket.

               (3)A 11. EFA-ra alkalmazandó pénzügyi szabályzat 20. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a hozzájárulások lehívása során először a korábbi EFA-kra meghatározott összegeket kell felhasználni. Következésképpen az EBB-nek a 10. EFA-ból, a Bizottságnak pedig a 11. EFA-ból kell pénzösszegeket lehívnia.

               (4)Az (EU) 2018/1715 határozattal
                  6
                a Tanács az Európai Bizottság javaslata alapján 2018. november 12-én határozatot fogadott el, amely a 2019. évi tagállami EFA-hozzájárulások éves összegét az Európai Bizottság esetében 4 400 000 000 EUR-ban, az Európai Beruházási Bank esetében pedig 300 000 000 EUR-ban állapította meg.

               (5)Mivel a Bizottság javaslatot tett arra, hogy a 2021–2027 közötti időszakban a jelenlegi EFA-rendszer helyébe lépő új végrehajtási módozatok keretében folytatódjék a fejlesztési és nemzetközi együttműködés, a Bizottság csökkenti az EFA-k kifizetésekre vonatkozó becslését, és ennek megfelelően 200 000 000 EUR-val csökkenti a 2020. évi felső határt,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Fejlesztési Alaphoz történő, 2019. évre szóló hozzájárulások második részleteként az Európai Bizottságnak és az Európai Beruházási Banknak a tagállamok által fizetendő egyes összegek az e határozat mellékletében található táblázatban kerültek megállapításra.

               2. cikk

               A 2020. évre szóló tagállami EFA-hozzájárulások éves összegének felső határa 4 700 000 000 EUR-ban kerül meghatározásra. Az összegből a Bizottság része 4 400 000 000 EUR, az EBB része 300 000 000 EUR.

               3. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     elnök

                     (1)

                        HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

                     (2)

                        HL L 210., 2013.8.6., 1. o.

                     (3)

                        HL L 307., 2018.12.3., 1. o.

                     (4)

                        HL L 210., 2013.8.6., 1. o.

                     (5)

                        HL L 307., 2018.12.3., 7. o.

                     (6)

                        HL L 286., 2018.11.14., 1. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.5.
            COM(2019) 253 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            a tagállamok által az Európai Fejlesztési Alapba fizetendő, a 2019. évi második részletet is magában foglaló pénzügyi hozzájárulásokról

               MELLÉKLET

                        TAGÁLLAM

                        A 10. EFA-ra vonatkozó kulcs (%)

                        A 11. EFA-ra vonatkozó kulcs (%)

                        2019. évi 2. részlet (EUR)

                        Összesen

                        Bizottság

                        EBB

                        11. EFA

                        10. EFA

                        BELGIUM

                        3,53

                        3,24927

                         48 739 050,00

                         3 530 000,00

                         52 269 050,00

                        BULGÁRIA

                        0,14

                        0,21853

                         3 277 950,00

                        140 000,00

                         3 417 950,00

                        CSEH KÖZTÁRSASÁG

                        0,51

                        0,79745

                         11 961 750,00

                        510 000,00

                         12 471 750,00

                        DÁNIA

                        2,00

                        1,98045

                         29 706 750,00

                         2 000 000,00

                         31 706 750,00

                        NÉMETORSZÁG

                        20,50

                        20,57980

                         308 697 000,00

                         20 500 000,00

                         329 197 000,00

                        ÉSZTORSZÁG

                        0,05

                        0,08635

                         1 295 250,00

                        50 000,00

                         1 345 250,00

                        ÍRORSZÁG

                        0,91

                        0,94006

                         14 100 900,00

                        910 000,00

                         15 010 900,00

                        GÖRÖGORSZÁG

                        1,47

                        1,50735

                         22 610 250,00

                         1 470 000,00

                         24 080 250,00

                        SPANYOLORSZÁG

                        7,85

                        7,93248

                         118 987 200,00

                         7 850 000,00

                         126 837 200,00

                        FRANCIAORSZÁG

                        19,55

                        17,81269

                         267 190 350,00

                         19 550 000,00

                         286 740 350,00

                        HORVÁTORSZÁG

                        0,00

                        0,22518

                         3 377 700,00

                        0,00

                         3 377 700,00

                        OLASZORSZÁG

                        12,86

                        12,53009

                         187 951 350,00

                         12 860 000,00

                         200 811 350,00

                        CIPRUS

                        0,09

                        0,11162

                         1 674 300,00

                        90 000,00

                         1 764 300,00

                        LETTORSZÁG

                        0,07

                        0,11612

                         1 741 800,00

                        70 000,00

                         1 811 800,00

                        LITVÁNIA

                        0,12

                        0,18077

                         2 711 550,00

                        120 000,00

                         2 831 550,00

                        LUXEMBURG

                        0,27

                        0,25509

                         3 826 350,00

                        270 000,00

                         4 096 350,00

                        MAGYARORSZÁG

                        0,55

                        0,61456

                         9 218 400,00

                        550 000,00

                         9 768 400,00

                        MÁLTA

                        0,03

                        0,03801

                        570 150,00

                        30 000,00

                        600 150,00

                        HOLLANDIA

                        4,85

                        4,77678

                         71 651 700,00

                         4 850 000,00

                         76 501 700,00

                        AUSZTRIA

                        2,41

                        2,39757

                         35 963 550,00

                         2 410 000,00

                         38 373 550,00

                        LENGYELORSZÁG

                        1,30

                        2,00734

                         30 110 100,00

                         1 300 000,00

                         31 410 100,00

                        PORTUGÁLIA

                        1,15

                        1,19679

                         17 951 850,00

                         1 150 000,00

                         19 101 850,00

                        ROMÁNIA

                        0,37

                        0,71815

                         10 772 250,00

                        370 000,00

                         11 142 250,00

                        SZLOVÉNIA

                        0,18

                        0,22452

                         3 367 800,00

                        180 000,00

                         3 547 800,00

                        SZLOVÁKIA

                        0,21

                        0,37616

                         5 642 400,00

                        210 000,00

                         5 852 400,00

                        FINNORSZÁG

                        1,47

                        1,50909

                         22 636 350,00

                         1 470 000,00

                         24 106 350,00

                        SVÉDORSZÁG

                        2,74

                        2,93911

                         44 086 650,00

                         2 740 000,00

                         46 826 650,00

                        EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

                        14,82

                        14,67862

                         220 179 300,00

                         14 820 000,00

                         234 999 300,00

                        EU-28 ÖSSZESEN

                        100,00

                        100,00

                        1 500 000 000,00

                         100 000 000,00

                        1 600 000 000,00


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.5.
            COM(2019) 256 final
            2019/0125(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Amerikai Egyesült Államok, az Európai Unió, Izland és a Norvég Királyság közötti, a személyzettel ellátott légi járművek bérleti szerződéseire vonatkozó időkorlátokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A Bizottság – a Tanácstól 2016. december 21-én kapott felhatalmazás alapján – megtárgyalta az Amerikai Egyesült Államok, az Európai Unió, Izland és a Norvég Királyság közötti, a személyzettel ellátott légi járművek bérleti szerződéseire vonatkozó időkorlátokról szóló megállapodást (a továbbiakban: teljes bérleti megállapodás).

                  A megállapodás az EU és az Egyesült Államok (a továbbiakban: USA) között 2007. április 25-én és 30-án aláírt légiközlekedési megállapodásra
                     1
                   épül, és egyértelmű, nem korlátozó jellegű teljes bérleti szerződések
                     2
                   létrehozását támogatja a felek légitársaságai között, pontosítva ezáltal a légiközlekedési megállapodás megfelelő rendelkezéseit.

                  A teljes bérleti megállapodás nem csak az EU–USA légiközlekedési megállapodás vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazásával kapcsolatos jelenlegi vitára kínál megoldást, hanem egyértelműséget és jogbiztonságot teremt az uniós, izlandi, norvég és amerikai légi fuvarozókat érintő jövőbeli szerződésekhez is. Emellett várhatóan új üzleti lehetőségeket is generál, és fokozza az együttműködést az összes fél légi fuvarozói között.

               •Háttér-információk

               Az EU és az USA közötti légiközlekedési megállapodás nyitott alapú teljes bérleti rendszerről rendelkezik a felek között. A teljes bérleti megállapodásról szóló tárgyalások általános célkitűzését meghatározó tárgyalási irányelvek igyekeznek pontosítani a légiközlekedési megállapodás vonatkozó rendelkezéseit, és eltörölni az uniós, az izlandi, a norvég és az egyesült államokbeli légi fuvarozókat érintő, teljes bérleti szerződésekre vonatkozó időbeli korlátozásokat.

               A teljes bérleti megállapodás tervezetét – a tárgyalási irányelvekkel összhangban – 2019. március 8-án parafálták.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               Az EU–USA légiközlekedési megállapodás a világ legjelentősebb légiközlekedési megállapodása, amely évente több mint 75 millió ülőhelyet érint, és mint ilyen az EU légiközlekedési külpolitikájának egyik sarokköve. A teljes bérleti megállapodás feloldja az EU–USA légiközlekedési megállapodás teljes bérleti rendelkezéseinek alkalmazása terén régóta fennálló bizonytalanságot, és ezáltal hozzájárul a transzatlanti légiközlekedési kapcsolatok megfelelő működéséhez.

               A teljes bérleti szerződés összhangban van az EU teljes bérletre vonatkozó általános szabályaival. A nemrégiben módosított
                  3
                1008/2008/EK rendelet
                  4
                13. cikke (3) bekezdésének b) pontja az Unió által aláírt, a légi járművek teljes bérletéről szóló – és az Unió által 2008. január 1-je előtt aláírt légiközlekedési megállapodáson alapuló – nemzetközi megállapodás révén lehetővé teszi az időbeli korlátozások megszüntetését.

               •Összhang a javaslat által érintett területen meglévő rendelkezésekkel

               A teljes bérleti szerződés összhangban van az EU teljes bérletre vonatkozó általános szabályaival. Az 1008/2008/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének b) pontja az Unió által aláírt, a légi járművek teljes bérletéről szóló – és az Unió által 2008. január 1-je előtt aláírt légiközlekedési megállapodáson alapuló – nemzetközi megállapodás révén lehetővé teszi az időbeli korlátozások megszüntetését.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 100. cikkének (2) bekezdése és 218. cikkének (5) bekezdése.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Tárgytalan – A teljes bérleti megállapodás az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdése értelmében az EU kizárólagos hatáskörébe tartozik.

               •Arányosság

                  A teljes bérleti megállapodás a szóban forgó kérdés kezelésére korlátozódik, és nem foglalkozik más ügyekkel. A transzatlanti piacon a teljes bérleti szerződéseket jelenleg érintő időbeli korlátozások kizárólagos középpontba állításával a légiközlekedési megállapodásban is egyértelműbbé fognak válni a teljes bérletre vonatkozó rendelkezések.

                  Emellett a tagállamok továbbra is ellátják a teljes bérleti szerződések jóváhagyása keretében rájuk háruló hagyományos adminisztratív feladatokat.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  A kitűzött cél csak nemzetközi megállapodás révén érhető el.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A tárgyalások különböző szakaszaiban valamennyi uniós tagállammal, a teljes légiközlekedési értéklánc érdekelt feleivel és a szociális partnerekkel, többek között a szakszervezetekkel is sor került konzultációra. Az eljárás során tett észrevételeket figyelembe vették.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  Tárgytalan.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •Alapjogok

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •A javasolt megállapodás összefoglalása

                  A megállapodás a további nyelvi változatok hitelesítéséről szóló főszövegből és egy együttes nyilatkozatból áll.

               2019/0125 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Amerikai Egyesült Államok, az Európai Unió, Izland és a Norvég Királyság közötti, a személyzettel ellátott légi járművek bérleti szerződéseire vonatkozó időkorlátokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Tanács 2016. december 21-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen az Amerikai Egyesült Államokkal, Izlanddal és a Norvég Királysággal a személyzettel ellátott légi járművek bérleti szerződéseire vonatkozó időkorlátokról szóló megállapodásról. A tárgyalások a megállapodás 2019. március 8-i parafálásával sikeresen lezárultak.

               (2)A megállapodást – feltételezve annak későbbi megkötését – az Uniónak alá kell írnia és ideiglenesen alkalmaznia kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács engedélyezi az Amerikai Egyesült Államok, az Európai Unió, Izland és a Norvég Királyság közötti, a személyzettel ellátott légi járművek bérleti szerződéseire vonatkozó időkorlátokról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírását, feltételezve az említett megállapodás megkötését.

               A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t, feltételezve annak megkötését.

               3. cikk

               A megállapodást annak hatálybalépéséig az Unió a megállapodás 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban ideiglenesen alkalmazza.

               4. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 134., 2007.5.25., 4. o.

                     (2)

                        A teljes bérlet olyan bérleti szerződés, amelynek keretében egy légitársaság (bérbeadó) egy másik légitársaság (bérbevevő) számára légi járművet és személyzetet biztosítva üzemelteti a járatokat.

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2 rendelete (2018. december 11.) a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK rendelet módosításáról (HL L 11., 2019.1.14., 1. o.).

                     (4)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1008/2008/EK rendelete (2008. szeptember 24.) a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról (átdolgozott változat) (HL L 293., 2008.10.31., 3. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.5.
            COM(2019) 256 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Amerikai Egyesült Államok, az Európai Unió, Izland és a Norvég Királyság közötti, a személyzettel ellátott légi járművek bérleti szerződéseire vonatkozó időkorlátokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               A személyzettel ellátott légi járművek bérleti szerződéseire vonatkozó időkorlátokról szóló megállapodás

               AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOK (a továbbiakban: az Egyesült Államok), AZ EURÓPAI UNIÓ, IZLAND és A NORVÉG KIRÁLYSÁG (a továbbiakban: Norvégia),

               felismerve a rugalmasság, a méltányosság és az esélyegyenlőség előmozdításának előnyeit az Amerikai Egyesült Államok, az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt, majd az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, 2010. június 24-én aláírt jegyzőkönyvvel módosított, valamint a 2011. június 16-án és 21-én az Amerikai Egyesült Államok, az Európai Unió és tagállamai, Izland és a Norvég Királyság között létrejött légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: négyoldalú légiközlekedési megállapodás) által alkalmazott légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: USA–EU légiközlekedési megállapodás) 10. cikkének (9) bekezdése szerint a légitársaságok között megkötött üzemeltetési szerződések tekintetében;

               elismerve a felek között az USA–EU légiközlekedési megállapodás, valamint annak a négyoldalú légiközlekedési megállapodás szerinti alkalmazása által lehetővé tett kiterjedt légiközlekedési kapcsolatokat, valamint a felek között e megállapodások kapcsán kialakult szoros együttműködést;

               megerősítve, hogy a felek – hasonló keretszabályaikban is tetten érhető – közös célja a lehető legmagasabb szintű biztonság és védelem garantálása a nemzetközi légi közlekedés terén;

               elismerve, hogy a felek körében a nemzetközi légi közlekedés tekintetében hasonló társadalmi és gazdasági körülmények állnak fenn; valamint

               elhatározva, hogy az USA–EU légiközlekedési megállapodás, illetve annak a négyoldalú megállapodás szerinti alkalmazása alapján a légitársaságok között létrejövő, személyzettel ellátott légi járművek bérletére vonatkozó szerződések rugalmasságát oly módon ösztönzik, hogy kölcsönösen eltörlik az ilyen szerződésekre vonatkozó időkorlátozásokat, anélkül, hogy ez az említett megállapodások alkalmazását más módon befolyásolná,

               A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. cikk

               Fogalommeghatározások

               E megállapodás alkalmazásában:

               1.„európai légitársaságok”: az Európai Unió és tagállamai, valamint Izland és Norvégia azon légiközlekedési vállalatai, amelyek az USA–EU légiközlekedési megállapodás 4. cikke, illetve annak a négyoldalú légiközlekedési megállapodás szerinti alkalmazása alapján jogosultak nemzetközi légiközlekedési szolgáltatások nyújtására;

               2.„fél”: az Egyesült Államok, az Európai Unió, Izland vagy Norvégia;

               3.„az Egyesült Államok légitársaságai”: azok az egyesült államokbeli légitársaságok, amelyek az USA–EU légi közlekedési megállapodás 4. cikke, illetve annak a négyoldalú légiközlekedési megállapodás szerinti alkalmazása értelmében jogosultak nemzetközi légiközlekedési szolgáltatások nyújtására;

               4.„teljes bérlet”: személyzettel ellátott légi jármű – nemzetközi légi közlekedés céljából – másik légitársaságnak történő bérbeadására vonatkozó szerződés.

               2. cikk

               Időkorlátozások

               1.Egyik fél sem írhat elő – például törvény vagy rendelet útján – időkorlátokat az USA–EU légiközlekedési megállapodás 10. cikkének (9) bekezdése, illetve annak a négyoldalú légiközlekedési megállapodás szerinti alkalmazása alapján megvalósuló teljes bérletekre vonatkozóan, feltéve, hogy azok megfelelnek az említett 10. cikk (9) bekezdésében foglalt valamennyi feltételnek.

               2.Az (1) bekezdés egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az korlátozza bármely felet törvényeinek és rendelkezéseinek egyéb alkalmazásában a saját és a megállapodásban nem részes országok légitársaságai között megkötött teljes bérleti szerződések tekintetében.

               3. cikk

               Konzultációk

               Bármely fél bármikor kérhet konzultációt bármely másik féllel vagy felekkel az e megállapodással kapcsolatos bármilyen ügyben. Az ilyen konzultációkat a lehető leghamarabb meg kell kezdeni, de legkésőbb attól az időponttól számított 60 napon belül, amikor a másik fél, illetve adott esetben az összes többi fél kézhez kapta a kérelmet, kivéve ha a felek ettől eltérően állapodnak meg. Ezekre a konzultációkra az USA–EU légiközlekedési megállapodás 18. cikkében említett vegyes bizottság egyik üléséhez kapcsolódóan is sor kerülhet.

               4. cikk

               Felülvizsgálat

               A felek adott esetben felülvizsgálják e megállapodás végrehajtását. Erre a felülvizsgálatra az USA–EU légiközlekedési megállapodás 18. cikkében említett vegyes bizottság egyik üléséhez kapcsolódóan is sor kerülhet.

               5. cikk

               Vitarendezés

               1.Az e megállapodásból fakadó minden olyan vita, amely a 3. cikk szerinti konzultációk útján nem rendezhető – a vitában részt vevő felek egyetértésével – döntésre valamely személy vagy szerv elé terjeszthető. Amennyiben a vitában érdekelt felek ebben nem állapodnak meg, akkor a vitát bármely érdekelt fél kérésére az USA–EU légiközlekedési megállapodás 19. cikke (2)–(8) bekezdésében meghatározott eljárások szerint – az ott meghatározott esetek kivételével – választottbíróság elé kell terjeszteni.

               2.Abban az esetben, ha a jogvitában:

               (a) e megállapodásnak két részes fele érdekelt, akkor az e megállapodás szerinti jogviták alkalmazásában az USA–EU légiközlekedési megállapodás 19. cikke (2)–(8) bekezdésében szereplő „fél”, illetve „felek” kifejezés az e megállapodás szerinti jogvitában érdekelt felet vagy feleket jelenti;

               (b)e megállapodásnak több mint két részes fele érdekelt, akkor a jogvita egyik vagy mindkét oldalán bevonható több fél az e cikkben leírt eljárásba. Az e megállapodás szerinti ilyen jogvita esetén annak alkalmazásában az USA–EU légiközlekedési megállapodás 19. cikkének (2)–(8) bekezdésében szereplő „fél” kifejezés mindig az e megállapodás szerinti vita egyik oldalát jelöli, míg a „felek” kifejezés az e megállapodás szerinti vita mindkét oldalára utal.

               3.Az e megállapodás szerinti viták alkalmazásában az USA–EU légi közlekedési megállapodás 19. cikkének (3) és (7) bekezdésében szereplő „e megállapodás” kifejezés az Amerikai Egyesült Államok, az Európai Unió, Izland és a Norvég Királyság közötti, a személyzettel ellátott légi járművek bérleti szerződéseire vonatkozó időkorlátokról szóló megállapodásra vonatkozik.

               4.Az e megállapodás szerinti viták alkalmazásában az USA–EU légi közlekedési megállapodás 19. cikkének (2) bekezdésében szereplő „tagállam” kifejezés Izlandra és Norvégiára is kiterjed.

               6. cikk

               Nyilvántartásba vétel a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnél (ICAO)

               Ezt a megállapodást és valamennyi módosítását az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága veteti nyilvántartásba az ICAO-nál.

               7. cikk

               Hatálybalépés, ideiglenes alkalmazás és megszűnés

               1.Ez a megállapodás egy hónappal a felek közötti utolsó diplomáciai jegyzékváltás során megküldött utolsó értesítés keltét követően lép hatályba, amely értesítésben a felek megerősítik, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges valamennyi eljárásnak eleget tettek.

               2.A megállapodás hatálybalépéséig a felek megállapodnak arról, hogy az Egyesült Államok és az Európai Unió a megállapodásnak az Egyesült Államok és az Európai Unió általi aláírásától kezdve ideiglenesen alkalmazza a megállapodást; Norvégia és Izland pedig – attól függően, hogy melyikre kerül később sor – vagy az Egyesült Államok és Európai Unió általi ideiglenes alkalmazás megkezdésétől, vagy a megállapodás adott állam általi aláírásától kezdi az ideiglenes alkalmazást.

               3.Az Egyesült Államok vagy az Európai Unió diplomáciai csatornákon keresztül bármikor írásbeli értesítést küldhet a többi félnek az e megállapodás felmondására, vagy e cikk (2) bekezdése alapján történő ideiglenes alkalmazásának megszüntetésére vonatkozó döntéséről. Az értesítés egy példányát egyidejűleg az ICAO részére is meg kell küldeni. Az írásbeli értesítés kelte után 90 nappal, greenwichi középidő szerint éjfélkor a megállapodás megszűnik, illetve ideiglenes alkalmazása véget ér, amennyiben ezen időszak lejárta előtt az Egyesült Államok és az Európai Unió nem egyezik meg az értesítés visszavonásáról.

               4.Izland vagy Norvégia diplomáciai csatornákon keresztül bármikor írásbeli értesítést küldhet a többi félnek az e megállapodás felmondására, vagy e cikk (2) bekezdése alapján történő ideiglenes alkalmazásának megszüntetésére vonatkozó döntéséről. Az értesítés egy példányát egyidejűleg az ICAO részére is meg kell küldeni. A felmondás vagy az ideiglenes alkalmazás megszüntetése az erről küldött írásbeli értesítés időpontja után 90 nappal, greenwichi középidő szerint éjfélkor lép hatályba, amennyiben ezen időszak lejárta előtt az írásbeli értesítést küldő fél, az Egyesült Államok és az Európai Unió nem egyezik meg az értesítés visszavonásáról.

               5.E cikk bármely más rendelkezésétől függetlenül, az USA–EU légiközlekedési megállapodás megszűnésével, vagy részes felei általi ideiglenes alkalmazásának befejeződésével párhuzamosan ez a megállapodás is megszűnik.

               6.E cikk bármely más rendelkezésétől függetlenül, a négyoldalú légiközlekedési megállapodás – annak 3. cikke (1) bekezdése alapján történő – megszűnésével, vagy részes felei általi ideiglenes alkalmazásának befejezésével, illetve – a 3. cikk (3) bekezdése alapján – Norvégia vagy Izland tekintetében történő megszűnésével párhuzamosan ez a megállapodás is megszűnik Norvégia és/vagy Izland tekintetében azon a napon, amikor a szóban forgó fél vagy felek vonatkozásában a megszűnés hatályba lép.

               7.E cikk bármely más rendelkezésétől függetlenül, a négyoldalú légiközlekedési megállapodás Norvégia vagy Izland általi – a 3. cikk (2) bekezdése alapján történő – felmondásával párhuzamosan ez a megállapodás is megszűnik a négyoldalú szerződésből kilépő fél vagy felek tekintetében azon a napon, amikor a szóban forgó fél vagy felek vonatkozásában a négyoldalú megállapodás felmondása hatályba lép.

               FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

               Készült __________ négy példányban, angol nyelven, 2019 ____________.

               Az Amerikai Egyesült Államok

                     Az Európai Unió

               részéről:

                     részéről:

               Izland részéről:

                     A Norvég Királyság

                     részéről:

               Együttes nyilatkozat

               Az Egyesült Államok, az Európai Unió, Izland és Norvégia képviselői megerősítették, hogy a személyzettel ellátott légi járművek bérleti szerződéseire vonatkozó időkorlátokról szóló megállapodást, amelyet csak angol nyelven kell aláírni, a felek közötti levélváltás alapján más nyelveken is hitelesíteni kell.

               Ez az együttes nyilatkozat a megállapodás szerves részét képezi.

               Az Amerikai Egyesült Államok

                     Az Európai Unió

               részéről:

                     részéről:

               Izland részéről:

                     A Norvég Királyság

                     részéről:

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.6.5.
            COM(2019) 256 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Amerikai Egyesült Államok, az Európai Unió, Izland és a Norvég Királyság közötti, a személyzettel ellátott légi járművek bérleti szerződéseire vonatkozó időkorlátokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

               Tárgyalási feljegyzés

               1.2019. március 8-án az Amerikai Egyesült Államok (USA), az Európai Unió (EU), Izland és Norvégia küldöttsége ad referendum megállapodásra jutott a légi járművek személyzettel együtt történő bérbevételére vonatkozó időbeli korlátozásokról szóló megállapodás (az A. csatolmányban szereplő megállapodás) szövegéről, amelyet mindegyik küldöttség jóváhagyás céljából be szándékozik nyújtani az illetékes hatóságának. A küldöttségek tagjainak jegyzékét a B. csatolmány tartalmazza.

               2.Az USA és az EU küldöttsége azon véleményének adott hangot, hogy az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai között 2007. április 25-én és 30-án aláírt, és az Amerikai Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, 2010. június 24-én aláírt jegyzőkönyvvel módosított légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: USA–EU légiközlekedési megállapodás) kidolgozói a 10. cikk (9) bekezdése értelmében a légitársaságok közötti megállapodások rugalmasságát igyekeztek elősegíteni. Az USA és az EU küldöttsége, valamint az izlandi és a norvég küldöttség is kifejtette, hogy az Amerikai Egyesült Államok, az Európai Unió és tagállamai, valamint Izland és a Norvég Királyság között létrejött – az USA–EU megállapodás rendelkezéseit Izlandra és Norvégiára is alkalmazó – légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: négyoldalú légiközlekedési megállapodás) kidolgozói hasonló rugalmasságra törekedtek.

               3.Az USA küldöttsége aggodalmát fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy az 1008/2008/EK rendelet alkalmazása akadályozza az egyesült államokbeli légitársaságok kereskedelmi jogainak az USA–EU légiközlekedési megállapodás keretein belül történő gyakorlását, illetőleg ugyanezen aggodalmának adott hangot az említett rendeletnek a négyoldalú légiközlekedési megállapodás szerinti alkalmazásával kapcsolatban is; és jelezte, hogy a vegyes bizottság révén 2014 óta igyekszik gondoskodni arról, hogy a kereskedelmi bérleti piac előnyeit élvezni kívánó légitársaságok élhessenek a 10. cikk (9) bekezdése által kínált lehetőségekkel. Az USA küldöttsége emlékeztetett az USA közlekedési minisztériumának (a továbbiakban: DOT) arra irányuló jelentős erőfeszítéseire, hogy új piaci lehetőségeket teremtsen légi járművek személyzettel együtt történő bérlésére, amelyek az Egyesült Államok Szövetségi Közlönye 41. számának 73. kötetében 2008 februárjában megjelent felülvizsgált útmutatásban érhetők leginkább tetten. Az Egyesült Államok küldöttsége ezután kijelentette, hogy a tárgyalások megkezdésére, valamint a megállapodás kidolgozására és szövegének jóváhagyásra bocsátására vonatkozó határozata nem érinti a fent említett rendelettel kapcsolatos álláspontját.

               4.Válaszul az uniós küldöttség, az izlandi küldöttség és a norvég küldöttség is kijelentette, hogy nem osztja az USA küldöttségének az 1008/2008/EK rendelet alkalmazásával kapcsolatos aggályait, és úgy véli, hogy az Egyesült Államok által a megállapodás 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott európai légitársaságok közötti teljes bérleti műveletekre vonatkozó időbeli korlátozások bevezetése akadályozná az európai légitársaságokat a számukra az USA–EU légiközlekedési megállapodás – illetve annak a négyoldalú légiközlekedési megállapodás általi alkalmazása – értelmében biztosított kereskedelmi jogok gyakorlásában. E küldöttségek azt is kijelentették, hogy a tárgyalások megkezdésére, valamint a megállapodás kidolgozására és szövegének jóváhagyásra bocsátására vonatkozó döntésük nem érinti a fent említett rendelettel és az USA gyakorlatával kapcsolatos álláspontjukat.

               5.Az uniós küldöttség, a norvég küldöttség és az izlandi küldöttség különösen a megállapodás részes felei közötti kiterjedt légiközlekedési kapcsolatokra tekintettel kiemelte, hogy ez a megállapodás nem teremt precedenst az EU, Izland vagy Norvégia, illetve bármely más ország között ugyanilyen megállapodás megtárgyalásához.

               6.Az Egyesült Államok küldöttségének az 1008/2008/EK rendelet és e megállapodás Izland és Norvégia általi alkalmazásával kapcsolatos kérdésére válaszolva az izlandi küldöttség és a norvég küldöttség megerősítette, hogy az 1008/2008/EK rendelet Izland és Norvégia általi alkalmazása az említett rendeletnek az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásba (a továbbiakban: EGT-megállapodás) történő beépítése révén történik. Az izlandi küldöttség és a norvég küldöttség azt is megjegyezte, hogy a megállapodás a nemzetközi közjog értelmében kötött megállapodásnak minősül, amely Izlandra és Norvégiára nézve is kötelező.

               7.Az uniós küldöttség megjegyezte, hogy az uniós jog és különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 216. cikkének (2) bekezdése értelmében a megállapodás, amely az uniós jog részét fogja képezni, kötelező érvényű lesz a tagállamokra nézve, bár azok nemzetközi jogi szempontból nem részesei a megállapodásnak; következésképpen a tagállamok az uniós jog értelmében nem szeghetik meg a megállapodást például olyan teljes bérletre vonatkozó időbeli korlátozások előírásával, amelyek összeegyeztethetetlenek a megállapodással.

               8.Az uniós küldöttség megjegyezte továbbá, hogy az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdése értelmében az EU – a tagállamok kizárásával – kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a megállapodás megkötésére.

               9.Ezzel összefüggésben az uniós küldöttség megjegyezte, hogy ha egy tagállam megsértené a megállapodást, például teljes bérletre vonatkozóan a megállapodással összeegyeztethetetlen időbeli korlátozásokat vezetne be, és így, mivel a megállapodás az uniós jog részét képezi, nem tenne eleget egyik uniós jog szerinti kötelezettségének, akkor az Európai Bizottság, mint az EUMSZ értelmében az uniós jog végrehajtásáért felelős uniós intézmény, az EUMSZ 258. cikke értelmében keresetet nyújthat be a tagállam ellen az Európai Unió Bíróságához. Megjegyezte továbbá, hogy amennyiben egy tagállam megsértené a megállapodást, akkor ezért a megállapodás értelmében az EU tartozna felelősséggel, és így a 3. és 5. cikkben említett eljárások vonatkoznának rá.

               10.Ezzel összefüggésben és az Egyesült Államok küldöttségének kérdésére válaszolva az uniós küldöttség megerősítette, hogy az uniós jog, és különösen az EGT-megállapodás alapján az Európai Bizottság nem rendelkezik hatáskörrel a megállapodás Izland és Norvégia általi alkalmazásának biztosításához. A megállapodás Izland vagy Norvégia általi esetleges megsértésére a 3. és 5. cikkben említett eljárások vonatkoznának. Az izlandi küldöttség és a norvég küldöttség is megerősítette ezeket a nyilatkozatokat.

               11.Az USA küldöttsége megjegyezte, hogy az Egyesült Államok a 7. cikk (2) bekezdésével összhangban ideiglenesen alkalmazza a megállapodást.

               12.Az Egyesült Államok küldöttségének a megállapodás ideiglenes alkalmazására, valamint arra vonatkozó kérdésére válaszul, hogy az EU képes-e biztosítani a megállapodásnak a tagállamok általi ideiglenes alkalmazását, az EU küldöttsége először megjegyezte, hogy az EUMSZ 218. cikkének (5) bekezdésével összhangban az Európai Unió Tanácsa – az Európai Bizottság javaslata alapján – határozatot fogad el a megállapodás aláírásának engedélyezéséről, valamint annak 7. cikke (2) bekezdésével összhangban történő ideiglenes alkalmazásáról, és hogy az EUMSZ 288. cikke értelmében egy ilyen határozat teljes egészében kötelező érvényű. Az EU küldöttsége ezután megjegyezte, hogy az EUMSZ 216. cikkének (2) bekezdése értelmében a megállapodás – beleértve annak 7. cikke (2) bekezdésének az ideiglenes alkalmazásra vonatkozó rendelkezéseit is – az uniós jog értelmében a tagállamokra nézve is kötelező, és utalt az EUMSZ 258. cikkében előírt eljárásra, amely biztosítja, hogy a tagállamok teljesítsék az uniós jog szerinti kötelezettségeiket.

               13.Az Egyesült Államok küldöttségének a megállapodás Izland és Norvégia tekintetében történő ideiglenes alkalmazásáról szóló kérdésére válaszolva az izlandi küldöttség és a norvég küldöttség megerősítette, hogy a megállapodást annak 7. cikke (2) bekezdésével összhangban aláírásának napjától ideiglenesen alkalmazzák.

               14.Az uniós küldöttség kérdésére válaszolva az USA küldöttsége tájékoztatást nyújtott az Egyesült Államokban a hosszú távú teljes bérlet engedélyezésére vonatkozó rendszerről. Az ilyen engedélyért folyamodó légitársaságoknak meg kell felelniük az Egyesült Államok Szövetségi Törvénykönyve 14. címének 212. részében meghatározott követelményeknek. Ezeknek a rendelkezéseknek a meghatározása szerint a hosszú távú teljes bérlet alatt vagy a(z) a) több mint 60 napig tartó bérlet, vagy b) egy több ilyen bérletből álló, 60 napnál tovább tartó folyamatos megállapodást eredményező sorozat értendő. Az USA küldöttsége megjegyezte, hogy a DOT akkor ad ki teljes bérleti szolgáltatásokkal kapcsolatos üzemeltetési nyilatkozatokat, ha valamennyi követelmény teljesült, és megállapítja, hogy az engedély közérdeket szolgál. A közérdek feltételeit a Szövetségi Törvénykönyv 14. 212. 11 b) pontja határozza meg, és a 2008. február 15-i szabályozási útmutatóban (73 Fed. Reg. 10986) került megvitatásra. Ezzel összefüggésben az Egyesült Államok küldöttsége megerősítette az USA–EU légiközlekedési megállapodáshoz tartozó 2007-es tárgyalási jegyzőkönyv 27., 28., 29. és 31. bekezdésében a közérdekkel kapcsolatban végzett elemzés alkalmazására vonatkozó nyilatkozatokat.

               15.Az Egyesült Államok küldöttsége megjegyezte, hogy a hosszú ideje kialakult gyakorlat értelmében a DOT következetesen jóváhagyja az EU, Izland és Norvégia légi fuvarozóinak teljes bérlet iránt benyújtott kérelmeit. Valamennyi küldöttség felhívta a figyelmet arra az elvárására, hogy ez a gyakorlat a megállapodással és az USA–EU légiközlekedési megállapodással összhangban folytatódjon, a négyoldalú légiközlekedési megállapodásra is kiterjedően.

               16.A küldöttségek megállapították, hogy az USA–EU légiközlekedési megállapodás 18. cikkében említett vegyes bizottság feladata, hogy felülvizsgálja az USA–EU légiközlekedési megállapodás, illetve annak a négyoldalú légiközlekedési megállapodás általi alkalmazása végrehajtását, és hogy e bizottság a négyoldalú légiközlekedési megállapodás részes feleiből áll, amelyek között e megállapodás nem részes felei is szerepelnek. Mivel azonban e megállapodás valamennyi részes fele tagja a vegyes bizottságnak, és az uniós jog értelmében az uniós tagállamokat annak ellenére is köti a megállapodás, hogy annak nem részes felei, a küldöttségek kifejezték reményüket, hogy a megállapodás 3. cikke szerinti konzultációk, illetve a 4. cikke szerinti felülvizsgálat az USA–EU légiközlekedési megállapodás 18. cikkének (1) bekezdésében említett vegyes bizottság rendes vagy rendkívüli ülései keretében történik. Az ilyen konzultációkat illetően a küldöttségek kifejezték reményüket, hogy a fórum jellege lehetővé teszi a megállapodás részes felei számára egy közös álláspont kialakítását.

               17.A küldöttségek megjegyezték továbbá, hogy a megállapodás nem érinti a vegyes bizottság arra vonatkozó megbízatását, hogy az USA–EU megállapodás 10. cikkének (9) bekezdése szerinti, teljes bérlettel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozzon, a négyoldalú légiközlekedési megállapodás vonatkozásában is.

               18.Az USA és az EU küldöttsége egyaránt elismerte az EU nyelvi rendszerét. E tekintetben az uniós küldöttség emlékeztetett arra, hogy az uniós jog értelmében az EU köteles elkészíteni a megállapodást bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven. Az uniós küldöttség kijelentette, hogy álláspontja szerint ezeket a további nyelvi változatokat (a C. csatolmányként mellékelt) együttes nyilatkozatban meghatározott eljárás alkalmazásával kell hitelesíteni, és az összes hitelesített változatot egyenértékűnek kell tekinteni. Az izlandi és norvég küldöttség kifejtette azon álláspontját, hogy az izlandi és norvég nyelvű változatokat ugyanígy kell hitelesíteni. Az Egyesült Államok küldöttsége tudomásul vette az EU, az izlandi és a norvég küldöttség álláspontját, és megjegyezte, hogy bár a megállapodás nem írja elő a további nyelvi változatok hitelesítését, megerősíti elkötelezettségét az iránt, hogy konstruktívan együttműködik az uniós, az izlandi és a norvég küldöttséggel a megállapodás további nyelvi változatainak hitelesítésére irányuló kérelmeknek az együttes nyilatkozatban előírt eljárás szerinti kezelésében.

               Az Amerikai Egyesült Államok

                     Az Európai Unió

               küldöttsége nevében:

                     küldöttsége nevében:

               Terri L. Robl
                     Carlos Bermejo Acosta

               Izland küldöttsége

                     A Norvég Királyság

               nevében:

                     küldöttsége nevében:

               Una Særún Jóhannsdóttir

                     Øyvind Thorstein Ek