               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.4.4.
            COM(2016) 175 final
            2016/0093(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Atomenergia-közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti, az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó kutatási és fejlesztési együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Bizottság által történő megkötése jóváhagyásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               A 2008. szeptember 29-én Marseille-ben megtartott EU–India csúcstalálkozón elfogadtak egy új EU–India közös cselekvési tervet, amely szerint a Felek „nemzetközi kötelezettségeikkel összhangban együttműködnek a polgári célú nukleáris kutatás és fejlesztés terén”.

               Egy ilyen együttműködésnek közös érdekeken kell alapulnia, célul kell kitűznie a Felek kölcsönös hozzáférését a másik Fél kutatási tevékenységeihez – mint az EU–India tudományos és technológiai megállapodásban –, valamint le kell fednie a Horizont 2020 programot kiegészítő Európai Atomenergia-közösségi (a továbbiakban: „Euratom”) keretprogramban megjelenő kutatási területeket.

               A Tanács 2009. július 3-án jóváhagyta az Euratom és India közötti, az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó kutatási és fejlesztési együttműködésről szóló megállapodással kapcsolatos tárgyalások folytatására vonatkozó irányelveket a Bizottság számára.

               A Bizottság álláspontja szerint az e javaslathoz csatolt megállapodástervezet összhangban van a tárgyalásra vonatkozó irányelvekkel.

               A javasolt megállapodásnak nincs pénzügyi következménye az uniós költségvetésre nézve. A megállapodás hatálya alá tartozó kutatási tevékenységek finanszírozása az Euratom kutatási és fejlesztési keretprogramok égisze alatt történne.

               A fentiek fényében a Bizottság javasolja, hogy a Tanács, az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés (a továbbiakban: „Euratom-Szerződés”) 101. cikke második bekezdésének alkalmazásával fogadja el a mellékelt, az Európai Atomenergia-közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti, az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó kutatási és fejlesztési együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Bizottság által történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra vonatkozó javaslatot.

               2.AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               Tárgytalan.

               3.A JAVASLAT JOGI ELEMEI

               E megállapodás megkötésének a jogalapja az Euratom-Szerződés 101. cikkének (2) bekezdése.

               2016/0093 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Atomenergia-közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti, az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó kutatási és fejlesztési együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Bizottság által történő megkötése jóváhagyásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 101. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Bizottság a 2009. július 3-i tanácsi irányelveknek megfelelően tárgyalásokat folytatott az Európai Atomenergia-közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti, az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó kutatási és fejlesztési együttműködésről szóló megállapodásról.

               (2)E tárgyalások most sikerrel lezárultak.

               (3)A megállapodás Európai Bizottság általi megkötését jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               Egyetlen cikk

               Az Európai Atomenergia-közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti, az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó kutatási és fejlesztési együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Bizottság által történő megkötését a Tanács jóváhagyja. A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.4.4.
            COM(2016) 175 final
            MELLÉKLET
            az Európai Atomenergia-közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti, az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó kutatási és fejlesztési együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Bizottság által történő megkötése jóváhagyásáról szóló tanácsi határozatra vonatkozó javaslathoz
            A Tanács határozata
            Megállapodás az Európai Atomenergia-közösség és az Indiai Köztársaság kormánya között az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó kutatási és fejlesztési együttműködésről

               MELLÉKLET

               az Európai Atomenergia-közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti, az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó kutatási és fejlesztési együttműködésről szóló megállapodásnak az Európai Bizottság által történő megkötése jóváhagyásáról szóló tanácsi határozatra vonatkozó javaslathoz

               A Tanács határozata

               Megállapodás az Európai Atomenergia-közösség és az Indiai Köztársaság kormánya között az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatandó kutatási és fejlesztési együttműködésről

               AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG (EURATOM),

               a továbbiakban „a Közösség”, egyrészről, és

               AZ INDIAI KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA,

               a továbbiakban: „India”,

               másrészről,

               a továbbiakban: „Felek”,

               AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy az atomenergia békés, nem robbantási célú felhasználása terén a kölcsönös előny, a viszonosság, valamint vonatkozó törvényeik és nemzetközi kötelezettségeik alapján továbbfejlesszék a hosszú távú, stabil tudományos és technológiai együttműködést,

               FIGYELEMBE VÉVE az 1985-ben az Európai Gazdasági Közösség és az Indiai Köztársaság között létrejött kereskedelmi és gazdasági együttműködési megállapodást, valamint az 1998-ban aláírt, az Európai Közösség és az Indiai Köztársaság kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodást, amelyek hatálya alatt aktív együttműködés és információcsere zajlott,

               FIGYELEMBE VÉVE különösen a 2010. május 17-én az Európai Atomenergia-közösség és az Indiai Köztársaság kormánya között létrejött, a fúziósenergia-kutatás terén folytatandó együttműködésről szóló megállapodást,

               FIGYELEMBE VÉVE a tudomány és technológia fontosságát a Közösség és India gazdasági és társadalmi fejlődése számára,

               FIGYELEMBE VÉVE a tudományos és technológiai együttműködés eredményeinek a kölcsönös gazdasági és társadalmi hasznosítás céljával történő alkalmazása ösztönzésének szükségességét,

               FIGYELEMBE VÉVE, hogy a Közösség és India jelenleg kutatási és fejlesztési tevékenységeket folytat az atomenergia békés célú felhasználása terén, és hogy a viszonosság alapján történő részvétel egymás kutatási és fejlesztési projektjeiben kölcsönös előnyökkel jár,

               MIVEL a Közösség és India között az atomenergia békés célú felhasználására irányuló együttműködésnek tovább kell fokoznia a közös érdeklődésre számot tartó területeken végzett kutatásokat,

               MIVEL mind India, mind a Közösség és annak összes tagállama külön biztosítéki megállapodásokat kötött a Nemzetközi Atomenergia-ügynökséggel (NAÜ, a továbbiakban: „Ügynökség”),

               MIVEL az Ügynökség és India közötti biztosítéki megállapodás rendelkezik az Indiával az atomenergia békés célú felhasználása terén folytatott együttműködésről és India polgári célú nukleáris programjának stabil és hosszú távú további fejlesztéséről,

               MEGERŐSÍTVE India kormányának, a Közösségnek és tagállamai kormányainak támogatását az Ügynökség céljai tekintetében;

               MEGÁLLAPÍTVA, hogy a Közösségben az Euratom-Szerződés 7. fejezete alapján, valamint a Közösség, annak tagállamai és az Ügynökség között megkötött biztosítéki megállapodások alapján biztosítéki intézkedéseket alkalmaznak,

               FELISMERVE, hogy India, a Közösség és tagállamai az atomenergia békés célokra történő felhasználásának, valamint az egészségügyre, a biztonságra, az atomenergia békés célokra történő felhasználására és a környezetvédelemre irányuló törvényeik és rendeleteik által szavatolt biztonság terén hasonlóan fejlett szintet értek el,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. cikk
                  Fogalommeghatározások

               E megállapodás alkalmazásában:

               1)„Felek”: India kormánya és az Európai Atomenergia-közösség. „Fél”: a fenti „Felek” egyike;

               2)„a Közösség”:

               (a)Az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó (Euratom) szerződés által létrehozott jogi személy; illetve

               (b)az a földrajzi terület, amelyre az Euratom-Szerződés alkalmazandó;

               3)„Együttműködési tevékenység”: olyan tevékenység, amelyet a Felek a megállapodás alapján vállalnak vagy támogatnak, beleértve a közös kutatást;

               4)„Információ”: a közös kutatásból származó kutatási és fejlesztési eredmények és módszerek, tudományos és műszaki adatok, valamint a Felek, illetve a közös kutatások résztvevői által szükségesnek ítélt egyéb információk, amelyeket e megállapodás vagy az e szerint végzett kutatások értelmében rendelkezésre kell bocsátani, vagy ki kell cserélni;

               5)„Szellemi tulajdon”: az 1967. július 14-én Stockholmban kelt, a Szellemi Tulajdon Világszervezetét létrehozó egyezmény 2. cikkében meghatározottak;

               6)„Közös kutatás”: olyan kutatás és ahhoz kapcsolódó oktatás és képzés, technológiai fejlesztés, amelyet egyik vagy mindkét Fél anyagi támogatásával vagy a nélkül hajtanak végre, és amely mind a Közösségből, mind Indiából származó résztvevőkkel folytatott együttműködést foglal magában, és amelyet a Felek vagy azok tudományos kutató programokat végrehajtó résztvevők írásban közös kutatásként jelölnek meg. Abban az esetben, ha a finanszírozás csak az egyik Fél részéről történik, a közös kutatásként való megjelölést az adott Fél és az adott projekt résztvevője végzi;

               7)„Résztvevő": az e megállapodás alapján végzett együttműködési tevékenységben bármely Fél engedélyével részt vevő bármely természetes vagy jogi személy, kutatóintézet, vállalkozás vagy bármely más szervezet – például tudományos vagy technológiai szervezetek és ügynökségek –, beleértve magukat a Feleket is;

               8)„Szellemi tevékenység eredménye”: információk és/vagy szellemi tulajdon;

               9)„Személyek”: bármely természetes személy, vállalkozás vagy egyéb szervezet, amelyre a Felek joghatósága alá tartozó területen alkalmazandó törvények és rendeletek vonatkoznak;

               10)„Nukleáris anyag”: minden alapanyag vagy különleges hasadóanyag a NAÜ glosszáriumának meghatározása szerint.

               2. cikk
                  Cél

               1. E megállapodás általános célja, hogy a kölcsönös előnyök, az egyenlőség és a viszonosság alapján ösztönözze és megkönnyítse az atomenergia békés, nem robbantási célú, nem katonai alkalmazása terén való kutatási és fejlesztési (K&F) együttműködést a Közösség és India közötti átfogó együttműködési kapcsolatok elmélyítésének szándékával, a Felek nukleáris programjainak igényeivel és prioritásaival összhangban.

               2. E megállapodás célja a Közösség és India közötti kutatási és fejlesztési együttműködés előmozdítása, különösen pedig annak megkönnyítése, hogy az egyes Felek kutatóintézetei részt vegyenek a másik Fél által végzett vonatkozó kutatási programokban.

               3. Az e megállapodásban foglaltak nem értelmezhetők úgy, hogy azok a Feleket kizárólagosságra köteleznék, továbbá mindegyik Fél jogosult arra, hogy a másiktól függetlenül is folytassa tevékenységeit.

               4. E megállapodást olyan módon kell végrehajtani, hogy:

               (a) elkerüljék a nukleáris tevékenység akadályozását vagy hátráltatását a Felek bármelyikének területén;

               (b) elkerüljék a beavatkozást az ilyen tevékenységekbe;

               (c) az összhangban legyen azokkal a körültekintő igazgatási elvekkel, amelyek az ilyen tevékenységek gazdaságos és biztonságos végzéséhez szükségesek.

               5. E megállapodás rendelkezéseit a következő célokra nem lehet felhasználni:

               (a) bármelyik Fél nukleáris politikájába vagy programjába való beavatkozás, továbbá az atomenergia békés felhasználásának akadályozása;

               (b) a nukleáris anyagok, nem nukleáris anyagok és berendezések Közösség vagy India területén történő szabad mozgásának gátlása.

               3. cikk
                  Alapelvek

               Az együttműködési tevékenységeket a következő elvek alapján kell végezni:

               1)az előnyök általános egyensúlyán alapuló kölcsönös hasznosság;

               2)kölcsönös hozzáférés mindkét Fél által végzett kutatási és technológiafejlesztési tevékenységekhez;

               3)a résztvevők együttműködési tevékenységére esetleg hatással lévő információk megfelelő időben történő cseréje;

               4)a szellemi tulajdon hatékony védelme és a szellemi tulajdonjogok igazságos megosztása.

               4. cikk
                  A kutatás és fejlesztés terén végzett együttműködési tevékenységek területei

               Az e megállapodás alapján létrejövő együttműködés kiterjedhet a Közösséget létrehozó szerződés 7. cikke szerinti, a nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó, közösségi Euratom-keretprogramokban előirányzott valamennyi kutatási és technológiai fejlesztési (a továbbiakban: K&F) tevékenységre, valamint az atomenergia békés célokra történő felhasználásával kapcsolatos tudományos és technológiai területeken Indiában végzett K&F tevékenységekre. Az ilyen együttműködést az egyes Felek megfelelő hatáskörein és programjain belül, valamint a vonatkozó törvényeiknek és nemzetközi kötelezettségeiknek megfelelően kell végezni. Az együttműködés a következő K&F területeket ölelheti fel:

               Maghasadás

               –i) a reaktorok biztonsága, kivéve a magas dúsítású (U235 aránya 20% felett) uránnal üzemelő reaktorok, valamint az ilyen reaktorokhoz kapcsolódó létesítmények és üzemanyag-ciklus biztonságát;

               –ii) sugárvédelem és a környezet megfigyelése;

               –iii) radioaktív hulladék kezelése, különös tekintettel a hulladék térfogatának csökkentésére, kondicionálására és tárolására;

               –iv) nukleáris létesítmények leszerelése, dekontaminálása és lebontása;

               A nukleáris biztonságot, védelmet és biztosítékokat érintő technikák és módszerek kifejlesztésében elért eredmények;

               A nukleáris tudományok terén végzett alap- és alkalmazott kutatás;

               Az atomtechnológia energiatermelésen kívüli – például a mezőgazdaság, az egészségügy és az ipari izotópok területén történő – alkalmazása;

               Szabályozott termonukleáris fúzió;

               Oktatás és szakképzés;

               A polgári nukleáris kutatás-fejlesztéshez kapcsolódó egyéb területeken végzett együttműködés, amelyről a Felek kölcsönösen megállapodhatnak, amennyiben ezek a megfelelő programok hatálya alá esnek.

               Az e cikkben említett, Felek közötti együttműködés a Felek területén letelepedett, arra jogosult személyek és vállalkozások között is megvalósulhat.

               5. cikk
                  Az együttműködési tevékenységek formái

               1.Az alkalmazandó törvényeikkel, rendeleteikkel és szakpolitikáikkal összhangban a Felek e megállapodás alapján a lehető legnagyobb mértékben előmozdítják a résztvevők bevonását annak érdekében, hogy összehasonlítható lehetőségeket biztosítsanak számukra a tudományos és technológiai kutatási és fejlesztési tevékenységükben való részvételhez.

               2.Az együttműködési tevékenységek az alábbi formákban valósulhatnak meg:

               (a)indiai kutatóintézetek részvétele a Közösség nukleáris kutatási és képzési tevékenységekre vonatkozó Euratom-keretprogramjainak hatálya alá tartozó K&F projektekben, valamint a Közösségben letelepedett kutatóintézetek részvétele hasonló, indiai K&F programokban. Az ilyen részvételre az egyes Feleknek a kutatási és fejlesztési programokra alkalmazandó szabályai és eljárásai irányadóak;

               (b)közös kutatási és fejlesztési projektek: a közös K&F programokat akkor kell végrehajtani, ha a résztvevők technológiakezelési tervet dolgoznak ki az A. mellékletben foglaltaknak megfelelően.

               (c)diákok, tudósok és műszaki szakértők látogatásai és csereprogramjai;

               (d)tudományos szemináriumok, konferenciák, szimpóziumok, kutatási műhelyek és rövid idejű képzések közös szervezése, valamint szakértők részvétele ezekben;

               (e)minták, anyagok, műszerek és készülékek kísérleti célokból történő cseréje, megosztása és átadása;

               (f)az e megállapodás keretében jelentőséggel bíró együttműködésre vonatkozó gyakorlatokat, törvényeket, egyéb rendeleteket és programokat érintő információk cseréje;

               (g)bármilyen egyéb olyan együttműködési forma, amelyeket az e megállapodás 10. cikkével létrehozott Irányítóbizottság ajánl, és amely mindkét Fél szakpolitikáival és eljárásaival összeegyeztethető.

               6. cikk
                  Békés célú felhasználás

               1.
                     Az e megállapodás szerinti együttműködés csak békés és nem robbantási céllal történhet.

               2.
                     A Felek biztosítják, hogy az e megállapodás keretein belül átadott anyagok, nukleáris anyagok, berendezések és technológiák, valamint melléktermékként visszanyert vagy kapott nukleáris anyagok kizárólag békés és nem robbantási célokra kerüljenek felhasználásra.

               7. cikk
                  Nukleáris biztonság

               A nukleáris biztonságról szóló egyezmény (CNS – INFCIRC/449 sz. NAÜ-dokumentum) rendelkezéseit kell alkalmazni, amely egyezménynek India, a Közösség és tagállamai részes felei. A megállapodás részes feleire és a Közösség tagállamaira a nukleáris biztonságról szóló egyezményben vállalt kötelezettségeken kívül további kötelezettségek nem vonatkoznak.

               8. cikk
                  Nukleáris biztosítéki intézkedések

               1.
                     Az e megállapodás keretében az Indiai Köztársaságnak átadott nukleáris anyagok és berendezések, valamint a melléktermékként visszanyert vagy kapott nukleáris anyagok következő generációi az India kormánya és a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség közötti, a biztosítéki intézkedések polgári nukleáris létesítményekre történő alkalmazásáról szóló, 2009. május 11-én hatályba lépett megállapodás (INFCIRC/754), és annak kiegészítései szerinti NAÜ biztosítéki intézkedéseinek hatálya alá kerülnek és azok hatálya alatt maradnak.

               2.
                     Az e megállapodás keretében a Közösség tagállamainak átadott nukleáris anyag és berendezések, valamint a melléktermékként visszanyert vagy kapott nukleáris anyagok következő generációi az Euratom-Szerződés szerinti Euratom biztosítéki intézkedések és a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség biztosítéki intézkedéseinek hatálya alá kerülnek és azok hatálya alatt maradnak, a következő megállapodások alapján:

               i)
                     Az Osztrák Köztársaság, a Belga Királyság, a Dán Királyság, a Finn Köztársaság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Görög Köztársaság, Írország, az Olasz Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság, a Portugál Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Svéd Királyság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság, a Bolgár Köztársaság, a Román Köztársaság, a Közösség és az Ügynökség közötti, a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés III. cikkének (1) és (4) bekezdése végrehajtásáról szóló, és az 1998. szeptember 22-i kiegészítő jegyzőkönyvvel kiegészített, 1973. április 5-i megállapodás (a továbbiakban: „a Közösség nukleáris fegyverrel nem rendelkező tagállamainak biztosítéki megállapodása”) (INFCIRC/193);

               ii)
                     A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyság, a Közösség és az Ügynökség közötti, az atomsorompó-szerződéssel kapcsolatos biztosítéki intézkedések Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságban való alkalmazásáról szóló, és az 1998. szeptember 22-i kiegészítő jegyzőkönyvvel kiegészített, 1976. szeptember 6-i megállapodás (a továbbiakban „az Egyesült Királyságra vonatkozó biztosítéki megállapodás”) (INFCIRC/263); valamint

               iii)
                     A Franciaország, a Közösség és az Ügynökség közötti, a biztosítéki intézkedések Franciaországban való alkalmazásáról szóló, és az 1998. szeptember 22-i kiegészítő jegyzőkönyvvel kiegészített, 1978. július 27-i megállapodás (a továbbiakban „a Franciaországra vonatkozó biztosítéki megállapodás”) (INFCIRC/290).

               9. cikk

               Továbbadás

               1.
                     A fogadó Félnek a küldő Fél írásos beleegyezése szükséges ahhoz, hogy az e megállapodás keretében neki átadott anyagokat, nukleáris anyagokat, berendezéseket és kapcsolódó technológiákat a Felek joghatóságán kívülre továbbadja.

               2.
                     A fogadó Félnek ahhoz is a küldő Fél írásos beleegyezése szükséges, hogy a neki eredetileg a küldő Fél által átadott anyagok, nukleáris anyagok, berendezések és kapcsolódó technológiák által visszanyert, termelt vagy származtatott anyagokat, nukleáris anyagokat, berendezéseket és kapcsolódó technológiákat bármilyen módon átadja.

               3.
                     A fogadó Félnek emellett kormányközi biztosítékokat kell kapnia attól a harmadik féltől, amelynek az (1) bekezdésben leírt továbbadást vagy a (2) bekezdésben leírt átadást végre szándékozik hajtani, arra vonatkozóan, hogy a továbbadott vagy átadott tételeket:

               a) csak békés és nem robbantási célokra használják, valamint

               b) azok a NAÜ biztosítéki intézkedéseinek hatálya alatt maradnak.

               10. cikk
                  Az együttműködési tevékenység összehangolása és megkönnyítése

               1.Az e megállapodás szerinti együttműködési tevékenység összehangolása és elősegítése India részéről az Atomenergiaügyi Hivatal (Department of Atomic Energy) által történik, a Közösség részéről pedig az Európai Bizottságnak az Euratom-keretprogramok keretében megvalósuló kutatási feladatokért felelős szolgálata által, melyek végrehajtó szervként járnak el.

               2.E megállapodás irányítására a végrehajtó képviseletek létrehoznak egy K&F együttműködési irányítóbizottságot (a továbbiakban: Irányítóbizottság); ezt a bizottságot mindkét Fél egyenlő számú hivatalos képviselői alkotják; a bizottság létrehozza saját eljárási szabályzatát.

               3.Az Irányítóbizottság feladata többek között:

               (a)az 5. cikkben említett, különböző K&F együttműködési tevékenységek előmozdítása és felügyelete;

               (b)a végrehajtó szervek által egyidejűleg kiadott közös ajánlattételi felhívásra benyújtandó és a felek által költségmegosztásos alapon támogatandó, közös K&F-projektek ajánlása;

               A közös projektek közül, amelyeket az egyik Fél tudósai nyújtottak be a másik Fél programjaiban való részvételre, minden Fél a megfelelő kiválasztási eljárása útján választ, lehetőleg mindkét Fél szakértőinek részvételével;

               (c)az 5. cikk (2) bekezdésének a) pontja értelmében a K&F együttműködés potenciális szektorai közül azon, prioritást élvező és kölcsönös érdeklődésre számot tartó szektoroknak vagy alszektoroknak a következő évre történő kijelölése, amelyekben az együttműködés kívánatos;

               (d)az 5. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerint javaslat tétele mindkét Fél kutatóinak arra nézve, hogy vonják össze azon projektjeiket, amelyek kölcsönös előnyökkel járhatnak és kiegészíthetik egymást;

               (e)annak ellenőrzése, hogy az 5. cikk (2) bekezdésének e), f) és g) pontjait e megállapodás rendelkezéseivel teljes összhangban valósították-e meg;

               (f)az 5. cikk (2) bekezdése szerinti ajánlások készítése;

               (g)tanácsadás a Felek számára az együttműködés — a megállapodás elveinek megfelelő — erősítésének és javításának módjairól;

               (h)a megállapodás hatékony működésének és végrehajtásának felülvizsgálata;

               (i)éves jelentések benyújtása a Felek számára, az e megállapodásban vállalt együttműködés helyzetéről, elért szintjéről és hatékonyságáról.

               4.Az Irányítóbizottság – általános szabályként – évente ülésezik, közösen megállapított ütemterv szerint; az üléseket felváltva Indiában és a Közösségben kell tartani. Bármely Fél kérésére rendkívüli ülések tarthatók.

               5.Az Irányítóbizottság döntéseit konszenzussal hozza. A határozatokról és a megtárgyalt legfontosabb kérdésekről minden ülésen jegyzőkönyv készül. Ezt a jegyzőkönyvet az Irányítóbizottság kijelölt társelnökei hagyják jóvá.

               6.Az Irányítóbizottság üléseivel közvetlen kapcsolatban álló költségek, kivéve az utazási- és szállásköltségeket, a fogadó Felet terhelik. Az Irányítóbizottságban vagy annak nevében felmerülő egyéb költségeket az a Fél viseli, amelyhez a tagok tartoznak.

               11. cikk
                  Finanszírozás

               1.Az együttműködési tevékenységek a megfelelő források rendelkezésre állásától és a Felek alkalmazandó törvényeitől és rendeleteitől, szakpolitikáitól és programjaitól függnek. Az együttműködési tevékenységekben résztvevők felmerülő költségei nem vezetnek a források egyik Féltől a másikhoz való átutalásához.

               2.Amikor az egyik Fél specifikus együttműködési tervezetei a másik Fél résztvevői számára nyújtanak anyagi támogatást, akkor bármely ilyen adományt vagy pénzügyi hozzájárulást vám- és adómentesség illeti meg az egyes Felek területén alkalmazandó törvényekkel és rendeletekkel összhangban. Ilyen esetben az alkalmazandó feltételeket egy külön megállapodásban kell szabályozni, amely nem mondhat ellent ezen megállapodás rendelkezéseinek.

               12. cikk

               A személyzet beutazása és kísérleti felszerelés bevitele

               A Felek a területükön alkalmazandó törvények és rendeletek keretein belül megtesznek minden ésszerű lépést és minden tőlük telhetőt, hogy e megállapodás rendelkezései szerint elősegítsék a Felek által meghatározott együttműködési tevékenységekben részt vevő személyek, illetve felhasznált anyagok, adatok, minták, műszerek és kísérleti célokra szolgáló eszközök országuk területére történő belépését, átmeneti ott-tartózkodását és kilépését.

               13. cikk
                  Az információ terjesztése és felhasználása

               1.
                     Tekintettel az információ tulajdonjogára, terjesztésére, felhasználására és a részvételből származó szellemi tulajdonra, a közösségi K&F projektekben részt vevő, Indiában letelepedett kutatóintézetek a közösségi K&F-specifikus programokból származó kutatási eredmények terjesztési szabályait és az e megállapodás elválaszthatatlan részét képező A. melléklet rendelkezéseit követik. A melléklet azonban e megállapodás rendelkezéseinek sérelme nélkül módosítható.

               2.
                     Tekintettel az információ tulajdonjogára, terjesztésére, felhasználására és a részvételből származó szellemi tulajdonra, az indiai K&F projektekben részt vevő, a Közösségben letelepedett kutatóintézetek az indiai kutatókra érvényes szabályokat és eljárásokat, valamint az e megállapodás A. mellékletében szereplő rendelkezéseket követik.

               3.
                     E megállapodás rendelkezései nem használhatók fel kereskedelmi vagy ipari előnyök megszerzésére, bármelyik Fél vagy felhatalmazott személy akár belföldi, akár nemzetközi kereskedelmi vagy ipari érdekeinek befolyásolására, sem pedig a Felek vagy a Közösség tagállamai kormányai által követett nukleáris politika befolyásolására.

               14. cikk
                  Titoktartás

               A 12. cikk alkalmazásának sérelme nélkül mindegyik Fél vállalja a megállapodás felbontását vagy lejártát követő legfeljebb 10 évben is a másik felet érintő és a megállapodás tárgyához nem közvetlenül kapcsolódó bármely olyan információ, tény vagy esemény titokban tartását, amelyről a megállapodás végrehajtása során tudomást szerezhetett, ameddig ez az információ (valamelyik Fél által e megállapodást vagy bármilyen más kötelezettséget megszegve történő nyilvánosságra hozatalától eltérő módon) nem kerül nyilvánosságra.

               15. cikk
                  Kétoldalú nukleáris együttműködési megállapodások

               1.
                     E megállapodás rendelkezései nem érintik a meglévő kétoldalú megállapodásokat, különösen a 2010. május 17-én az Európai Atomenergia-közösség és az Indiai Köztársaság kormánya között létrejött, a fúziósenergia-kutatás terén folytatandó együttműködésről szóló megállapodást, sem az India és a Közösség egyes tagállamai között kötött megállapodásokat.

               2.
                     A Közösség azon tagállamai, amelyek kétoldalú együttműködést szeretnének kiépíteni Indiával, azt e megállapodás keretében megtehetik.

               16. cikk
                  Alkalmazandó jog

               E megállapodást a Közösségben és Indiában hatályos törvényekkel és rendeletekkel, valamint a Felek nemzetközi kötelezettségeivel összhangban kell értelmezni. A Közösség esetében az alkalmazandó jog körébe beleértendő az Euratom-Szerződés és az abból eredő jogszabályok.

               17. cikk
                  Hatálybalépés, megszüntetés és a viták rendezése

               1.
                     Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor a Felek írásban értesítették egymást az e megállapodás hatálybalépéséhez szükséges jogi követelmények teljesüléséről.

               2.
                     Ez a megállapodás tíz évig marad hatályban. Ezt követően a megállapodás további öt-öt éves időtartamra automatikusan meghosszabbodik, kivéve, ha bármelyik Fél az e cikk (5) és (6) bekezdésében foglalt eljárás szerint arról értesíti a másik Felet, hogy e megállapodást fel kívánja mondani.

               3.
                     E megállapodás melléklete a megállapodás elválaszthatatlan részét képezi és e cikk (2) bekezdésével összhangban módosítható.

               4.
                     E megállapodás a Felek egyetértésével módosítható. A módosítások azon a napon lépnek hatályba, amelyen a Felek egymást írásban értesítették, hogy az e megállapodás módosításához szükséges saját belső eljárásaik befejeződtek.

               5.
                     A megállapodást a másik Félhez intézett írásos bejelentéssel hat hónapos felmondási idő mellett bármely Fél felmondhatja. E megállapodás lejárta vagy megszűnése nem érinti az annak alapján kötött más megegyezések érvényességét vagy időtartamát, vagy az A. melléklettel összhangban keletkezett jogokat és kötelezettségeket.

               6.
                     Amennyiben bármelyik Fél vagy a Közösség egy tagállama e megállapodás hatálybalépését követően bármikor az e megállapodás szerinti kötelezettségek lényeges megsértését előidéző intézkedést tesz, a másik Félnek – az erről szóló írásbeli értesítés útján – jogában áll az e megállapodás szerinti további együttműködést megszűntetni, vagy a megállapodást teljesen vagy részlegesen felfüggeszteni vagy felbontani.

               7.
                     Az e megállapodás értelmezésével vagy végrehajtásával kapcsolatos minden kérdést vagy vitát a Felek a 10. cikkel létrehozott Irányítóbizottság keretében közös megegyezéssel rendeznek.

               8.
                     Az e megállapodás keretében történő együttműködés teljes vagy részbeni megszűntetésétől vagy a megállapodás bármilyen okból történő felbontása ellenére a megállapodás 13. és 14. cikke továbbra is érvényben marad.

               18. cikk

               Hiteles nyelvek

               A megállapodás szövegét a Felek angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és hindi nyelven rögzítik, két-két eredeti példányban, és az mindezen nyelveken egyformán hiteles.

               Fentiek hiteléül az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

                        az Európai Atomenergia-közösség részéről

                        Az Indiai Köztársaság kormánya részéről

                        Department of Atomic Energy (Atomenergiaügyi Hivatal)

               A. MELLÉKLET

               SZELLEMI TULAJDONJOGOK

               Az e megállapodás keretében keletkezett vagy rendelkezésre bocsátott szellemi tulajdonjogokat e melléklet rendelkezéseinek megfelelően kell elosztani.

               ALKALMAZÁS

               Ezt a mellékletet kell alkalmazni az e megállapodás alapján folytatott közös kutatásra, kivéve, ha a Felek ettől eltérően állapodnak meg.

               I.
                     Tulajdonjog, a jogok elosztása és gyakorlása

               1.
                     A melléklet alkalmazásában a „szellemi tulajdon” a megállapodás 1. cikkében meghatározott jelentéssel rendelkezik.

               2.
                     E melléklet a Felek és résztvevőik jogainak és érdekeinek megosztását célozza. A Felek és résztvevőik biztosítják, hogy a másik Fél és annak résztvevői megkapják az e melléklet értelmében számukra kiosztott szellemi tulajdonjogokat. Ez a melléklet egyéb módon nem érinti vagy befolyásolja valamelyik Fél és állampolgárai vagy résztvevői között a jogok, érdekek vagy jogdíjak megosztását, amelyet az egyes Felekre alkalmazandó jogszabályok és gyakorlatok határoznak meg, és összhangban vannak a szellemi tulajdon terén alkalmazandó nemzetközi (a Szellemi Tulajdon Világszervezetének (WIPO) egyezményei) illetve megfelelő nemzeti szabályokkal.

               3.
                     A Felek az alábbi elveket alkalmazzák, és azokról külön szerződéses megállapodásokban rendelkeznek:

               (a)
                     a szellemi tulajdon (beleértve a szoftverek szerzői jogát is) hatékony védelme. A Felek biztosítják, hogy a Felek és/vagy résztvevőik ésszerű időn belül értesítsék egymást az e megállapodás vagy a végrehajtási intézkedések alapján keletkező szellemi tulajdonjogokról, és hogy adott esetben e szellemi tulajdonjogoknak időben védelmet biztosítsanak;

               (b)
                     az eredmények hatékony hasznosítása;

               (c)
                     a Felek vagy résztvevőik hozzájárulásainak figyelembevétele a Felek és résztvevők jogainak és érdekeinek megállapítása során;

               (d)
                     a másik Fél résztvevőinek megkülönböztetéstől mentes bánásmód biztosítása a saját résztvevőknek biztosított bánásmódhoz képest az információk tulajdona, hasznosítása és terjesztése, valamint a szellemi tulajdonjogok tulajdona, megosztása és gyakorlása tekintetében;

               (e)
                     az üzleti titkok védelme.

               4.
                     A résztvevők közösen kidolgoznak egy technológiakezelési tervet (TKT). A TKT egy különleges megállapodás, amelyet a közös kutatásban részt vevő Feleknek kell megkötniük, és amelyben meghatározzák a jogaikat és kötelezettségeiket, beleértve a közös kutatás során keletkező információkra és szellemi tulajdonra vonatkozó tulajdonosi jogokat és használatot, beleértve a közzétételt. A szellemi tulajdon (IP) tekintetében a TKT általában egyebek között a tulajdonosi jogokat, a védelmet, a kutatási és fejlesztési célokból a felhasználói jogokat, a kiaknázást és a terjesztést, beleértve a közös közzétételre vonatkozó megállapodásokat, a vendégkutatók jogait és kötelezettségeit, valamint a vitarendezési eljárásokat szabályozza. A TKT kiterjed az elsődleges és másodlagos információkra, az engedélyezésre és a leszállítandó anyagokra is. A TKT-t a Felek hatályos törvényei és rendelkezései szerint kell kidolgozni, a szellemi tulajdon terén alkalmazandó nemzetközi (a Szellemi Tulajdon Világszervezetének (WIPO) egyezményei) illetve nemzeti szabályok sérelme nélkül, figyelembe véve a közös kutatás céljait, a Felek és a résztvevők relatív anyagi és egyéb hozzájárulásait, az engedélyezés előnyeit és hátrányait területenként és a használat területeire vonatkozóan, az alkalmazandó nemzeti jog által előírt követelményeket, a vitarendezési eljárások szükségességét és a résztvevők által szükségesnek tartott egyéb tényezőket. A közös technológiakezelési tervekben ki kell térni a vendégkutatók által végzett kutatásokra vonatkozó, szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogokra és kötelezettségekre is. A TKT-t a Felek felelős finanszírozó szervei vagy a kutatás finanszírozásában részt vevő részlegei hagyják jóvá azoknak az egyes kutatási és fejlesztési együttműködésre vonatkozó szerződéseknek a megkötése előtt, amelyekhez a tervek kapcsolódnak.

               5.
                     A közös kutatás során keletkezett azon információ vagy szellemi tulajdon, amelyet a TKT nem szabályoz, a lehető leghamarabb elfogadandó TKT-ben szereplő elvek szerint kerül megosztásra. TKT hiányában és olyan vita esetében, amelyet nem lehet a vitarendezési eljárás szerint rendezni, ezen információ vagy szellemi tulajdon a közös tulajdonát képezi valamennyi résztvevőnek, akik abban a közös kutatásban részt vesznek, amelynek eredményeképpen az információ vagy szellemi tulajdon létrejött. Minden résztvevő, akire e rendelkezés vonatkozik, jogosult földrajzi területi korlátozás nélkül az ilyen információk vagy szellemi tulajdon saját célú kereskedelmi hasznosításra.

               6.
                     Minden Fél biztosítja a másik Félnek vagy annak résztvevőinek a számukra kiosztott szellemi tulajdonhoz fűződő jogokat az alkalmazandó nemzeti jog szerint és a fenti elvek figyelembevétele mellett.

               7.
                     Miközben a megállapodás által érintett területeken fenntartják a versenyfeltételeket, mindegyik Fél igyekszik gondoskodni arról, hogy a megállapodás értelmében szerzett jogokat és kötött megegyezéseket oly módon gyakorolják, hogy az ösztönözze, különösképpen a megállapodás által létrehozott, nyilvánosságra hozott vagy más módon hozzáférhetővé tett információ terjesztését és használatát.

               8.
                     E megállapodás megszűnése vagy lejárta nem érinti a résztvevők azon jogait és kötelezettségeit, amelyek az e melléklet szerint folyamatban lévő, jóváhagyott projektek alapján fennálló szellemi tulajdonhoz fűződnek.

               II.
                     Szerzői jogi és tudományos irodalmi munkák

               A Feleket és azok résztvevőit megillető szerzői jogokat a Berni Egyezménnyel (1971. évi párizsi okmány) és a TRIPS-egyezményekkel összhangban kell kezelni. Az I. szakasz, a szellemi tulajdonjogok megszerzésének lehetősége, valamint a III. szakasz sérelme nélkül, és amennyiben a TKT más rendelkezést nem tartalmaz, a kutatás eredményeit a Felek vagy a résztvevők közösen teszik közzé. Ezen általános szabályra figyelemmel a következő eljárásokat kell alkalmazni:

               1.
                     Amennyiben az egyik Fél vagy annak résztvevői tudományos vagy technikai folyóiratot, cikkeket, jelentéseket, könyveket – beleértve az e megállapodás szerinti közös kutatásból származó videót – tesznek közzé, a másik Fél vagy annak résztvevői jogosultak minden országra kiterjedő nem kizárólagos, visszavonhatatlan, jogdíj nélküli fordítási, sokszorosítási, adaptálási és nyilvános terjesztési engedélyre.

               2.
                     A Felek törekednek a megállapodás szerinti közös kutatásból származó és független kiadók által kiadott tudományos jellegű szakirodalmi művek lehető legszélesebb körű terjesztésére.

               3.
                     Az e rendelkezés alapján nyilvánosan terjesztett és készített, szerzői joggal védett mű minden példányán meg kell jelölni a szerzők nevét, kivéve, ha valamely szerző kifejezetten lemond neve feltüntetéséről. Ezeken a példányokon jól láthatóan utalni kell a Felek által közösen nyújtott támogatásra.

               III.
                     Nem nyilvános információk

               A.
                     Írásos jellegű, nem nyilvános információk

               1.
                     Mindegyik Fél és azok hivatalai vagy résztvevői a körülményektől függően a lehető leghamarabb és lehetőleg a technológiakezelési tervben megfelelő írásos formában meghatározzák azon információkat, amelyeket nem kívánnak nyilvánosságra hozni, figyelembe véve többek között az alábbi kritériumokat:

               (a)
                     az információ titkossága abban az értelemben, hogy az egészében véve, konfigurációjában vagy egyes elemeinek összességeként általában nem ismert, illetve törvényes eszközökkel könnyen nem hozzáférhető az adott területek szakértői számára;

               (b)
                     bizalmasságánál fogva az információ tényleges vagy potenciális kereskedelmi értéke;

               (c)
                     az információnak korábban biztosított védelem abban az értelemben, hogy az adott körülmények között az információ felett jogszerűen rendelkező személy indokolt intézkedéseket tett az információ titkosságának megőrzésére. A Felek és résztvevőik egyes esetekben megállapodhatnak, hogy ellenkező kikötés hiányában az e megállapodás alapján folytatott közös kutatás során létrehozott, kicserélt vagy szolgáltatott információ egy része vagy egésze ne legyen nyilvános.

               2.
                     Mindegyik Fél biztosítja, hogy ő maga és résztvevői világosan azonosítják a nyilvánosságra nem hozható információkat, például megfelelő jelölés vagy korlátozó felirat alkalmazásával, vagy egy megfelelő titoktartási megállapodással. Ez vonatkozik az adott információ egészének vagy egy részének bármilyen másolására is, amelyeknek ugyanazokat a jelöléseket vagy feliratokat kell viselniük. E megállapodás értelmében a nem nyilvános információt átvevő Fél vagy résztvevő tiszteletben tartja annak kiemelt jellegét. E korlátozások automatikusan megszűnnek, amennyiben ezen információt a jogosultja nyilvánosságra hozza.

               3.
                     Az e megállapodás szerint közölt nem nyilvános információt az információ birtokába jutó Fél csak a hozzá tartozó vagy alkalmazásában álló személyeknek, vagy a hozzá tartozó egyéb érintett részlegeknek, illetve szervnek továbbíthat, aki/amely a folyamatban levő közös kutatás különleges céljaira meghatalmazással rendelkezik, feltéve, hogy az így terjesztett bármely fel nem fedett információ írásos bizalmassági megállapodás tárgyát képezi és egyértelműen felismerhető e jellege a fenti 2. pont szerint.

               4.
                     Az e megállapodásnak megfelelően nem nyilvános információt szolgáltató Fél előzetes írásbeli hozzájárulása alapján a fogadó Fél a nem nyilvános információt a 3. pontban engedélyezettnél szélesebb körben is terjesztheti. A Felek együttműködnek az ilyen szélesebb körű terjesztéssel kapcsolatos előzetes írásbeli hozzájárulás kérelmezésére és megszerzésére vonatkozó eljárások kidolgozásában; a hozzájárulást mindkét Fél a saját szakpolitikái, rendeletei és törvényei által megengedett mértékben adja meg.

               B. Nem dokumentum jellegű, nem nyilvános információ

               1. Azokban az esetekben, amikor az átadó Fél nyilvánosságra nem hozott információt közöl szóban, különösen szemináriumok, megbeszélések, létesítmények vagy laboratóriumok látogatása során, az 1–4. pont rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók, feltéve, hogy az ilyen nyilvánosságra nem hozott, illetve más bizalmas vagy bennfentes információ átadója és átvevője a szóbeli közlést megelőzően közösen elkészítenek egy nyilatkozatot, amely meghatározza, hogy e szóbeli közlések mire terjedhetnek ki és mit tartalmazhatnak.

               2. Ellenőrzés

               Minden Fél törekszik annak biztosítására, hogy az e megállapodás alapján a birtokába jutó fel nem fedett információt e megállapodás szerint ellenőrizzék. Ha valamelyik Félnek tudomására jut, hogy nem lesz képes, vagy valószínűleg képtelenné válik e szakasz terjesztési korlátozásainak betartására, erről azonnal értesíti a másik felet. A Felek ezután konzultálnak a megfelelő teendők meghatározásáról.

               __________________


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0078

Javaslat a Tanács határozata a glifozát-ammónium gyomirtó szerrel szembeni tűrőképességre géntechnológiával módosított olajrepce (Brassica napus L., Ms8, Rf3 és Ms8xRf3 vonal) termékeknek a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban történő forgalomba hozataláról  /* COM/2006/0078 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 11.7.2006COM(2006) 78 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa glifozát-ammónium gyomirtó szerrel szembeni tűrőképességre géntechnológiával módosított olajrepce (Brassica napus L., Ms8, Rf3 és Ms8xRf3 vonal) termékeknek a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban történő forgalomba hozataláról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1. A 2001/18/EK irányelv 13. cikkével összhangban a belga hatóságokhoz bejelentés érkezett (hivatkozás: C/BE/96/01) a glifozát-ammónium gyomirtó szerrel szembeni tűrőképességre géntechnológiával módosított olajrepce termékek ( Brassica napus L., Ms8, Rf3 és Ms8xRf3 vonal) forgalomba hozatalára vonatkozóan.2. A bejelentés a géntechnológiával módosított olajrepce termékek ( Brassica napus L., Ms8, Rf3 és Ms8xRf3 vonal) termesztésére és behozatalára terjed ki, a termékek ugyanazon felhasználásaira, mint bármely más olajrepce esetében, beleértve a takarmányként vagy takarmányban történő felhasználást, de a Közösségen belül, élelmiszerként vagy élelmiszerben történő felhasználás kivételével.3. Az irányelv 14. cikkével összhangban az illetékes belga hatóság továbbította a Bizottsághoz a bejelentésről készített értékelő jelentését, amely megállapítja, hogy a géntechnológiával módosított olajrepce termékek ( Brassica napus L., Ms8, Rf3 és Ms8xRf3 vonal) forgalomba hozhatóak behozatal, feldolgozás és a bármely más olajrepcére is vonatkozó felhasználás céljából, a kérelmezett termesztési céllal azonban nem.4. A Bizottság továbbította az értékelő jelentést az összes többi tagállamnak, amelyek közül egyesek kifogást emeltek a termékek forgalomba hozatalával szemben és azt továbbra is fenntartják a termékek allergén hatása, toxicitása, monitoring terve, a pollen-szétszóródás, a véletlenszerű kiszóródás és a termékek azonosítása terén; ennélfogva a 2001/18/EK irányelv 18. cikkével összhangban a Bizottságnak az irányelv 30. cikke (2) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően döntést kell hoznia, amelyre az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel annak 8. cikke rendelkezéseire.5. Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban a végrehajtandó intézkedések tervezete, véleménynyilvánítás céljából benyújtották a 2001/18/EK irányelv 30. cikke értelmében felállított bizottsághoz.6. A bizottság nem adott ki véleményt, ami szükségessé teszi, hogy a Bizottság – az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban – haladéktalanul egy javaslatot nyújtson be a Tanácshoz a végrehajtandó intézkedésekre vonatkozóan és tájékoztassa az Európai Parlamentet (2005. december 6-án tájékoztatva). Az Európai Parlament indokoltnak ítélheti, hogy az említett határozat 8. cikkével összhangban állásfoglalást tegyen.7. Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdése előírja, hogy a Tanács, adott esetben tekintettel bármely ilyen álláspontra, a javaslattal kapcsolatban minősített többséggel járhat el a 2001/18/EK irányelv 30. cikke (2) bekezdésének megfelelően megállapított három hónapos időtartamon belül. Ha e három hónapos időtartamon belül a Tanács minősített többséggel jelezte, hogy ellenzi a javaslatot, a Bizottságnak újra meg kell azt vizsgálnia; ha azonban az említett időtartam leteltével a Tanács nem fogadta el a javasolt végrehajtási jogi aktust és nem is tett ellenvetést, akkor a javasolt végrehajtási jogi aktust a Bizottságnak kell elfogadnia.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa glifozát-ammónium gyomirtó szerrel szembeni tűrőképességre géntechnológiával módosított olajrepce ( Brassica napus L., Ms8, Rf3 és Ms8xRf3 vonal) termékeknek a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban történő forgalomba hozataláról(Csak a holland és francia nyelvű szöveg hiteles)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésére,tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre[1] és különösen annak 18. cikke (1) bekezdésének első albekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) A 2001/18/EK irányelv szerint a géntechnológiával módosított szervezetet tartalmazó vagy abból álló, vagy géntechnológiával módosított szervezetek kombinációját tartalmazó vagy abból álló termék forgalomba hozatalához írásbeli jóváhagyás szükséges, amelyet az érintett illetékes hatóság állít ki az irányelvben megállapított eljárással összhangban.(2) A Bayer BioScience N.V. géntechnológiával módosított olajrepce termékek ( Brassica napus L., Ms8, Rf3 és Ms8xRf3 vonal) forgalomba hozatalára vonatkozóan bejelentést nyújtott be Belgium illetékes hatóságához.(3) A bejelentés a géntechnológiával módosított olajrepce termékek ( Brassica napus L., Ms8, Rf3 és Ms8xRf3 vonal) termesztésére és behozatalára terjed ki, a termékek ugyanazon felhasználásaira, mint bármely más olajrepce esetében, beleértve a takarmányként vagy takarmányban történő felhasználást, de a Közösségen belül, élelmiszerként vagy élelmiszerben történő felhasználás kivételével.(4) A 2001/18/EK irányelv 14. cikkében előírt eljárással összhangban Belgium illetékes hatósága készített egy értékelő jelentést, amelyet a Bizottságnak és a többi tagállam illetékes hatóságainak nyújtottak be; az értékelő jelentés megállapítja, hogy a géntechnológiával módosított olajrepce termékek ( Brassica napus L., Ms8, Rf3 és Ms8xRf3 vonal) forgalomba hozható behozatal, feldolgozás és a bármely más olajrepcére is vonatkozó felhasználás céljából, a kérelmezett termesztési céllal azonban nem.(5) Egyes tagállamok illetékes hatóságai kifogást emeltek a termékek forgalomba hozatala ellen.(6) Tekintetbe véve Belgium és egyes tagállamok illetékes hatóságai által a géntechnológiával módosított olajrepce termékek ( Brassica napus L., Ms8, Rf3 és Ms8xRf3 vonal) termesztésével szemben tett ellenvetéseket, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság véleménye a behozatalra és a feldolgozásra szorítkozik, beleértve a takarmányban történő felhasználást.(7) Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság által 2005 szeptemberében elfogadott vélemény megállapította, hogy a géntechnológiával módosított olajrepce termékek ( Brassica napus L., Ms8, Rf3 és Ms8xRf3 vonal) emberre és állatra, valamint a tervezett felhasználások összefüggésében a környezetre is ugyanolyan biztonságos, mint a hagyományos olajrepce. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság ugyancsak megállapította, hogy a bejelentésben benyújtott monitoring terv elfogadható a tervezett felhasználások tekintetében.(8) Az egyes kifogásoknak a 2001/18/EK irányelv fényében történő vizsgálata, a bejelentésben foglalt információk vizsgálata és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság véleményének vizsgálata nem tár fel olyan okot, amely arra engedne következtetni, hogy a géntechnológiával módosított olajrepce termékek ( Brassica napus L., Ms8, Rf3 és Ms8xRf3 vonal) forgalomba hozatala kedvezőtlen hatással lesz az emberi- vagy az állati egészségre, vagy a környezetre.(9) Az a) Ms8 olajrepce-vonalból és az összes hagyományos keresztezéséből, b) az Rf3 olajrepce-vonalból és az összes hagyományos keresztezéséből, valamint c) az Ms8xRf3 hibridkombinációból származó géntechnológiával módosított olajrepcéből készült feldolgozott olaj forgalomba került az új élelmiszerekről és új élelmiszer-összetevőkről szóló, 1997. január 27-i 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[2] 5. cikkével összhangban. Következésképpen a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[3] 8. cikkében előírt követelmények vonatkoznak rá és a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásában említett feltételekkel összhangban hozható forgalomba és használható fel.(10) A 2001/18/EK irányelv módosításáról és a géntechnológiával módosított szervezetek nyomon követhetőségéről és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomon követhetőségéről szóló, 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[4] és a géntechnológiával módosított szervezetek egyedi azonosítóinak kialakítására és hozzárendelésére szolgáló rendszer létrehozásáról szóló, 2004. január 14-i 65/2004/EK bizottsági rendelet[5] alkalmazásában a géntechnológiával módosított olajrepce termékekhez egyedi azonosítókat kell hozzárendelni.(11) A termékekben található géntechnológiával módosított szervezetek véletlen vagy technikailag elkerülhetetlen nyomai mentesülnek a 2001/18/EK irányelv és az 1829/2003/EK rendelet értelmében megállapított küszöbértékekkel összhangban álló címkézési és nyomon követhetőségi követelmények alól.(12) Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság véleménye fényében nem szükséges különös feltételeket megállapítani a termék kezelése és csomagolása, valamint konkrét ökoszisztémák, környezetek és földrajzi területek védelme tekintetében.(13) Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság véleményének fényében megfelelő irányítási rendszert kell alkalmazni a géntechnológiával módosított olajrepce termékek ( Brassica napus L., Ms8, Rf3 és Ms8xRf3 vonal) magvainak a termesztésbe való bekerülésének megakadályozása érdekében.(14) A termék forgalomba hozatalát megelőzően a forgalomba hozatal minden szintjén alkalmazhatónak kell lenniük a szükséges intézkedéseknek a címkézés és a nyomon követhetőség biztosítására, beleértve a jóváhagyott kimutatási módszerrel végzett hitelesítést.(15) A 2001/18/EK irányelv 30. cikkének értelmében létrehozott bizottság nem adott ki véleményt a bizottsági határozattervezetben megállapított intézkedésekről, a vele való konzultációt követően, 2005. december 5-én, az irányelv 30. cikkének (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikk JóváhagyásMás közösségi jogszabályok, és különösen a 258/97/EK és az 1829/2003/EK rendelet sérelme nélkül Belgium illetékes hatóságának írásbeli jóváhagyása szükséges az e határozattal összhangban a Bayer BioScience N.V. bejelentése alapján (Hivatkozás C/BE/96/01) a 2. cikkben meghatározott termék forgalomba hozatalához.A jóváhagyásnak a 2001/18/EK irányelv 19. cikkének (3) bekezdésével összhangban meg kell határoznia a jóváhagyás megadásának feltételeit a 3. és a 4. cikkben meghatározottak szerint.2. cikkTermékek1. A termékekként vagy termékekben forgalomba hozandó géntechnológiával módosított szervezetek, a továbbiakban: a termékek, azok az egyes nő- és hímivarú vonalakból származó Ms8, illetve Rf3 eseményeket tartalmazó olajrepce ( Brassica napus L.), valamint az említett nő- és hímivarú szülői vonal közötti hagyományos keresztezésekből (Ms8xRf3 hibrid) nyert magvak, amelyek a következő beépített DNS-t tartalmazzák:Nőivarú vonal (Ms8)1.  PTA29- barnáz -3’NOS:2.  A PTA29 tapetum sejtspecifikus serkentő Nicotiana tabacum -ból3.  A barnáz gén Bacillus amyloliquefaciens -ból a hímivarú sterilitás előidézéséhez4.  Az Agrobacterium tumefaciens nopalin szintáz génje 3’ nem kódoló szakaszának (3’NOS) része5.  PssuAra- bar -3’g7:6.  PssuAra serkentő Arabidopsis thaliana -ból7.  A Streptomyces hygroscopicus -ból izolált, a glifozát-ammónium gyomirtó szerrel szembeni tűrőképességért felelős bar gén8.  Az Agrobacterium tumefaciens TL-DNS-gén-7-jének le nem fordítódó 3’ szakaszaHímivarú vonal (Rf3):9.  PTA29- barsztár -3’NOS:10.  A PTA29 tapetum sejtspecifikus serkentő Nicotiana tabacum -ból11.  A barsztár gén Bacillus amyloliquefaciens -ből a szaporodóképesség visszaállításához12.  Az Agrobacterium tumefaciens nopalin szintáz génje 3’ nem kódoló szakaszának (3’NOS) része13.  PssuAra- bar -3’g7:14.  PssuAra serkentő Arabidopsis thaliana -ból15.  A Streptomyces hygroscopicus -ból izolált, a glifozát-ammónium gyomirtó szerrel szembeni tűrőképességért felelős bar gén16.  Az Agrobacterium tumefaciens TL-DNS-gén-7-jének le nem fordítódó 3’ szakasza2. A jóváhagyás kiterjed az olajrepce Ms8, Rf3 és Ms8xRf3 vonalának bármely más, hagyományosan szaporított olajrepcével való keresztezésével előállított szaporítóanyagából származó magvakra, termékként, vagy termékekben.3. cikkA forgalomba hozatal feltételeiA termékek felhasználása ugyanolyan céllal történhet, mint bármely más olajrepcéé – a termesztés, valamint az élelmiszerként vagy élelmiszerben történő felhasználás kivételével – valamint forgalomba a következő feltételekkel hozható:a) a jóváhagyás érvényességének időtartama a jóváhagyás kiállításának időpontjától számított 10 év;b) a termék egyedi azonosítója a következő lesz:ACS-BNØØ5-8 azon vonalak esetében, amelyek kizárólag az Ms8 eseményt tartalmazzák;ACS-BNØØ3-6 azon vonalak esetében, amelyek kizárólag az Rf3 eseményt tartalmazzák; ésACS-BNØØ5-8 x ACS-BNØØ3-6 azon vonalak esetében, amelyek az Ms8 és Rf3 eseményeket egyaránt tartalmazzák.c) a 2001/18/EK irányelv 25. cikkének sérelme nélkül, a jóváhagyás birtokosa – bármikor kapjon is arra felkérést – köteles a termékek vagy azok genetikai anyagai pozitív és negatív ellenőrző mintáit vagy a referenciaanyagokat az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátani;d) az 1829/2003/EK rendelet különleges címkézési előírásainak sérelme nélkül az „Ez a termék géntechnológiával módosított olajrepcét tartalmaz” vagy az „Ez a termék géntechnológiával módosított Ms8 olajrepcét tartalmaz” vagy „Ez a termék géntechnológiával módosított Rf3 olajrepcét tartalmaz” vagy „Ez a termék géntechnológiával módosított Ms8xRf3 olajrepcét tartalmaz” szavakat fel kell tüntetni a címkén vagy a termék kísérő dokumentumán, kivéve ahol egyéb közösségi jogszabály olyan küszöbértéket állapít meg, amely alatt az ilyen tájékoztatás nem szükséges; ése) ameddig a termék termesztési célból történő forgalomba hozatala nem engedélyezett, a „nem termesztési célra” feliratot fel kell tüntetni vagy egy címkén, vagy a terméket kísérő dokumentumban.4. cikkMonitoring1. A jóváhagyás érvényességi időtartama alatt a jóváhagyás birtokosa gondoskodik a bejelentésben foglalt, a termékek kezeléséből vagy felhasználásából eredően az emberi vagy állati egészségre, illetőleg a környezetre gyakorolt kedvezőtlen hatások felmérését szolgáló és egy általános felügyeleti tervet magában foglaló monitoring terv felállításáról és végrehajtásáról.2. A jóváhagyás birtokosa közvetlenül tájékoztatja a gazdasági szereplőket és a felhasználókat a termékek biztonsági és általános jellemzőiről, valamint az monitoringra vonatkozó feltételekről, beleértve a magvak véletlenszerű kiszóródása esetén alkalmazott megfelelő kezelési intézkedéseket is. Az e cikk végrehajtására vonatkozó technikai útmutatások a határozat mellékletében találhatók.3. A jóváhagyás birtokosa éves jelentéseket nyújt be a Bizottságnak és a tagállamok illetékes hatóságainak a monitoring tevékenységek eredményeiről.4. A 2001/18/EK irányelv 20. cikkének sérelme nélkül a bejelentésben szereplő ellenőrzési tervet – adott esetben, és tekintettel a Bizottság és azon tagállam illetékes hatóságának megállapodására, amely az eredeti értesítést kapta – a hozzájárulás birtokosának és/vagy azon tagállam illetékes hatóságának, amely az eredeti bejelentést kapta, a monitoring tevékenységek eredményeinek figyelembevételével felül kell vizsgálnia. A felülvizsgált monitoring tervre vonatkozó javaslatokat a tagállamok illetékes hatóságai számára kell benyújtani.5. A jóváhagyás birtokosának abban a helyzetben kell lennie, hogy bizonyítékot tudjon szolgáltatni a Bizottságnak és a tagállamok illetékes hatóságainak arról:a) hogy a bejelentésben foglalt monitoring tervben meghatározott, meglévő monitoring hálózatok összegyűjtik a termék ellenőrzéséhez szükséges információkat; ésb) hogy ezek a meglévő monitoring hálózatok megállapodtak abban, hogy elérhetővé teszik ezeket az információkat a jóváhagyás birtokosa számára a Bizottságnak és a tagállamok illetékes hatóságainak a (3) bekezdéssel összhangban benyújtandó monitoring jelentés beadási időpontja előtt.5. cikkAlkalmazhatóságEz a határozat attól a naptól alkalmazandó, amikor az olajrepce Ms8 és Rf3 eseménye, valamint az Ms8xRf3 hibridje kimutatására szolgáló módszereket a közösségi referencialaboratórium jóváhagyja, ahogy azt az 1829/2003/EK rendelet melléklete említi, és az 1829/2003/EK rendelet végrehajtásának részletes szabályairól szóló 641/2004/EK bizottsági rendelet[6] meghatározta.E határozat címzettje a Belga Királyság.Kelt Brüsszelben, […]-án/-éna Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETTechnikai iránymutatások a 4. cikk (2) bekezdésének alkalmazásához1. A jóváhagyás birtokosa tájékoztatja a Közösség azon gazdasági szereplőit, akik importált olajrepce magvak – esetlegesen Ms8, Rf3 és Ms8xRf3 olajrepcét tartalmazó – ömlesztett keverékének kezelésével, vagy feldolgozásával foglalkoznak, hogy:a) az Ms8, Rf3 és Ms8xRf3 olajrepce e határozat 3. cikkében megadott meghatározás szerinti importját és használatát jóváhagyták a Közösségben;b) b) a jóváhagyás feltétele, hogy a fent említett felhasználások céljából az Ms8, Rf3 és az Ms8xRf3 olajrepce forgalomba hozatalának esetleges nem várt káros hatásaira vonatkozóan általános felügyeleti terv készüljön.2. A jóváhagyás birtokosának gondoskodnia kell olyan országos szintű kapcsolattartó személyről, akinél a gazdasági szereplők bármilyen nem várt káros hatást bejelenthetnek.3. A jóváhagyás birtokosának tájékoztatnia kell a gazdasági szereplőket, hogy az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) értékelést készített a tervezett felhasználás vonatkozásában az Ms8, Rf3 és az Ms8xRf3 olajrepce véletlenszerű kiszóródásának lehetőségéről és annak következményeiről. A jóváhagyás birtokosának fenn kell tartania a rendszeres kapcsolatot a gazdasági szereplőkkel, hogy azok értesüljenek a jelenlegi gyakorlatban bekövetkező bármiféle olyan változásról, amelyek megváltoztathatják a környezeti kockázatfelmérés következtetéseit.4. A jóváhagyás birtokosának mindent el kell követnie, hogy a gazdasági szereplők felkészüljenek arra a lehetőségre, hogy az importált olajrepce magvaknak a kikötőkben vagy a zúzás során történő véletlenszerű kiszóródása vadon termő növények kicsírázását és meghonosodását eredményezheti, amelyek között Ms8, Rf3 és Ms8xRf3 olajrepce is lehet.5. Abban az esetben, ha a vadon termő olajrepce között Ms8, Rf3 és Ms8xRf3 olajrepce is van, a jóváhagyás birtokosának a következőket kell tennie:a) értesítenie kell a gazdasági szereplőket, hogy az Ms8, Rf3 és Ms8xRf3 olajrepce esetleges nem várt káros hatásainak minimalizálása érdekében ezeket a növényeket ki kell irtani;b) a gazdasági szereplőket az esetlegesen Ms8, Rf3 és Ms8xRf3 olajrepcét is tartalmazó vadon termő olajrepce kiirtására alkalmas tervekkel kell ellátnia.6. A 2001/18/EK irányelv 4. cikkének (5) bekezdése, valamint a 2001/18/EK irányelv VII. mellékletének kiegészítésére szolgáló iránymutatások meghatározásáról szóló, 2002. október 3-i 2002/811/EK tanácsi határozat[7] melléklete C. szakaszának 1.6. pontja értelmében, a tagállamok további ellenőrzéseket és/vagy monitoring intézkedéseket hajthatnak végre az Ms8, Rf3 és az Ms8xRf3 olajrepce véletlenszerű kiszóródása és az ezáltal okozott esetleges nem várt káros hatások azonosítása vonatkozásában.[1] HL L 106., 2001.4.17., 1. o. A legutóbb az 1830/2003/EK rendelettel (HL L 268., 2003.10.18., 24. o.) módosított irányelv.[2] HL L 43., 1997.2.14., 1. o. A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.[3] HL L 268., 2003.10.18., 1. o.[4] HL L 268., 2003.10.18., 24. o.[5] HL L 10., 2004.1.16., 5–10. o.[6] HL L 102., 2004.4.7., 14. o.[7] HL L 280., 2002.10.18., 27. o.


title: Javaslat a tanács határozata a Délkelet-európai Stabilitási Egyezmény különleges koordinátorának kinevezéséről

text:
                  AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
                                                      Brüsszel, 1.12.2004
                                                      COM(2004) 782 végleges
                                            Javaslat
                               A TANÁCS HATÁROZATA
   a Délkelet-európai Stabilitási Egyezmény különleges koordinátorának kinevezéséről
                                  (előterjesztő: a Bizottság)
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                                    INDOKLÁS
   A nemzetközi közösség a Délkelet-európai Stabilitási Egyezményt (SE) a regionális politika
   kereteként 1999. június 10-én Kölnben hozta létre annak érdekében, hogy támogassa e régió
   országait a béke, a demokrácia, az emberi jogok tiszteletben tartása és a gazdasági jólét
   irányában tett, valamint az egész régióban a stabilitás elérése érdekében tett erőfeszítéseiben.
   A Délkelet-európai Stabilitási Egyezmény 13. paragrafusa megállapítja, hogy a stabilitási
   egyezménynek az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) hivatalban lévő
   elnökével és más résztvevőkkel folytatott konzultációt követően az Európai Unió által
   kinevezett és az EBESZ hivatalban lévő elnöke által jóváhagyott különleges koordinátora
   lesz.
   Továbbá az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Missziója (UNMIK) és a Boszniai és
   Hercegovinai Főképviselő Hivatalának (OHR) támogatásáról szóló, 2000. május 22-i
   1080/2000/EK tanácsi rendelet és a Délkelet-európai Stabilitási Egyezmény1 alapján a Tanács
   a Bizottság javaslatára évente kinevezi a stabilitási egyezmény különleges koordinátorát.
   Ezért szükséges, hogy a Tanács 2004. december 31-e előtt egy határozatot fogadjon el a
   különleges koordinátor kinevezéséről, amely határozatot 2005. január 1-jétől 2005. december
   31-ig kell alkalmazni.
   A Bizottság az EBESZ hivatalban lévő elnökével és a stabilitási egyezmény más
   résztvevőivel folytatott konzultációt követően azt javasolja, hogy a Tanács újból nevezze ki
   Dr. Erhard Busek urat a stabilitási egyezmény különleges koordinátorának. A különleges
   koordinátor megbízatását 2004-re vonatkozóan a Délkelet-európai Stabilitási Egyezmény
   különleges koordinátorának kinevezéséről szóló, 2003. december 22-i 2003/910/EK tanácsi
   határozat2 rendelkezései állapítják meg.
   1
          HL L 122., 2000.5.24., 27. o. A 2003. november 27-i 2098/2003/EK tanácsi rendelettel (HL L 316.,
          2003.11.29., 1. o.) módosított rendelet.
   2
          HL L 342., 2003.12.30., 51. o.
HU                                                     2                                                   HU
 ---pagebreak---                                                     Javaslat
                                        A TANÁCS HATÁROZATA
      a Délkelet-európai Stabilitási Egyezmény különleges koordinátorának kinevezéséről
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel az Egyesült Nemzetek Ideiglenes Koszovói Missziója (UNMIK) és a Boszniai és
   Hercegovinai Főképviselő Hivatalának (OHR) támogatásáról szóló, 2000. május 22-i
   1080/2000/EK tanácsi rendeletre, valamint a Délkelet-európai Stabilitási Egyezményre (SE)3
   és különösen annak 1a. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:
   (1)     Az Európai Unió tagállamainak külügyminiszterei és az Európai Bizottság a Délkelet-
           európai Stabilitási Egyezmény más résztvevőivel együtt 1999. június 10-én
           megállapodtak egy Délkelet-európai Stabilitási Egyezmény (továbbiakban: a
           „stabilitási egyezmény”) létrehozásában.
   (2)     A 2000. május 22-i 1080/2000/EK tanácsi rendelet 1a. cikke a stabilitási egyezmény
           különleges koordinátora évente történő kinevezésére vonatkozó eljárásról rendelkezik.
   (3)     A kinevezéskor meg kell határozni a különleges koordinátor megbízatását is. A
           tapasztalat azt mutatja, hogy a 2004-re vonatkozó, a Délkelet-európai Stabilitási
           Egyezmény különleges koordinátorának kinevezéséről szóló, 2003. december 22-i
           2003/910/EK tanácsi határozatban4 megállapított megbízatás megfelelő.
   (4)     Célszerű világosan meghatározni a különleges koordinátor felelősségi körét, valamint
           iránymutatásokat adni a koordináció és a jelentések területén,
   A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
                                                     1. cikk
   Dr. Erhard BUSEK urat kinevezik a Délkelet-európai Stabilitási Egyezmény különleges
   koordinátorának.
   3
           HL L 122., 2000.5.24., 27. o. A 2003. november 27-i 2098/2003/EK tanácsi rendelettel (HL L 316.,
           2003.11.29., 1. o.) módosított rendelet.
   4
           HL L 342., 2003.12.30., 51. o.
HU                                                      3                                                   HU
 ---pagebreak---                                                2. cikk
   A különleges koordinátornak az 1999. június 10-i stabilitási egyezmény dokumentumának 13.
   pontjában előírt feladatokat kell ellátnia.
                                               3. cikk
   A 2. cikkben említett cél elérése érdekében a különleges koordinátor feladata:
   a)       a stabilitási egyezmény célkitűzései megvalósításának előmozdítása az egyes olyan
            országokon belül, illetve azok között, amelyekben a stabilitási egyezmény hozzáadott
            értéket képvisel;
   b)       elnökölni a Délkelet-európai regionális kerekasztalnál;
   c)       szoros kapcsolattartás minden résztvevővel, valamint segíteni a stabilitási egyezmény
            államait, szervezeteit és intézményeit, továbbá a vonatkozó regionális
            kezdeményezéseket és szervezeteket a regionális együttműködés előmozdítása és a
            regionális felelősségvállalás megerősítése érdekében;
   d)       szoros együttműködés az Európai Unió intézményeivel és tagállamaival az EU
            szerepének a stabilitási egyezményben — a stabilitási egyezmény dokumentumának
            18., 19. és 20. pontjával összhangban — történő erősítése érdekében, és a stabilitási
            egyezmény munkáinak, valamint a stabilizációs és társulási folyamat
            komplementaritásának biztosítása érdekében;
   e)       rendszeres és — adott esetben — közös találkozók a munkacsoportok elnökeivel az
            átfogó stratégiai koordináció érdekében, valamint a Délkelet-európai Stabilitási
            Egyezmény regionális kerekasztala titkársága és annak eszközeinek a biztosítása
            érdekében;
   f)       egy előre meghatározott lista alapján és a stabilitási egyezmény résztvevőivel
            konzultálva meghatározza a 2005-ös év során a stabilitási egyezményben
            végrehajtandó kiemelt intézkedéseket, valamint felülvizsgálja a stabilitási
            egyezmény munkamódszereit és szerkezetét a következetesség és a források
            megfelelő felhasználásának biztosítása érdekében.
                                               4. cikk
   A különleges koordinátor pénzügyi megállapodást köt a Bizottsággal.
                                               5. cikk
   A különleges koordinátor tevékenységét a Tanács főtitkárával/a KKBP főképviselőjével, a
   Tanács elnökségével és a Bizottsággal, különösen az informális tanácsadó bizottság keretén
   belül kell összeegyeztetni. A helyszínen szoros kapcsolatot kell fenntartania a Tanács
   elnökségével, a Bizottsággal, a tagállamok állandó képviseleteinek vezetőivel, az Európai
   Unió különleges képviselőivel, valamint a Boszniai és Hercegovinai Főképviselő Hivatalának
   irodájával és az Egyesült Nemzetek koszovói polgári igazgatásával.
HU                                                4                                               HU
 ---pagebreak---                                                6. cikk
   A különleges koordinátor adott esetben jelentést tesz a Tanácsnak és a Bizottságnak.
   Továbbra is rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet a tevékenységéről.
                                               7. cikk
   Ez a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép
   hatályba.
   Ez a határozatot 2005. január 1-től 2005. december 31-ig kell alkalmazni.
   Kelt Brüsszelben, …-án/-én.
                                               a Bizottság részéről
                                               az elnök
HU                                                5                                           HU


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.7.6.
            COM(2015) 325 final
            2015/0142(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Moldovai Köztársaságnak a Kormányzati Beszerzési Megállapodáshoz való csatlakozása tekintetében a Kormányzati Beszerzési Bizottságban az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat okai és céljai

               2002. január 7-én a Moldovai Köztársaság kérelmezte a WTO Kormányzati Beszerzési Megállapodásához (a továbbiakban: GPA) való csatlakozását. A Moldovai Köztársaság 2012. szeptember 13-án, 2014. január 16-án és 2014. június 24-én módosított ajánlatot nyújtott be az alkalmazási körre vonatkozóan.

               A Bizottság az Unió nevében egy sor, a Moldovai Köztársaság által előterjesztett piacnyitási kötelezettségvállalásról tárgyalt bilaterális alapon és a WTO Kormányzati Beszerzési Bizottsága keretében.

               Ezt követően a Moldovai Köztársaság 2015. május 27-én végleges ajánlatot nyújtott be a Kormányzati Beszerzési Bizottságnak. A Moldovai Köztársaság végleges ajánlatának összefoglalása és annak bizottsági értékelése az alábbiakban olvasható.

               A határozat lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy a Kormányzati Beszerzési Bizottságban kifejezésre juttassa az Unió véleményét a Moldovai Köztársaság csatlakozásáról.

               •Összhang a szakpolitikai területen meglévő politikai rendelkezésekkel

                  Ez a követendő eljárás abban az esetben, ha a Bizottságnak a Kormányzati Beszerzési Bizottságban kifejezésre kell juttatnia az Unió véleményét egy harmadik fél csatlakozásáról.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               Nem releváns.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (9) bekezdése értelmében, ha nemzetközi megállapodással létrehozott szervnek joghatással bíró határozatot kell elfogadnia, a Tanács a Bizottság javaslatára határozatot fogad el az Unió által képviselendő álláspont kialakítására vonatkozóan. A Kormányzati Beszerzési Bizottság által a Moldovai Köztársaságra irányadó csatlakozási feltételekről hozandó határozat az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének hatálya alá tartozik, mivel a határozatot nemzetközi megállapodással létrehozott szerv fogadja el, és az joghatással fog bírni.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A kereskedelemmel összefüggő kérdések az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak. Az összehangolt uniós szintű fellépés biztosíthatja a legnagyobb előnyt a harmadik országokkal összefüggésben.

               •Arányosság

               Nem releváns.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (9) bekezdése értelmében, ha nemzetközi megállapodással létrehozott szervnek joghatással bíró határozatot kell elfogadnia, a Tanács a Bizottság javaslatára határozatot fogad el az Unió által képviselendő álláspont kialakítására vonatkozóan.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Utólagos értékelések/a már meglévő jogszabályok célravezetőségének vizsgálata

               Nem releváns.

               •Konzultációk az érdekelt felekkel

               Nem releváns.

               •Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

               Nem releváns.

               •Hatásvizsgálat

               Egy harmadik ország csatlakozása egy olyan nemzetközi megállapodáshoz, amelynek az Unió is részes fele, nem igényel hatásvizsgálatot.

               •A szabályozás célravezetősége és egyszerűsítés

               Nem releváns.

               •Alapvető jogok

               Nem releváns.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK

               Nincsenek.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, továbbá monitoring-, értékelő és jelentéstételi rendelkezések

               Nem releváns.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetében)

               Nem releváns.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               A Moldovai Köztársaság végleges ajánlata

               Piacra jutási kötelezettségvállalások (az alkalmazási körbe tartozó szervek, áruk, szolgáltatások és építési szolgáltatások)

               Küszöbértékek

               A Moldovai Köztársaság által az egyes mellékletekre javasolt küszöbértékek megfelelnek a GPA-felek által általában alkalmazott küszöbértékeknek. A Moldovai Köztársaság azonban a lábjegyzetekben egy kétéves átmeneti időszakot ír elő az 1–3. melléklet hatálya alá tartozó szervezetek által lebonyolított áru- és szolgáltatásbeszerzésekre alkalmazandó küszöbértékek tekintetében.

               Szervek

               A Moldovai Köztársaság az 1. mellékletben (Központi kormányzati szervek) megadja azon központi kormányzati szervek kimerítő listáját, amelyeknek beszerzése nyitott a GPA-felek előtt. A szóban forgó melléklet nem tartalmaz megjegyzéseket. Az áruk és szolgáltatások tekintetében alkalmazandó küszöbérték a csatlakozást követő első évben 300 000 SDR, a második évben pedig 200 000 SDR.

               A Moldovai Köztársaság a 2. mellékletben (Központi kormányzati szint alatti szervek) megadja a helyi önkormányzatról szóló, 2006. december 28-i 436-XVI. törvény meghatározása szerinti helyi ajánlatkérő szervek kimerítő felsorolását. A Moldovai Köztársaság a szóban forgó melléklethez fűzött megjegyzésben pontosítja, hogy a hatóságoknak alárendelt, e hatóságok felügyelete vagy ellenőrzése alatt álló szervek és szervezetek is a szóban forgó szervek közé tartoznak. Az áruk és szolgáltatások tekintetében alkalmazandó küszöbérték a csatlakozást követő első évben 400 000 SDR, a második évben pedig 300 000 SDR.

               A Moldovai Köztársaság a 3. mellékletben (Egyéb szervek) hozzáférést biztosít a GPA-feleknek minden olyan jogalany (hatóság, intézmény és alapítvány) beszerzéséhez, amelyek a közjog hatálya alá tartoznak, nem ipari vagy kereskedelmi jellegű szervezetek, és amelyeknek a közbeszerzései a közbeszerzésekről szóló, 2007. április 13-i 96-XVI. törvény hatálya alá tartoznak. A melléklet a szóban forgó szervek indikatív listáját is tartalmazza.

               A Moldovai Köztársaság a 3. mellékletben ezenkívül megad minden olyan, a nemzeti jog szerint meghatározott jogi személyt, amely olyan közüzemi ágazatban működik, mint például az ivóvíz, a villamos és/vagy hőenergia előállítása, szállítása vagy elosztása, a kikötők, illetve egyéb terminállétesítmények, a repülőterek, a városi közlekedés vagy a vasúti közlekedés. A melléklet tartalmazza a szervek indikatív listáját. A mellékletben nincsenek fenntartások kikötve.

               Az áruk és szolgáltatások tekintetében alkalmazandó küszöbérték a csatlakozást követő első évben 600 000 SDR, a második évben pedig 500 000 SDR.

               Áruk

               A Moldovai Köztársaság által felsorolt áruk szinte azonosak az EU által felsoroltakkal. Közelebbről vizsgálva a Moldovai Köztársaság a 4. mellékletbe felvette a Harmonizált Rendszer 36., 72., 88. és 97. fejezetét. A Moldovai Köztársaság azonban kizárta a 65.05., a 82.08. és a 89.03. árucsoportot.

               A Moldovai Köztársaság a végleges ajánlat legutóbb 2015. május 27-én benyújtott későbbi módosításába felvette a Harmonizált Rendszer 85. fejezetét – kizárva azonban a 85.03., 85.13. és 85.15. árucsoportot – a Védelmi Minisztérium áru- és berendezéskategóriáinak listájára.

               Szolgáltatások

               Az alkalmazási körbe tartozó szolgáltatásoknak a Moldovai Köztársaság által meghatározott listája hosszabb, mint az uniós lista. A mellékletet kiegészítő viszonossági megjegyzés kiköti, hogy e szolgáltatások egy adott fél vonatkozásában csak olyan mértékben tartoznak az alkalmazási körbe, amilyen mértékben a szóban forgó fél felvette az említett szolgáltatásokat a saját 5. mellékletébe.

               Építési szolgáltatások

               A Moldovai Köztársaság a CPC teljes 51. főcsoportját kínálja a 6. mellékletében. A Moldovai Köztársaság építési koncessziós szerződéseket nem kínál.

               Általános megjegyzések

               A Moldovai Köztársaság a 7. mellékletet három megjegyzéssel egészítette ki. Az 1. megjegyzés a mezőgazdaságot támogató programok és az élelmezési programok elősegítésére termelt mezőgazdasági termékek beszerzéseire vonatkozik, és megfelel az Unió által a 7. melléklethez fűzött 1. megjegyzés első részének. A másik két megjegyzés nem vonatkozik az EU-ra.

               A Moldovai Köztársaság jogszabályai

               A Moldovai Köztársaságnak a közbeszerzés területére vonatkozó jogszabályai megkülönböztetéstől mentesek. Nincsenek olyan rendelkezések, amelyek kedvezőbb elbánást biztosítanának a hazai áruk és szállítók számára a külföldi árukhoz és szállítókhoz képest. A Moldovai Köztársaság közbeszerzéssel kapcsolatos jogszabályai – összhangban a GPA követelményeivel – nyitottnak, átláthatónak és megkülönböztetéstől mentesnek tűnnek.

               A Moldovai Köztársaság ajánlatának bizottsági értékelése

               A Moldovai Köztársaság végleges ajánlata szerint a központi kormányzati szervek és a központi kormányzati szint alatti szervek, továbbá a közüzemi ágazatban, valamint az áruk, a szolgáltatások és az építési szolgáltatások terén működő szervek széles skálája beletartozik az alkalmazási körbe. Ennélfogva kielégítő és elfogadható. A Moldovai Köztársaság kormányzati beszerzési jogszabályai megfelelnek a GPA-nak.

               A Moldovai Köztársaság csatlakozásának különösen a következő feltételei tükröződnek majd az EU I. függelékében:

               Tekintettel arra, hogy a Moldovai Köztársaság az 1. mellékletében a szervek kimerítő listáját adja meg, a Moldovai Köztársaság árui, szolgáltatásai, szállítói és szolgáltatói számára az EU-ra vonatkozó 1. melléklet 2. szakaszának 2. pontjában foglalt hozzáférést kell biztosítani az uniós alkalmazási körhöz, ami az 1. mellékletben felsorolt központi kormányzati ajánlatkérő szervek beszerzéseihez való hozzáférést jelent.

               Ajánlás

               A Moldovai Köztársaság csatlakozása a GPA-hoz várhatóan kedvezően fog hozzájárulni a közbeszerzési piacok további nemzetközi nyitásához, hiszen növekszik a GPA-felek száma, és ez további országokra hat bátorítólag a GPA-hoz való csatlakozást illetően. A Bizottság a Moldovai Köztársaság végleges ajánlatának elfogadását ajánlja a fent említett feltételek mellett.

               Ennek megfelelően a Bizottság arra tesz javaslatot, hogy a Bizottság felhatalmazást kapjon arra, hogy a Kormányzati Beszerzési Bizottságban a Moldovai Köztársaság csatlakozását támogató – a Kormányzati Beszerzési Bizottság által a Moldovai Köztársaság csatlakozásáról hozott határozatban szerepeltetendő – uniós álláspontot képviseljen.

               2015/0142 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Moldovai Köztársaságnak a Kormányzati Beszerzési Megállapodáshoz való csatlakozása tekintetében a Kormányzati Beszerzési Bizottságban az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)2002. január 7-én a Moldovai Köztársaság kérelmezte a Kormányzati Beszerzési Megállapodáshoz (a továbbiakban: GPA) való csatlakozását.

               (2)Az alkalmazási körrel kapcsolatos kötelezettségvállalásait a Moldovai Köztársaság a GPA-felek számára 2015. május 27-én benyújtott továbbfejlesztett végleges ajánlatában határozta meg.

               (3)A Moldovai Köztársaság végleges ajánlata szerint a központi kormányzati szervek és a központi kormányzati szint alatti szervek, továbbá a közüzemi ágazatban, valamint az áruk, a szolgáltatások és az építési szolgáltatások terén működő szervek széles skálája beletartozik az alkalmazási körbe. Ennélfogva kielégítő és elfogadható. Az e határozat mellékletében szereplő, a Moldovai Köztársaságra vonatkozó csatlakozási feltételek meg fognak jelenni a Kormányzati Beszerzési Bizottság által a Moldovai Köztársaság csatlakozásáról hozott határozatban.

               (4)A Moldovai Köztársaság csatlakozása a GPA-hoz várhatóan kedvezően fog hozzájárulni a közbeszerzési piacok további nemzetközi nyitásához.

               (5)A GPA XXII. cikkének (2) bekezdése értelmében a WTO bármely tagja csatlakozhat a GPA-hoz a tag és a Felek között megállapított feltételek szerint, amely feltételeket a Kormányzati Beszerzési Bizottság határozatába kell foglalni.

               (6)Ennek megfelelően meg kell határozni a Moldovai Köztársaság csatlakozásával kapcsolatosan a Kormányzati Beszerzési Bizottságban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontot,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió nevében a Kormányzati Beszerzési Bizottságban képviselendő álláspont a Moldovai Köztársaságnak a Kormányzati Beszerzési Megállapodáshoz való csatlakozásának a jóváhagyása az e határozat mellékletében meghatározott konkrét csatlakozási feltételek mellett.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.7.6.
            COM(2015) 325 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            a Moldovai Köztársaságnak a Kormányzati Beszerzési Megállapodáshoz való csatlakozása tekintetében a Kormányzati Beszerzési Bizottságban az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

               MELLÉKLET

               AZ EU FELTÉTELEI A MOLDOVAI KÖZTÁRSASÁGNAK A KORMÁNYZATI BESZERZÉSI MEGÁLLAPODÁSHOZ VALÓ CSATLAKOZÁSÁHOZ

               A Moldovai Köztársaságnak a Kormányzati Beszerzési Megállapodáshoz való csatlakozását követően az Európai Unióra vonatkozó I. függelék 1. melléklete 2. szakaszának („Az Európai Unió tagállamainak központi kormányzati ajánlatkérő szervei”) 2. pontja a következőképpen módosul:

               „2.Izrael, Montenegró és a Moldovai Köztársaság áruit, szolgáltatásait, szállítóit és szolgáltatóit illetően a következő központi kormányzati ajánlatkérő szervek beszerzései.”