Fontos jogi nyilatkozat

|

52010PC0057

2010/0038 (NLE)  Javaslat a Tanács határozata az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Dél-afrikai Köztársaság között létrejött kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési megállapodás megfelelő rendelkezéseinek és mellékleteinek az egyes vámtarifáknak az EU–SADC átmeneti gazdasági megállapodás 3. mellékletében Botswana, Lesotho és Szváziföld által az EU termékeire alkalmazott vámtarifákhoz történő hozzáigazítása céljából történő módosításával kapcsolatban az EK–Dél-Afrika Együttműködési Tanácsban az EU-által képviselt álláspontról  /* COM/2010/0057 végleges - NLE 2010/0038 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.2.23.COM(2010)57 végleges2010/0038 (NLE)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Dél-afrikai Köztársaság között létrejött kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési megállapodás megfelelő rendelkezéseinek és mellékleteinek az egyes vámtarifáknak az EU–SADC átmeneti gazdasági megállapodás 3. mellékletében Botswana, Lesotho és Szváziföld által az EU termékeire alkalmazott vámtarifákhoz történő hozzáigazítása céljából történő módosításával kapcsolatban az EK–Dél-Afrika Együttműködési Tanácsban az EU-által képviselt álláspontrólINDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTEREA javaslat okai és céljaiAz egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Dél-afrikai Köztársaság között létrejött kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési megállapodás (a továbbiakban: TDCA) 106. cikkének (1) bekezdése felhatalmazza az ugyanezen megállapodással létrehozott Együttműködési Tanácsot, hogy döntsön a megállapodásban részes Felek által előterjesztett módosításokról. A TDCA 97. cikke (3) bekezdése szerint az Együttműködési Tanács a TDCA által szabályozott minden kérdésre vonatkozóan határozathozatali hatáskörrel rendelkezik.A kérdéskör rövid leírásaBotswanával, Lesothóval, Namíbiával és Szvázifölddel (az úgynevezett BLNS-országok) együtt Dél-Afrika tagja a Dél-Afrikai Vámuniónak (Southern Africa Customs Union – SACU). Az EU és Dél-Afrika kétoldalú megállapodást kötött (kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési megállapodás – Trade, Development and Cooperation Agreement – TDCA), amely 2000-ben lépett hatályba. A többek között Dél-Afrikát is magába foglaló SADC-EPA (Economic Partnership Agreement, gazdasági partnerségi megállapodás) csoporttal folytatott tárgyalások során a BLNS-országok egyértelműen kijelentették azon szándékukat, hogy szeretnének a Dél-Afrikával fennálló TDCA-rendelkezésekhez igazodni, feltéve hogy az EU képes elfogadni néhány érzékeny pontot. Ezeket az érzékeny pontokat 53 vámsorban sikerült azonosítani, amelyeknél a BLNS-oldal általában a TDCA-megállapodásban előirányzottnál lassabb ütemű lebontást kért. Ezt az eljárást utólagos hozzáigazításnak („retrofitting”) szokták hívni.Megjegyzendő, hogy a TDCA megkötésekor hatályos előző SACU-megállapodás nem kötelezi Dél-Afrikát arra, hogy formálisan konzultáljon és együttesen lépjen fel az összes többi SACU-tagállammal. Ezt csak 2002-ben korrigálták, amikor a SACU-megállapodás kiegészült egy új, kötelező konzultációra vonatkozó rendelkezéssel (31. cikk).A Bizottság elfogadta ezt a kérést, és az beépült a SADC-EPA csoporttal megtárgyalt átmeneti EPA vámlebontási programjába (3. melléklet). Úgy sikerült megállapodni, hogy az 53 vámsor esetében a meglévő TDCA-ban található vámlebontási programot 2011-ig jórészt befagyasztják, és a kereskedelmet 2015-re liberalizálják teljesen. Az 53 közül négy vámsor esetében a vámokat a TDCA 2007-es szintjén fagyasztják be, és egyelőre nem csökkennek tovább.A BLNS-országok 2007 decemberében parafálták az átmeneti EPA-t. Dél-Afrika – bár részt vett a tárgyalásokon – végül sajnos nem parafálta az átmeneti EPA-t. Az 53 vámsor tekintetében ezért továbbra is eltérés van az átmeneti EPA és a TDCA között.Miután 2009 júniusában Botswana, Lesotho és Szváziföld aláírta az átmeneti SADC-EPA-t, Dél-Afrika panaszt nyújtott be, hogy a megállapodás végrehajtása megtöri a SACU közös külső vámjait (CET), mert az 53 vámsor esetében az EU-ból érkező import tarifális elbánása különbözik az átmeneti EPA-ban és a TDCA-ban megtárgyalt vállalásoktól. Dél-Afrika szerint az átmeneti EPA végrehajtása ezért akadályt képezne az EU-ból származó olyan termékek SACU-n belüli szabad forgalma előtt, amelyekre a vámunió különböző tagállamaiban különböző vám vonatkozik.A problémák megoldása és a regionális integráció támogatása végett 2008 decemberében az Európai Bizottság képviselői olyan vámkiigazításra tettek javaslatot, amelynek keretében az EU beleegyezne abba, hogy (a TDCA révén) Dél-Afrikára is kiterjessze a BLNS-országokkal az átmeneti EPA kialakítása során megtárgyalt 53 vámsor tarifális elbánását, és így az összes SACU-tagállamban ugyanaz a vámlebontási menetrend legyen érvényben. Ez a „hozzáigazítás” segítene annak biztosításában, hogy a TDCA és az átmeneti EPA teljesen összeegyeztethető legyen a SACU összes tagja által alkalmazott közös külső vám koncepciójával, és támogassa a regionális integrációt.A Felek képviselői támogatták a vámkiigazítási javaslatot a vezető tisztviselők 2009. márciusi swakopmundi (Namíbia) találkozóján. Úgy vélték, hogy erre a hozzáigazításra szükség lenne a SACU tarifális koherenciájának megerősítéséhez, és segítené az átmeneti EPA aláíróit az átmeneti EPA 3. mellékletében található vállalásaik teljesítésében.Fontos rámutatni, hogy ez a vámkiigazítás nem javasol új stratégiát, és teljesen összhangban áll a SADC-EPA-tárgyalások összefüggésében tett korábbi lépésekkel. Miután Dél-Afrika nem írta alá az átmeneti SADC-EPA-t, ez a kiigazítás egy olyan rendelkezés végrehajtásának technikai módja, amelyet az összes SACU-tagállam (köztük Dél-Afrika és Angola, amelyek végül nem parafálták a megállapodást) 2007-ben irányzott elő két különböző megállapodásban: az átmeneti EPA-ban és a TDCA-ban. Valójában – a SACU közös külső vámjainak megőrzése érdekében – a TDCA-ban és a SADC átmeneti gazdasági partnerség megállapodásban az EU-nak biztosított piacra jutás egymáshoz igazítását már a SADC-EPA csoportban is megvitatták.Ez segíti a SACU-tagállamok integrációját, és így világosan mutatja az EU elkötelezettségét a SACU-integráció iránt. Az átfogó SADC-EPA-ra irányuló folyamatban lévő tárgyalások keretében nem befolyásolja a Dél-Afrikával a jövőben folytatott tárgyalásokat.Az 53 vámsor felsorolása, amelyekre ezeket a kiigazításokat alkalmazni kell, valamint az új tarifális elbánás leírása abban a csatolt Excel-táblázatban található meg, amely az EU–Dél-Afrika Együttműködési Tanács határozatának 1. és 2. mellékletébe felveendő vámsorokat tartalmazza.Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen Megállapodás egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Dél-Afrikai Köztársaság között a kereskedelemről, fejlesztésről és együttműködésről („TDCA”)[1]. |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Ha elfogadják, ez a javaslat segíteni fog az EK–SADC-EPA tárgyalások véglegesítésénél az egész SADC-EPA-csoporttal, ami az Európai Unió érdeke. |AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLATKonzultáció az érdekeltekkel |Az EPA-megbeszélésekből 2008-ban számos fordulót tartottak vezető tisztviselői szinten az EU és a SADC-EPA csoport (közte Dél-Afrika) között annak érdekében, hogy olyan kölcsönösen kielégítő megoldást sikerüljön találni, amely lehetővé tenné, hogy Dél-Afrika végül csatlakozzék az átfogó SADC-EPA-hoz. Mivel Dél-Afrika nem vesz részt az átmeneti SADC-EPA-ban, a SACU közös külső vámjainak megőrzése érdekében szükségesnek látszott kiigazítani annak az 53 vámsornak a vámjait, amelyek nem egyeztek meg az átmeneti SADC-EPA-ban és az EU–Dél-Afrika kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési megállapodásban. az ügyet számos alkalommal megvitatták a SADC-EPA oldallal 2008-ban, 2009 februárjában miniszteri szinten, ezt követően 2009 márciusában pedig vezető tisztviselői szinten annak érdekében, hogy előmozduljon az átmeneti SADC-EPA-megállapodás aláírása. ez a javaslat a teljes SADC-EPA – közte Dél-Afrika – összefüggésében kikövezi az utat a piacrajutási megbeszélések folytatódása előtt. |Szakértelem összegyűjtése és felhasználása |Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |Hatásvizsgálat Tárgytalan. |A JAVASLAT JOGI ELEMEIA javaslat összefoglalása A javasolt tanácsi határozat szerkezete a következő: 1. Ennek a tanácsi határozatnak a célja, hogy a Dél-Afrika által az EU-ból érkező EU-termékek importjára alkalmazott, a TDCA-megállapodásban meghatározott 53 vámsorban található vámot hozzáigazítsa az ugyanezen EU-termékekre Botswana, Lesotho és Szváziföld által az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás 3. melléklete szerint alkalmazott vámokhoz azzal a céllal, hogy megőrizze az említett három országot is magába foglaló Dél-Afrikai Vámunió külső vámjainak egységességét az EU-ból érkező importjuk tekintetében. 2. Ez a javaslat azokon a következtetéseken alapul, amelyeket a képviselők 2009 márciusában Swakopmundban (Namíbia) támogattak. |Jogalap Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkének (4) bekezdése és 218. cikkének (9) bekezdése, és az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Dél-Afrikai Köztársaság között létrejött kereskedelemi, fejlesztési és együttműködési megállapodás[2] (a továbbiakban: TDCA), amelyet 1999. október 11-én írtak alá pretoriában és 2004. május 1-jén lépett hatályba. |A szubszidiaritás elve A javaslat a közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: |A TDCA összefüggésében a javasolt intézkedésforma (tanácsi határozat) a lehető legegyszerűbb. minden más alternatíva a teljes megállapodás újratárgyalását igényelné. |A jogi aktus típusának megválasztása |Javasolt aktus: tanácsi határozat. |Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt: A TDCA módosítása a legjobb módja annak, hogy meg lehessen őrizni a SACU vámjainak egységességét, és a leggyorsabb mód az EU és a teljes SADC közötti teljes EPA-ra irányuló megbeszélések folytatódjanak. |KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKA javaslatnak nem lesz költségvetési vonzata. Ennek az az oka, hogy a vámkiigazítás a TDCA-ban megtalálható dél-afrikai tarifajegyzéket módosítja, nem pedig az EU-ét. Így az ebben a határozatban javasolt vámkiigazításnak nincs következménye az EU költségvetésére nézve.2010/0038 (NLE)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Dél-afrikai Köztársaság között létrejött kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési megállapodás megfelelő rendelkezéseinek és mellékleteinek az egyes vámtarifáknak az EU–SADC átmeneti gazdasági megállapodás 3. mellékletében Botswana, Lesotho és Szváziföld által az EU termékeire alkalmazott vámtarifákhoz történő hozzáigazítása céljából történő módosításával kapcsolatban az EK–Dél-Afrika Együttműködési Tanácsban az EU-által képviselt álláspontrólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:1.  A 2004. április 26-i 2004/441/EK tanácsi határozat[3] a Közösség részéről jóváhagyta az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Dél-afrikai Köztársaság között létrejött kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési megállapodást[4] (a továbbiakban: megállapodás).2.  A megállapodás 97. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Együttműködési Tanács a megállapodás által szabályozott minden kérdésre vonatkozóan határozathozatali hatáskörrel rendelkezik. A megállapodás 106. cikkének (1) bekezdése felhatalmazza az Együttműködési Tanácsot arra, hogy a valamely Fél által előterjesztett módosításokról határozatot hozzon.3.  A 2004/441/EK határozat 3. cikke emlékeztet, hogy az Együttműködési Tanács keretén belül a Közösség által elfogadandó álláspontot a Bizottság javaslatára a Tanács határozza meg a Szerződés megfelelő rendelkezései alapján. Továbbá az eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló 1/2001 együttműködési tanácsi határozat[5] (2001/631/EK) 10. cikke felhatalmazza az Együttműködési Tanácsot, hogy írásbeli eljárás útján határozatokat fogadjon el.4.  Botswana, Lesotho és Szváziföld – Dél-Afrikával és Namíbiával együtt – tagja a Dél-afrikai Vámuniónak.5.  Botswanával, Lesothóval és Szvázifölddel átmeneti gazdasági partnerségi megállapodást (EPA) írtak alá június 4-én. Ezt mindkét oldalnak ideiglenesen alkalmaznia kellene, amint erről az ideiglenes alkalmazásról az átmeneti EPA 105. cikke szerint értesítették a letéteményest.6.  Az Európai Unióból Botswanába, Lesothóba és Szváziföldre az átmeneti EPA szerint, illetve az EU–Dél-Afrika kereskedelmi, fejlesztés és együttműködési megállapodás (TDCA) szerint importált termékekre alkalmazott vámok megegyeznek, kivéve az 53 vámsor alá sorolt termékek esetében.7.  A gazdasági szereplők számára az egyértelműség, a hosszú távú gazdasági előreláthatóság és a jogbiztonság biztosítása, valamint a SACU-n belül az áruk gördülékeny szabad áramlásának elősegítése és a SACU vámjai egységességének megőrzése érdekében indokoltnak minősül a Dél-Afrikával kötött kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési megállapodásba[6] (TDCA) az 53 vámsor esetében felvenni ugyanazokat a vámszinteket, amelyek az EU és Botswana, Lesotho, Namíbia és Szváziföld között lettek megtárgyalva az átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás 3. mellékletében.8.  Dél-Afrikának a TDCA 12. cikkében és III. melléklete 3., 4. és 5. jegyzékében (ipari termékek), valamint 15. cikkében és VI. melléklete 1., 2. és 3. jegyzékében (mezőgazdasági és feldolgozott mezőgazdasági termékek) meghatározott vámlebontási menetrendjét módosítani kell 23 mezőgazdasági, 11 feldolgozott mezőgazdasági és 22 ipari vámsor tekintetében, amelyekre új vámlebontási menetrend fog vonatkozni az ehhez a határozathoz csatolt EK–Dél-Afrika Együttműködési Tanács határozattervezetében leírtaknak megfelelően,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikk9.  Az Európai Unió által az EK–Dél-Afrika Együttműködési Tanácsban az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Dél-afrikai Köztársaság között létrejött kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési megállapodás egyes megfelelő rendelkezéseinek és mellékleteinek módosítására vonatkozó álláspont az Együttműködési Tanács e határozathoz mellékelt határozattervezetén alapul.2. cikk10.  Az Európai Uniónak az Együttműködési Tanácsban lévő képviselője fel van hatalmazva arra, hogy az Európai Unió nevében aláírja az Együttműködési Tanács határozatát.3. cikk11.  Az Együttműködési Tanács határozatát elfogadását követően azonnal közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában .Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETAZ EU–DÉL-AFRIKA EGYÜTTMŰKÖDÉSI TANÁCS…/2009 SZ. HATÁROZATTERVEZETEaz egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Dél-afrikai Köztársaság között létrejött kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési megállapodás megfelelő rendelkezéseinek és mellékleteinek az egyes vámtarifáknak az EU–SADC átmeneti gazdasági megállapodás 3. mellékletében Botswana, Lesotho és Szváziföld által az EU termékeire alkalmazott vámtarifákhoz történő hozzáigazítása céljából történő módosításárólAZ EU–Dél-Afrika Együttműködési Tanács,tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, valamint másrészről a Dél-afrikai Köztársaság között létrejött, 1999. október 11-én Pretoriában aláírt és 2004. május 1-jétől hatályos kereskedelmi, fejlesztési és együttműködési megállapodásra[7] (a továbbiakban: TDCA) és különösen annak 97. cikke (3) bekezdésére és 106. cikke (1) bekezdésére,Tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Dél-Afrikai Köztársaság közötti Együttműködési Tanácsnak az Együttműködési Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló 2001. június 26-i 1/2001 sz. határozatára[8] és különösen annak 10. cikkére,mivel:(1) A gazdasági szereplők számára az egyértelműség, a hosszú távú gazdasági előreláthatóság és a jogbiztonság biztosítása, valamint a SACU vámjai egységességének megőrzése érdekében a Felek megállapodtak, hogy felveszik a TDCA-ba annak az 53 vámsornak a tarifális preferenciáit, amelyeket az EU és Botswana, Lesotho és Szváziföld tárgyalt meg 2009 júniusában mindkét oldal által aláírt átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás 3. mellékletében.(2) Az 53 vámsor tekintetében módosítani kell a TDCA 12. és 15. cikkében, valamint III. és VI. mellékletében meghatározott vámlebontási menetrendet, a dél-afrikai vámok megszűnésének pedig az e határozat 2. cikkében és mellékleteiben meghatározottak szerint kell megtörténnie,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA TDCA III. mellékletében a 3., 4. és 5. jegyzék helyébe az e határozat I. mellékletében található 3., 4. és 5. jegyzék lép.A TDCA VI. mellékletében a 1., 2. és 3. jegyzék helyébe az e határozat II. mellékletében található 1., 2. és 3. jegyzék lép.2. cikkA TDCA 12. cikkének (4), (5) és (6) bekezdésében, valamint 15. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésében – a Dél-Afrikába importált és az érintett 53 vámsor alá sorolt termékek tekintetében – a vámok lebontására vonatkozó feltételek helyébe az e határozat I. és II. mellékletében megállapított feltételek lépnek.3. cikkEz a határozat 2010. …-án/-én lép hatályba.Keltaz Együttműködési Tanács részérőlaz elnökI. MELLÉKLETDÉL-AFRIKA VÁMLEBONTÁSI MENETRENDJEA TDCA III. mellékletének 3., 4. és 5. jegyzéke(Hivatkozva a TDCA 12. cikkének (4), (5) és (6) bekezdésében)| Átmeneti EPA – HR-kód (2007.9.30.) | HR 1996 | HR 2007 | Árumegnevezés | Szektor | Vámlebontási kategória az átmeneti EPA-ban | Magyarázó megjegyzések (átmeneti EPA) | Jegyzék a jelenlegi TDCA III. mellékletében | Elbánás az átmeneti EPA-ban – új elbánás a TDCA-ban | |1 |3401.20 | | |SZAPPAN PEHELY, GRANULÁTUM VAGY POR FORMÁBAN |IPAR |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 12,6 % |III. melléklet 4. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (12,6 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |2 |3406.00 | | |GYERTYA, EGYSZERŰ, NEM ILLATOSÍTOTT |IPAR |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 12,6 % |III. melléklet 4. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (12,6 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |3 |4818.10 | | |TOALETTPAPÍR LEGFELJEBB 36 CM SZÉLES TEKERCSBEN, RÉTEGENKÉNT LEGFELJEBB 25 G/M2 TÖMEGŰ |IPAR |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 10,0 % |III. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (10 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |4 |4818.20 | | |ZSEBKENDŐ, TISZTÍTÓ- VAGY ARCKENDŐ ÉS TÖRLŐ PAPÍRPÉPBŐL, PAPÍRBÓL, CELLULÓZVATTÁBÓL VAGY CELLULÓZSZÁL-SZÖVEDÉKBŐL |IPAR |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 10,0 % |III. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (10 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |5 |4818.30 | | |ASZTALTERÍTŐ ÉS SZALVÉTA PAPÍRPÉPBŐL, PAPÍRBÓL, CELLULÓZVATTÁBÓL VAGY CELLULÓZSZÁL-SZÖVEDÉKBŐL |IPAR |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 10,0 % |III. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (10 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |6 |4818.40 | | |EGÉSZSÉGÜGYI BETÉT PAPÍRPÉPBŐL, PAPÍRBÓL, CELLULÓZVATTÁBÓL VAGY CELLULÓZSZÁL-SZÖVEDÉKBŐL |IPAR |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 10,0 % |III. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (10 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |7 |4818.90 | | |PAPÍR, CELLULÓZVATTA VAGY CELLULÓZSZÁL-SZÖVEDÉK HÁZTARTÁSI VAGY EGÉSZSÉGÜGYI CÉLRA, LEGFELJEBB 36 CM SZÉLES TEKERCSBEN VAGY MÉRETRE VAGY ALAKRA VÁGVA; PAPÍRPÉPBŐL, PAPÍRBÓL, CELLULÓZVATTÁBÓL VAGY CELLULÓZSZÁL-SZÖVEDÉKBŐL KÉSZÜLT CIKK |IPAR |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 10,0 % |III. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (10 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |11 |6115.99 | | |TELJES HOSSZÚSÁGÚ VAGY TÉRDIG ÉRŐ HARISNYA, ZOKNI ÉS MÁS HARISNYAÁRU, BELEÉRTVE A VISSZERES LÁBRA VALÓ HARISNYÁT IS, VALAMINT TALP NÉLKÜLI HARISNYA KÖTÖTT VAGY HORGOLT TEXTILANYAGBÓL (A GYAPJÚBÓL, FINOM ÁLLATI SZŐRBŐL, PAMUTBÓL VAGY SZINTETIKUS SZÁLBÓL KÉSZÜLT HARISNYANADRÁG KIVÉTELÉVEL) |IPAR |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 20 % |III. melléklet 5. jegyzék: textil – ruházat |Befagyasztva a TDCA szintjén (20 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |12 |6204.22.00 | | |NŐI VAGY LEÁNYKA-RUHAEGYÜTTES PAMUTBÓL, IPARI VAGY MUNKARUHA (A KÖTÖTT VAGY HORGOLT KIVÉTELÉVEL) |IPAR |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 10 % |III. melléklet 5. jegyzék: textil – ruházat |Befagyasztva a TDCA szintjén (10 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |13 |6601.10 | | |KERTI VAGY HASONLÓ ESERNYŐ (A STRANDSÁTOR KIVÉTELÉVEL) |IPAR |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 18,9 % |III. melléklet 4. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (18,9 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |14 |6601.91 | | |TELESZKÓPOS NYELŰ ESERNYŐ (A JÁTÉKESERNYŐ KIVÉTELÉVEL) |IPAR |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 18,9 % |III. melléklet 4. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (18,9 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |15 |6601.99 | | |ESERNYŐ ÉS NAPERNYŐ, BELEÉRTVE A BOTERNYŐT IS (A TEXTILANYAGBÓL KÉSZÜLT HUZATÚ, A TELESZKÓPOS NYELŰ, A KERTI ÉS HASONLÓ, VALAMINT A JÁTÉKESERNYŐ KIVÉTELÉVEL) |IPAR |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 18,9 % |III. melléklet 4. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (18,9 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |16 |8528.4910 | | |KATÓDSUGÁRCSÖVES, SZÍNES MONITOR, A KÉPERNYŐ SZÉLESSÉG/MAGASSÁG ARÁNYA LEGALÁBB 1,5, TÖBB MINT 625 SOR LETAPOGATÁSSAL |IPAR |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 15,75 % |III. melléklet 4. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (15,75 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |17 |8528.7210 | | |AUTOMATIKUS ADATFELDOLGOZÓ GÉPBE TÖRTÉNŐ BEÉPÍTÉSRE SZÁNT ELEKTRONIKUS VIDEOTUNER EGYSÉG |IPAR |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 15,75 % |III. melléklet 4. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (15,75 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |18 |8528.7310 | | |FEKETE-FEHÉR VAGY MÁS MONOKRÓM TELEVÍZIÓS VEVŐKÉSZÜLÉK, RÁDIÓMŰSOR-VEVŐKÉSZÜLÉKET VAGY HANG- VAGY KÉPFELVEVŐ VAGY -LEJÁTSZÓ KÉSZÜLÉKET MAGÁBAN FOGLALÓ IS |IPAR |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 15,75 % |III. melléklet 4. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (15,75 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |19 |9607.11 | | |VILLÁMZÁR, NEM NEMESFÉM ZÁRSZEMEKKEL |IPAR |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 12,6 % |III. melléklet 4. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (12,6 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |20 |9607.19 | | |VILLÁMZÁR (A NEM NEMESFÉM ZÁRSZEMŰ KIVÉTELÉVEL) |IPAR |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 12,6 % |III. melléklet 4. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (12,6 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |21 |9607.2050 | | |NEM NEMESFÉM VILLÁMZÁRALKATRÉSZ |IPAR |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 12,6 % |III. melléklet 4. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (12,6 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |22 |9607.2090 | | |VILLÁMZÁR ALKATRÉSZE (A NEM NEMESFÉMBŐL KÉSZÜLT KIVÉTELÉVEL) |IPAR |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 9,45 % |III. melléklet 4. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (9,45 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |  II. MELLÉKLETDÉL-AFRIKA VÁMLEBONTÁSI MENETRENDJEA TDCA VI. mellékletének 1., 2. és 3. jegyzéke(Hivatkozva a TDCA 15. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésében)| Átmeneti EPA – HR-kód (2007.9.30.) | HR 1996 | HR 2007 | Megnevezés | Szektor | Kategória az átmeneti EPA-ban | Magyarázó megjegyzések (átmeneti EPA) | Jegyzék a jelenlegi TDCA VI. mellékletében | Elbánás az átmeneti EPA-ban – új elbánás a TDCA-ban | |1 |0207.12 |02071200 |02071210 |GALLUS DOMESTICUS FAJBA TARTOZÓ FAGYASZTOTT SZÁRNYAS, TISZTÍTOTT ÉS BONTOTT, FEJ ÉS LÁB NÉLKÜL, DE NYAKKAL, SZÍVVEL, MÁJJAL ÉS ZÚZÁVAL, ÚN. „70 %-OS CSIRKE” |Mezőgazdaság |5. jegyzék |1. rendszer: alapérték: 17,01 % |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA 2007-es szintjén (17,01%). Egyelőre nincs további liberalizáció. | |2 |0207.14.20 |02071420 |02071420 |GALLUS DOMESTICUS FAJBA TARTOZÓ FAGYASZTOTT SZÁRNYAS FELEZVE VAGY NEGYEDELVE |Mezőgazdaság |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 21,6 % |VI. melléklet 3. jegyzék |A legnagyobb kedvezmény elve szerinti (27 %) és a TDCA szerinti (0 %) vám átlaga. Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |3 |0207.14.90 |02071490 |02071499 |GALLUS DOMESTICUS FAJHOZ TARTOZÓ SZÁRNYASBÓL KÉSZÜLT VÁGÁSI MELLÉKTERMÉK ÉS BELSŐSÉG (MÁJ KIVÉTELÉVEL) – MÁS |Mezőgazdaság |5. jegyzék |1. rendszer: alapérték: 138,6 c/kg. (Megjegyzés: az átmeneti EPA-ban hibás érték szerepel.) |VI. melléklet 2. jegyzék |Befagyasztva a TDCA 2007-es szintjén (138,6 c/kg). Egyelőre nincs további liberalizáció. | |4 |0408.11 |04081100 |04081180 |EMBERI FOGYASZTÁSRA ALKALMAS TOJÁSSÁRGÁJA SZÁRÍTVA, CUKOR VAGY MÁS ÉDESÍTŐANYAG HOZZÁADÁSÁVAL IS |Mezőgazdaság |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 11,97 % |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (11,97 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |5 |0408.19 |04081900 |04081989 |EMBERI FOGYASZTÁSRA ALKALMAS (NEM FOLYÉKONY) TOJÁSSÁRGÁJA, FAGYASZTVA VAGY MÁSKÉPPEN TARTÓSÍTVA, CUKOR VAGY MÁS ÉDESÍTŐANYAG HOZZÁADÁSÁVAL IS (A SZÁRÍTOTT TOJÁSSÁRGÁJA KIVÉTELÉVEL) |Mezőgazdaság |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 11,97 % |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (11,97 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |6 |0408.91 |04089100 |04089180 |EMBERI FOGYASZTÁSRA ALKALMAS MADÁRTOJÁS HÉJ NÉLKÜL, SZÁRÍTVA, CUKOR VAGY MÁS ÉDESÍTŐANYAG HOZZÁADÁSÁVAL IS (A TOJÁSSÁRGÁJA KIVÉTELÉVEL) |Mezőgazdaság |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 11,97 % |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (11,97 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |7 |0408.99 |04089900 |04089980 |EMBERI FOGYASZTÁSRA ALKALMAS MADÁRTOJÁS HÉJ NÉLKÜL, FRISSEN, GŐZBEN VAGY FORRÓ VÍZBEN MEGFŐZVE, FORMÁZVA, FAGYASZTVA VAGY MÁSKÉPPEN TARTÓSÍTVA, CUKOR VAGY MÁS ÉDESÍTŐANYAG HOZZÁADÁSÁVAL IS (A SZÁRÍTOTT MADÁRTOJÁS ÉS A TOJÁSSÁRGÁJA KIVÉTELÉVEL) |Mezőgazdaság |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 11,97 % |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (11,97 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |8 |0409.00 |04090000 |04090000 |TERMÉSZETES MÉZ |Mezőgazdaság |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 13,86 % |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (13,86 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |9 |1102.90.90 |11029090 |11029090 |GABONALISZT (A BÚZALISZT, A KÉTSZERES LISZT, A ROZSLISZT, A KUKORICALISZT, A RIZSLISZT, AZ ÁRPALISZT ÉS A ZABLISZT KIVÉTELÉVEL) |Mezőgazdaság |5. jegyzék |1. rendszer: alapérték: 0,409 c/kg |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA 2007-es szintjén (0,409 c/kg). Egyelőre nincs további liberalizáció. | |10 |1602.32.10 |16023210 |16023211 |ELKÉSZÍTETT VAGY KONZERVÁLT HÚS, VÁGÁSI MELLÉKTERMÉK ÉS BELSŐSÉG A GALLUS DOMESTICUS FAJHOZ TARTOZÓ SZÁRNYASOKBÓL, LEGALÁBB 57 TÖMEGSZÁZALÉK HÚS- VAGY BELSŐSÉG-TARTALOMMAL, FŐZÉS NÉLKÜL (A KOLBÁSZ ÉS HASONLÓ TERMÉKEK, ÉS A MÁJBÓL KÉSZÜLT KÉSZÍTMÉNYEK KIVÉTELÉVEL) |Mezőgazdaság |5. jegyzék |1. rendszer: alapérték: 12,6 % |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA 2007-es szintjén (12,6 %). Egyelőre nincs további liberalizáció. | |11 |2003.10.10 |20031010 |20031020 |AZ AGARICUS NEMHEZ TARTOZÓ EHETŐ GOMBA ECET VAGY ECETSAV NÉLKÜL IDEIGLENESEN TARTÓSÍTVA, TELJESEN FŐZVE |Mezőgazdaság |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 12,6 % |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (12,6 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |12 |2003.10.90 |20031090 |20031030 |AZ AGARICUS NEMHEZ TARTOZÓ EHETŐ GOMBA ECET VAGY ECETSAV NÉLKÜL ELKÉSZÍTVE VAGY TARTÓSÍTVA (KIVÉVE A TELJESEN FŐZŐTT GOMBÁT ÉS AZ IDEIGLENESEN TARTÓSÍTOTT GOMBÁT) |Mezőgazdaság |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 12,6 % |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (12,6 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |13 |2003.90.10 |20039010 |20039000 |EHETŐ GOMBA ECET VAGY ECETSAV NÉLKÜL ELKÉSZÍTVE VAGY TARTÓSÍTVA (AZ AGARICUS NEMHEZ TARTOZÓ EHETŐ GOMBA KIVÉTELÉVEL) |Mezőgazdaság |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 12,6 % |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (12,6 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |14 |2003.90.90 |20039090 |20039000 |EHETŐ GOMBA ECET VAGY ECETSAV NÉLKÜL ELKÉSZÍTVE VAGY TARTÓSÍTVA (AZ AGARICUS NEMHEZ TARTOZÓ EHETŐ GOMBA KIVÉTELÉVEL) |Mezőgazdaság |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 12,6 % |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (12,6 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |15 |2005.51 |20055100 |20055100 |FEJTETT BAB (VIGNA SPP., PHASEOLUS SPP.), ECETBEN VAGY ECETSAV NÉLKÜL ELKÉSZÍTVE VAGY TARTÓSÍTVA (A FAGYASZTOTT KIVÉTELÉVEL) |Mezőgazdaság |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 2,614 c/kg |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (2,614 c/kg). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |16 |2005.59 |20055900 |20055900 |NEM FEJTETT BAB (VIGNA SPP., PHASEOLUS SPP.), ECETBEN VAGY ECETSAV NÉLKÜL ELKÉSZÍTVE VAGY TARTÓSÍTVA (A FAGYASZTOTT KIVÉTELÉVEL) |Mezőgazdaság |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 2,614 c/kg |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (2,614 c/kg). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |17 |2007.10 |20071000 |20071010 |HOMOGENIZÁLT DZSEM, GYÜMÖLCSKOCSONYA (ZSELÉ), GYÜMÖLCSÍZ, PÜRÉ ÉS KRÉM GYÜMÖLCSBŐL VAGY DIÓFÉLÉBŐL, FŐZÉSSEL KÉSZÍTVE, LEGFELJEBB 250 G TÖMEGŰ TARTÁLYOKBAN KISKERESKEDELMI KISZERELÉSBEN GYERMEKÉTELKÉNT VAGY DIÉTÁS CÉLRA, 13 TÖMEGSZÁZALÉKNÁL NAGYOBB CUKORTARTALOMMAL |Mezőgazdaság |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 24 % |VI. melléklet 2. jegyzék |A legnagyobb kedvezmény elve szerinti (30 % vagy 4,5 c/kg) és a TDCA szerinti (0 %) vám átlaga. Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |18 |2007.91 |20079100 |20079190 |DZSEM, GYÜMÖLCSKOCSONYA (ZSELÉ), GYÜMÖLCSÍZ, PÜRÉ ÉS KRÉM CITRUSFÉLÉKBŐL, FŐZÉSSEL KÉSZÍTVE, HOZZÁADOTT CUKORRAL VAGY MÁS ÉDESÍTŐANYAG HOZZÁADÁSÁVAL IS (A 13 % TÖMEGSZÁZALÉKNÁL NAGYOBB CUKORTARTALMÚ ÉS A 2007.10 VÁMTARIFAALSZÁMÚ HOMOGENIZÁLT KÉSZÍTMÉNY KIVÉTELÉVEL) |Mezőgazdaság |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 24 % |VI. melléklet 2. jegyzék |A legnagyobb kedvezmény elve szerinti (30 % vagy 4,5 c/kg) és a TDCA szerinti (0 %) vám átlaga. Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |19 |2009.69 |20096100 |20096911 |SZŐLŐLÉ (BELEÉRTVE A SZŐLŐMUSTOT IS), NEM ERJESZTVE, 20 °C-ON TÖBB, MINT 67 BRIX ÉRTÉKKEL, 100 KG NETTÓ TÖMEGRE JUTÓ ÉRTÉKE LEGFELJEBB 22 EURÓ, CUKOR VAGY MÁS ÉDESÍTŐANYAG HOZZÁADÁSÁVAL IS (AZ ALKOHOLTARTALMÚ TERMÉK KIVÉTELÉVEL) |Mezőgazdaság |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 3,15 % |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (3,15 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |20 |2009.80.10 |20098010 |20098011 |KÖRTELÉ, NEM ERJESZTVE, 20 °C-ON TÖBB, MINT 67 BRIX ÉRTÉKKEL, 100 KG NETTÓ TÖMEGRE JUTÓ ÉRTÉKE LEGFELJEBB 22 EURÓ, CUKOR VAGY MÁS ÉDESÍTŐANYAG HOZZÁADÁSÁVAL IS (AZ ALKOHOLTARTALMÚ KIVÉTELÉVEL) |Mezőgazdaság |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 12,6 % |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (12,6 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |21 |5201.00.20 |52010020 |52010010 |PAMUT NEM KÁRTOLVA, NEM FÉSÜLVE, SZÍVÓKÉPESSÉ TETT VAGY FEHÉRÍTETT |Mezőgazdaság |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 148 c/kg |VI. melléklet 3. jegyzék |A legnagyobb kedvezmény elve szerinti (160 c/kg) és a TDCA szerinti (100,8 c/kg) vám átlaga. Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |22 |5201.00.90 |52010090 |52010090 |PAMUT NEM KÁRTOLVA, NEM FÉSÜLVE (A SZÍVÓKÉPESSÉ TETT VAGY FEHÉRÍTETT KIVÉTELÉVEL) |Mezőgazdaság |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 9,45 % |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (9,45 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |23 |5203.00 |52030000 |52030000 |PAMUT, KÁRTOLVA VAGY FÉSÜLVE |Mezőgazdaság |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 9,45 % |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA szintjén (9,45 %). Liberalizáció: 2011–2015. Vámmentes és kontingensmentes: 2015 | |24 |1806.10 |18061000 |18061000 |KAKAÓPOR CUKOR VAGY MÁS ÉDESÍTŐANYAG HOZZÁADÁSÁVAL |Mezőgazdaság – feldolgozott mezőgazdasági termékek |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 10.71 % |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA 2007-es szintjén. Liberalizáció: 2011–2015. | |25 |1806.20.10 |18062010 |18062010 |CSOKOLÁDÉ ÉS MÁS ÉLELMISZER-KÉSZÍTMÉNY (MÁS) TÖMB, TÁBLA VAGY RÚD FORMÁBAN, VAGY FOLYADÉK, MASSZA, POR, SZEMCSE VAGY MÁS ÖMLESZTETT ALAKBAN, TARTÁLYBAN VAGY MÁS KÖZVETLEN CSOMAGOLÁSBAN, 2 KG-NÁL NAGYOBB TÖMEGBEN (A KAKAÓPOR KIVÉTELÉVEL): CSOKOLÁDÉ ÉS KAKÓTARTALMÚ CUKORKAÁRU |Mezőgazdaság – feldolgozott mezőgazdasági termékek |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 13.23 % |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA 2007-es szintjén. Liberalizáció: 2011–2015. | |26 |1806.20.90 |18062090 |18062090 |CSOKOLÁDÉ ÉS MÁS ÉLELMISZER-KÉSZÍTMÉNY TÖMB, TÁBLA VAGY RÚD FORMÁBAN, VAGY FOLYADÉK, MASSZA, POR, SZEMCSE VAGY MÁS ÖMLESZTETT ALAKBAN, TARTÁLYBAN VAGY MÁS KÖZVETLEN CSOMAGOLÁSBAN, 2 KG-NÁL NAGYOBB TÖMEGBEN (A KAKAÓPOR KIVÉTELÉVEL): MÁS |Mezőgazdaság – feldolgozott mezőgazdasági termékek |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 10.71 % |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA 2007-es szintjén. Liberalizáció: 2011–2015. | |27 |1806.31 |18063100 |18063100 |CSOKOLÁDÉ ÉS MÁS KAKAÓTARTALMÚ ÉLELMISZERKÉSZÍTMÉNY TÖMB, TÁBLA VAGY RÚD FORMÁJÁBAN, LEGFELJEBB 2 KG TÖMEGBEN, TÖLTVE |Mezőgazdaság – feldolgozott mezőgazdasági termékek |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 12.6 % |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA 2007-es szintjén. Liberalizáció: 2011–2015. | |28 |1806.32 |180632 |180632 |CSOKOLÁDÉ ÉS MÁS KAKAÓTARTALMÚ ÉLELMISZERKÉSZÍTMÉNY TÖMB, TÁBLA VAGY RÚD FORMÁJÁBAN, LEGFELJEBB 2 KG TÖMEGBEN, GABONA, GYÜMÖLCS VAGY DIÓFÉLÉK HOZZÁADÁSÁVAL (A TÖLTÖTT KIVÉTELÉVEL) |Mezőgazdaság – feldolgozott mezőgazdasági termékek |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 12.6 % |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA 2007-es szintjén. Liberalizáció: 2011–2015. | |29 |1902.11 |19021100 |19021100 |NEM FŐTT TÉSZTA, NEM TÖLTVE VAGY MÁSKÉPP NEM ELKÉSZÍTVE, TOJÁSTARTALOMMAL |Mezőgazdaság – feldolgozott mezőgazdasági termékek |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 18.9 % |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA 2007-es szintjén. Liberalizáció: 2011–2015. | |30 |1902.19 |19021900 |19021900 |NEM FŐTT TÉSZTA, NEM TÖLTVE VAGY MÁSKÉPP NEM ELKÉSZÍTVE, TOJÁS NÉLKÜL |Mezőgazdaság – feldolgozott mezőgazdasági termékek |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 18.9 % |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA 2007-es szintjén. Liberalizáció: 2011–2015. | |31 |1905.20 |19052000 |19052000 |MÉZESKALÁCS ÉS HASONLÓ, KAKAÓTARTALOMMAL IS |Mezőgazdaság – feldolgozott mezőgazdasági termékek |5. jegyzék |3. rendszer: alapérték: 13.23 % |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA 2007-es szintjén. Liberalizáció: 2011–2015. | |32 |1905.32 |19053000 |19053200 |GOFRI ÉS OSTYA |Mezőgazdaság – feldolgozott mezőgazdasági termékek |5. jegyzék |3. rendszer: alapérték: 13.23 % |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA 2007-es szintjén. Liberalizáció: 2011–2015. | |33 |1905.40 |19054000 |19054000 |KÉTSZERSÜLT, PIRÍTOTT KENYÉR ÉS HASONLÓ PIRÍTOTT TERMÉK |Mezőgazdaság – feldolgozott mezőgazdasági termékek |5. jegyzék |3. rendszer: alapérték: 13.23 % |VI. melléklet 3. jegyzék |Befagyasztva a TDCA 2007-es szintjén. Liberalizáció: 2011–2015. | |34 |2203.00.90 |22030090 |22030090 |MALÁTÁBÓL KÉSZÜLT SÖR |Mezőgazdaság – feldolgozott mezőgazdasági termékek |5. jegyzék |2. rendszer: alapérték: 5 % |VI. melléklet 1. jegyzék |A legnagyobb kedvezmény elvének újbóli bevezetése (5 % FOB-értéken). Liberalizáció: 2011–2015. | |[1] HL L 311., 1999.12.4., 3. o.[2] HL L 311., 1999.12.4., 3. o.[3] HL L 127., 2004.4.29., 109. o.[4] HL L 311., 1999.12.4., 3. o.[5] HL L 221., 2001.8.17., 37. o.[6] HL L 311., 1999.12.4., 3. o.[7] HL L 311., 1999.12.4., 3. o.[8] HL L 221., 2001.8.17., 37. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.4.7.
            COM(2017) 157 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            Finnország „EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems” referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

               INDOKOLÁS

               A JAVASLAT HÁTTERE

               1.Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) nyújtott pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  1
                (a továbbiakban: EGAA-rendelet) határozza meg.

               2.2016. november 22-én Finnország EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt a Nokia Oy (Nokia Network Systems) vállaltnál és három finnországi beszállítójánál történt elbocsátásokat
                  2
                követően.

               3.A kérelem értékelése után a Bizottság az EGAA-rendelet valamennyi vonatkozó rendelkezése alapján megállapította, hogy az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás odaítélésének feltételei teljesülnek.

               A JAVASLAT ÖSSZEFOGLALÁSA

                        EGAA-kérelem

                        EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems

                        Tagállam

                        Finnország

                        Érintett régió(k) (NUTS
                           3
                        2 szint)

                        Helsinki-Uusimaa (Uusimaa) (FI1B),

                        Länsi-Suomi (Pirkanmaa) (FI19)

                        Pohjois- ja Itä-Suomi (Pohjois-Pohjanmaa) (FI1D)

                        A kérelem benyújtásának dátuma

                        2016. november 22.

                        A kérelem átvételi elismervényén feltüntetett dátum

                        2016. november 22.

                        Kiegészítő információk iránti kérelem dátuma

                        2016. december 2.

                        A kiegészítő információ benyújtásának határideje

                        2017. január 13.

                        Az értékelés befejezésének határideje

                        2017. április 7.

                        Beavatkozási kritérium

                        Az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja

                        Elsődlegesen érintett vállalat

                        Nokia Oy (Nokia Network Systems)

                        Érintett vállalatok száma

                        4

                        Gazdasági ágazat(ok)

                        (NACE Revison 2. rendszer szerinti ágazat)
                           4

                        26. ágazat – Számítógép, elektronikai, optikai termék gyártása

                        A leányvállalatok, a beszállítók és az ellátási lánc következő szintjein álló termelők száma

                        3

                        Referencia-időszak

                        2016. június 2. – 2016. október 2.

                        A referencia-időszak alatt elbocsátottak száma (a)

                        945

                        A referencia-időszak előtt vagy után elbocsátottak száma (b)

                        0

                        Az elbocsátottak száma összesen

                        945

                        A támogatható kedvezményezettek száma összesen

                        945

                        A megcélzott kedvezményezettek száma összesen

                        821

                        A megcélzott nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) száma

                        0

                        A személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségvetés (EUR)

                        4 154 000

                        Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó költségvetés
                           5
                         (EUR)

                           249 000

                        Teljes költségvetés (EUR)

                        4 403 000

                        EGAA-hozzájárulás (60 %) (EUR)

                        2 641 800

               A KÉRELEM ÉRTÉKELÉSE

               Az eljárás

               4.Finnország 2016. november 22-én kérelmet nyújtott be „EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems” referenciaszámon, 12 héten belül attól az időponttól számítva, hogy az EGAA-rendelet 4. cikkében meghatározott beavatkozási kritériumok teljesültek. A Bizottság ugyanazon a napon visszaigazolta a kérelem beérkezését, és 2016. december 2-án kiegészítő információkat kért Finnországtól. Finnország a kéréstől számított hat héten belül megküldte a szóban forgó kiegészítő információkat. A teljes kérelem kézhezvételétől számított 12 hetes határidő, amelyen belül a Bizottságnak le kell zárnia annak értékelését, hogy a kérelem megfelel-e a pénzügyi hozzájárulás feltételeinek, 2017. április 7-én jár le.

               A kérelem elfogadhatósága

               Az érintett vállalatok és kedvezményezettek

               5.A kérelem 945, a Nokia Oy vállalattól és három beszállítójától elbocsátott munkavállalót érint. Az elsődlegesen érintett vállalat a NACE Rev. 2. rendszer szerinti gazdasági ágazatok közül a 26. ágazatban (Számítógép, elektronikai, optikai termék gyártása) működik.

               6.A Nokia Network Systems a Nokia Oy 100 %-os tulajdonában lévő finnországi leányvállalat. A Nokia Network Systems adathálózatokkal és kommunikációs eszközökkel foglalkozó vállalkozás.

                        A vállalatok neve és a referencia-időszakon belül elbocsátott személyek száma

                        Nokia Oy

                        940

                        Lionbridge Oy

                        1

                        Eilakaisla Oy

                        1

                        ManpowerGroup Solutions Oy

                        3

                        A vállalatok száma összesen: 4

                        Az elbocsátott munkavállalók száma összesen:

                        945

                        A tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók száma összesen:

                        0

                        A támogatásra jogosult munkavállalók és önálló vállalkozók száma összesen:

                        945

               Beavatkozási kritériumok

               7.Finnország kérelmét az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti beavatkozási kritériumok alapján nyújtotta be, amely a támogatást a következőkhöz köti: legalább 500 elbocsátott munkavállaló egy négyhónapos referencia-időszak alatt egy vállalkozáson belül egy tagállamban, ideértve a beszállítók és a felhasználó gyártók körében elbocsátott munkavállalókat is.

               8.A kérelemmel összefüggő négy hónapos referencia-időszak 2016. június 2-től 2016. október 2-ig tartott.

               9.A referencia-időszak alatt bekövetkezett elbocsátások megoszlása a következő volt:

               –940 munkavállalót a Nokia Oy vállalattól,

               –5 munkavállalót a Nokia Oy 3 beszállítójától, illetve felhasználó gyártójától bocsátottak el.

               Az elbocsátások és a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók számának kiszámítása

               10.A referencia-időszak alatt bekövetkezett elbocsátásokat a következőképpen vették figyelembe:

               –945 elbocsátást a munkáltató által a munkavállaló elbocsátásáról vagy a munkaszerződésének megszüntetéséről adott személyre szóló értesítés időpontjától.

               Támogatható kedvezményezettek

               11.A támogatható kedvezményezettek száma 945.

               Az 546/2009/EK rendeletben ismertetett, az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett jelentős strukturális változások közötti kapcsolat

               12.Az 546/2009/EK rendeletben ismertetett, az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett jelentős strukturális változások közötti kapcsolat bizonyítása érdekében Finnország azzal érvelt, hogy az ikt-ágazat a jelentős verseny, a gyors technológiai fejlődés és innováció, az összeolvadások, akvizíciók és kiszervezések miatt a világgazdaság egyik leggyorsabban változó ágazata.

               13.Az ikt-ágazatban az európai gyártók az alkatrészgyártás és általánosságban véve a gyártási ágazat kiszervezésével próbáltak  a gyorsan változó, főleg a kelet-ázsiai szereplőknek tulajdonítható  versenyhelyzetben versenyelőnyhöz jutni.

               14.A kelet-ázsiai versenytársak eddig az alacsony árrések alkalmazása révén igyekeztek versenyelőnyhöz jutni. Most azonban a profitot visszaforgatják a kutatásba és fejlesztésbe. A kelet-ázsiai versenytársak agresszívan törnek be a piacra és az európai vállalkozások egyre nehezebb helyzetbe kerülnek.

               15.Az ágazatot megrázta az árak esése és a távközlési szolgáltatók részéről érkező kereslet csökkenése. Ez azonban nem tántorította vissza a kínai cégeket attól, hogy belépjenek az európai piacokra
                  6
               .

               16.A termékeknek és a hozzájuk kapcsolódó szoftvermegoldásoknak nagyon rövid az életciklusa. A termékekre és/vagy szoftverekre vonatkozó szakismeret, valamint a területen szükséges szaktudás rendkívül gyorsan változik.

               17.Az EU-n belüli és kívüli munkaerő között éles verseny zajlik. Az európai ikt-ágazatban dolgozó munkavállalók idősebbek és kevésbé képzettek, mint az amerikai és ázsiai társaik. A finn ikt-ágazatban dolgozóknak sokkal nagyobb nemzetközi versennyel kell megküzdeniük, mint a többi ágazatban dolgozóknak.

               18.Eddig 15 EGAA-kérelmet nyújtottak be a „Számítógép, elektronikai, optikai termék gyártása” ágazathoz kapcsolódóan, melyek közül 12 a kereskedelem globalizációjához, 3 pedig a globális pénzügyi és gazdasági válsághoz kapcsolódik. A 15 kérelemből hármat Finnország nyújtott be
                  7
               .

               Az elbocsátásokhoz és a tevékenység megszűnéséhez vezető események

               19.A finn ikt-szektorra az elmúlt két évben egyszerre volt jellemző a nagyarányú munkaerő-felvétel és a tömeges leépítés. Az ágazat a termékek versenyképességének fenntartása miatt nagy nyomásnak van kitéve.

               20.Az elmúlt években az IT hálózati üzleti tevékenységek terén jelentős trendek voltak megfigyelhetők. Egyre növekszik az igény a hatékonyság és a szélesebb körű szolgáltatások iránt.

               21.2008-ban a technológiai ipar átlagosan 326 000 munkavállalót foglalkoztatott, 2015-re azonban a foglalkoztatottak száma 289 000-re csökkent
                  8
               . A technológiai iparon belül az ikt-ágazatban foglalkoztatottak száma 2008 és 2015 között 52 000-ről 60 000-re nőtt. Ez alatt az időszak alatt számos munkahely megszűnt, de nagyon sok új is létesült az ágazaton belül.

               22.Az elmúlt években a Nokia Oy közös vállalkozást indított a Siemenssel a hálózati technológiák terén, továbbá egyes üzleti részeit eladta a Microsoftnak és összeolvadt az Alcatellel, hogy tudja tartani a versenyt a hálózati kommunikációs üzletágban működő nagyobb versenytársakkal. 2016-ban a Nokia Oy személyzeti leépítést jelentett be. A Nokia Oy 2018 végéig évente 900 millió EUR-val kívánja csökkenteni működési költségeit. Ezzel egy időben a vállalat lépéseket tett a forrásainak a jövőbeli technológiákba való átcsoportosítása érdekében.

               23.A Nokia Oy nemzetközi szintű átalakítására, ezen belül pedig a létszámcsökkentésre azért volt szükség, hogy fel tudja venni a versenyt a kelet-ázsiai versenytársakkal. A programhoz kapcsolódó létszámcsökkentés a tervek szerint 2018 végére fejeződik be.

               24.A Nokia Oy vállalattól 2016-ban elbocsátottak magasan (60 %) vagy közepesen (40 %) képzettek, és a programozás és tervezés területén dolgoztak.

               Az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos gazdaságra és foglalkoztatásra

               Uusimaa

               25.Uusimaaban a vezető ágazatokban folyamatosan romlanak az általános gazdasági feltételek és az elmúlt három hónapban leépítések történtek az ipari ágazatokban
                  9
               . 2016 első negyedévében az információs és kommunikációs ágazatban a vállalkozások teljes értékesítési forgalma
                  10
                2,5 %-kal csökkent.

               26.Espoo, Helsinki és Vantaa térségében a 2012–2016 között végrehajtott nagyarányú leépítések főként az elektronikai és a szoftveripart érintették (6 000 munkavállalót bocsátottak el ebben az időszakban). Kisebb vállalkozások és alvállalkozók is kénytelenek voltak munkavállalóktól megválni.

               27.A Nokia Oy Finnország legnagyobb ikt-vállalkozása. Uusimaa-ban 2014-ben 730 új vállalkozás indult az ágazatban és 759 vállalkozás szűnt meg. Ugyanebben az évben ugyanitt 7 114 ikt-vállalkozás működött (az összes ilyen jellegű finn vállalkozás 51 %-a).

               28.A Nokia Oy Uusimaa-i részlegétől elbocsájtott munkavállalók nagy része magasan vagy közepesen képzett; az elbocsátottak fele pedig 50 év feletti. A leépített munkavállalók a programozás és tervezés területén dolgoztak. Szaktudásuk számos esetben elavult.

               29.Uusimaa-ban jelenleg nagyon nehéz a magasan képzett mérnökök és az 50 év felettiek számára az elhelyezkedés.

               30.A magas képzettséggel rendelkezők körében általában is igen nagy a munkanélküliek aránya
                  11
               , és ez a probléma nem csak a technológiai ágazatokban képesítéssel rendelkezőket érinti. A Uusimaa-i munkanélküli statisztikákban irodai alkalmazottak, könyvelők és bérszámfejtők is szerepelnek.

               Pirkanmaa

               31.A forgalmat tekintve a feldolgozóipar a legjelentősebb gazdasági ágazat Pirkanmaa-ban. Ezen belül a különböző ágazatok megosztása következőképp alakul: technológiai ipar (48 %), erdészeti ágazat (25 %), vegy-, gumi- és műanyagipar (18 %)
                  12
               .

               32.2016 szeptemberében a Pirkanmaa-i Foglalkoztatási és Gazdaságfejlesztési Irodánál 36 186 munkanélküli álláskereső regisztrált, ami az előző évhez képest 1 %-kos növekedést jelent
                  13
               . Pirkanmaa-ban a munkanélküliségi ráta már egy jó ideje meghaladja a nemzeti átlagot.

               33.Az elmúlt években a töretlenül magas munkanélküliségi ráta a régióban az exportalapú és feldolgozóipari tevékenységek válságával, valamint a drasztikus strukturális változásokkal – különösen jellemző ez az ikt-ágazatra – magyarázható. 2015-ben a Pirkanmaa-ban működő ikt-vállalkozások több mint 1 000 munkavállalót bocsátottak el.

               34.A Pirkanmaa-ban jelentkező strukturális problémák miatt megnőtt a magasan képzettek körében a munkanélküliség aránya; 2012 és 2016 között számuk megkétszereződött. 2016 közepére a felsőfokú végzettséggel rendelkezők mintegy 33 %-ka volt megszakítás nélkül legalább egy évig munkanélküli
                  14
               .

               Pohjois-Pohjanmaa

               35.Az észak-ostrobothniai régióban még mindig igen magas a munkanélküliségi ráta. A munkanélküli álláskeresők aránya meghaladja az országos átlagot. 2016. április végén az országos munkanélküliségi ráta 13,0 % volt, míg Észak- Ostrobothniában ez az érték 14,3 %, Ouluban pedig 16,1 % volt
                  15
               .

               36.Az észak-ostrobothniai régió ikt-vállalkozásainak nagy része Oulu térségében működik. Az elmúlt években a kihívásokkal teli üzleti környezet és a vállalkozásoknak a tevékenységeik optimalizálása terén tett erőfeszítései drasztikus leépítésekhez vezettek.

               37.Az elmúlt évtizedhez képest jelentősen csökkent a régióban a foglalkoztatottak száma. A közszféra kevesebb munkavállalót tud alkalmazni, az ágazatban végrehajtott megszorítások és megtakarítások miatt. A területen tapasztalható hosszan tartó gazdasági recesszió és a strukturális változások hosszabb távú munkanélküliséget eredményeztek.

               38.A Nokia Oy vállatnál végrehajtott elbocsátások tovább súlyosbították az egyébként is nehéz helyzetben lévő Ouluban az ikt-ágazaton belüli foglalkoztatási problémákat. Oulu távoli helyen található, a közelében nincsenek alternatív munkalehetőséget kínáló városok.

               39.A régióban tapasztalható helyzet kivételesen nehéz az ikt-projektvezetők és összeszerelő munkások számára. Már jó ideje nincs munkájuk, így szaktudásuk elavult.

               40.Az oului régióban a növekedést mutató új ágazatokban van elhelyezkedési lehetőség. Az elbocsátott munkavállalók jó része kiváló szaktudással rendelkezik a tervezés és termékfejlesztés terén, tudásukat ki lehetne használni az ikt-ágazatban vagy az ikt-alkalmazásokat fejlesztő ágazatokban.

               A megcélzott kedvezményezettek és a javasolt intézkedések

               A megcélzott kedvezményezettek

               41.Az intézkedésekben várhatóan részt vevő elbocsátott munkavállalók becsült száma 821. E munkavállalók adatai nemek, állampolgárság és életkor szerinti bontásban:

                        Kategória

                        A megcélzott kedvezményezettek
                           száma

                        Nem:

                        Férfiak:

                        608

                        (74,0 %)

                        Nők:

                        213

                        (26,0 %)

                        Állampolgárság:

                        Uniós polgárok:

                        800

                        (97,4 %)

                        Nem uniós polgárok:

                        21

                        (2,6 %)

                        Korcsoport:

                        15–24 év közöttiek

                        6

                        (0,7 %)

                        25-29 év közöttiek

                        12

                        (1,5 %)

                        30-54 év közöttiek

                        632

                        (77,0 %)

                        55-64 év közöttiek

                        167

                        (20,3 %)

                        64 év felettiek:

                        4

                        (0,5 %)

               (*): A túl sok tizedes érték elkerülése érdekében az összegek kerekített értékek.

               A javasolt intézkedések támogathatósága

               42.Az elbocsátott munkavállalóknak nyújtott, személyre szabott szolgáltatások az alábbiakat foglalják magukban:

               –Tanácsadási (coaching) és más előkészítő intézkedések:

               A munkakeresési képzés célja, hogy a résztvevők több információt kapjanak a munkaerőpiacról, feltérképezhessék lehetőségeiket, továbbá javítsák és aktualizálják munkakeresési készségeiket. Munkavállalási tanácsadás: az intézkedés célja a munkakereső támogatása a munkakeresésben és a munkahelyi képzés során. Iránymutatást biztosít a munkakeresés során.

               –Karriertanácsadás: az intézkedés célja az olyan munkakeresők támogatása, akik funkcionális, intenzív és hosszú távú segítséget igényelnek karrierjük megtervezése során. Az intézkedés főként csoportos tevékenységeken alapul.

               –Szakértői értékelések: az intézkedés célja a munkakereső helyzetének és szolgáltatások iránti igényének felmérése. Úgynevezett profilmeghatározási játékra kerül sor, amely segít a munkakeresőnek abban, hogy felismerje, mely területeken rendelkezik szakértelemmel.

               –Foglalkoztatási és üzleti szolgáltatások:

               A munkakeresők tájékoztatást, tanácsadást és szakértői szolgáltatásokat vehetnek igénybe újrafoglalkoztatásuk tervezéséhez. A külföldi állásajánlatok munkakeresők felé való közvetítése érdekében az EURES-hálózatot is igénybe veszik. A képzés szakképzést és a vállalkozást támogató képzést foglal magában. A tanfolyamok nagy része speciális képzés, beleértve a diploma megszerzésére irányuló képzést.

               –A vállalkozásindítási támogatás az egyes munkakeresők vállalkozói tevékenységének és önfoglalkoztatásának elősegítését célozza. A vállalkozásindítási támogatás jövedelmet nyújt a kezdő vállalkozóknak a teljes munkaidős foglalkoztatást biztosító vállalkozás elindításához és bevezetéséhez szükséges becsült időtartam alatt.

               –Az elbocsátott munkavállalók új munkakörben vagy gyakorlati képzés keretében történő alkalmazásának támogatása céljából fizetési támogatás vehető igénybe, amely korlátozott levonható a munkáltató bérköltségeiből. A fizetési támogatás egy meghatározott ideig (6–24 hónap) adható és a munkavállaló bérköltségének 30–50 %-kát teszi ki.

               –Utazási, szállás- és költözési költségtérítés

               A munkakeresők juttatásban részesülhetnek, amelyet munkakeresés esetén az utazási és szállásköltségekre, a foglalkoztatás elősegítését célzó képzésben való részvétel esetén az utazási és szállásköltségre és költözési költségekre fordíthatnak.

               43.Az itt leírt javasolt intézkedések az EGAA-rendelet 7. cikkében meghatározott támogatható tevékenységek közé sorolható aktív munkaerőpiaci intézkedéseknek minősülnek. Ezek a tevékenységek nem helyettesítik a passzív szociális védelmi intézkedéseket.

               44.Finnország megadta a szükséges információkat a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében az érintett vállalatra nézve kötelező intézkedésekről. Megerősítette, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti ezeket az intézkedéseket.

               Becsült költségvetés

               45.A költségek teljes becsült összege 4 403 000 EUR, amely a személyre szabott szolgáltatásokra fordított 4 154 000 EUR-t, továbbá az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és beszámolási tevékenységekre szánt 249 000 EUR összegű kiadásokat foglalja magában.

               46.Az EGAA-ból igényelt teljes pénzügyi hozzájárulás összege 2 641 800 EUR (az összköltség 60 %-a).

                        Intézkedés

                        A résztvevők becsült száma

                        Egy résztvevőre eső becsült költség
                        (EUR)*

                        Becsült összköltség

                        (EUR)

                        Személyre szabott szolgáltatások (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontja szerinti intézkedések)

                        Tanácsadási (coaching) és más elkészítő intézkedések (Valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet)

                        200

                        1 200

                        240 000

                        Foglalkoztatási és üzleti szolgáltatások (Työllisyys- ja yrityspalvelut)

                        733

                        621

                        455 000

                        Képzés (Koulutus)

                        420

                        6 500

                        2 730 000

                        Vállalkozásindítási támogatás (Starttiraha)

                        15

                        9 000

                        135 000

                        Szakértői értékelések (Asiantuntija-arvioinnit)

                        30

                        1 333

                        40 000

                        Részösszeg (a):

                        A személyre szabott szolgáltatáscsomag százalékaránya:

                        –

                        3 600 000

                        (86,66 %)

                        Juttatások és ösztönzők (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti intézkedések)

                        Fizetési támogatások (Palkkatuki)

                        60

                        9 000

                        540 000

                        Utazási, szállás- és költözési juttatások (Liikkuvuusavustus)

                        100

                        140

                        14 000

                        Részösszeg (b):

                        A személyre szabott szolgáltatáscsomag százalékaránya:

                        –

                        554 000

                        (13,34 %)

                         Az EGAA-rendelet 7. cikkének (4) bekezdése szerinti intézkedések

                        1. Előkészítő tevékenységek

                        –

                        9 000

                        2. Igazgatás

                        –

                        161 000

                        3. Tájékoztatás és nyilvánosság

                        –

                        59 000

                        4. Ellenőrzés és jelentéstétel

                        –

                        20 000

                        Részösszeg (c):

                        Százalékarány az összköltséghez képest:

                        –

                        249 000

                        (5,66 %)

                        Összköltség (a + b + c):

                        –

                        4 403 000

                        EGAA-hozzájárulás (az összköltségek 60 %-a)

                        –

                        2 641 800

               (*) A tizedes érték elkerülése érdekében a támogatásra jogosult munkavállalóra eső becsült költségeket kerekítették. A kerekítésnek nincs kihatása az egyes intézkedések összköltségeire.

               47.A fenti táblázatban az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelő intézkedésként meghatározott intézkedések költsége nem haladja meg a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja összköltségének 35 %-át. Finnország megerősítette, hogy ezen intézkedések a munkakereső vagy képzési tevékenységekben részt vevő megcélzott kedvezményezettek tevékeny részvételétől függnek.

               48.Finnország megerősítette, hogy az önálló vállalkozáshoz, vállalkozásalapításhoz, valamint a vállalkozás alkalmazottak által történő átvételéhez kapcsolódó beruházás költsége kedvezményezettenként nem haladja meg a 15 000 EUR-t.

               A kiadások támogathatóságának időszaka

               49.Finnország 2016. június 2-án kezdte meg a személyre szabott szolgáltatások nyújtását a megcélzott kedvezményezettek részére. Az említett intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokhoz ezért 2016. június 2-től 2018. november 22-ig nyújtható pénzügyi támogatás az EGAA-ból.

               50.Finnország számára 2016. június 2-án merült fel először az EGAA végrehajtásához kapcsolódó igazgatási kiadás. Az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre fordított kiadások ezért 2016. június 2. és 2019. május 22. között támogathatók az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulásból.

               A nemzeti vagy uniós forrásokból finanszírozott intézkedéseket kiegészítő jelleg

               51.A tagállami előfinanszírozást vagy társfinanszírozást főként a Foglalkoztatási és Gazdasági Minisztérium közigazgatási ága állami foglalkoztatási szolgálatának költségvetéséből fogják biztosítani. Egyes szolgáltatásokat a Gazdaságfejlesztési, Közlekedési és Környezetvédelmi Központok, valamint a Foglalkoztatási és Gazdaságfejlesztési Hivatalok működési költségvetéséből is fognak finanszírozni. A technikai támogatási feladatok finanszírozása a Foglalkoztatási és Gazdasági Minisztérium, valamint a Gazdaságfejlesztési, Közlekedési és Környezetvédelmi Központok működési költségvetéséből fog történni.

               52.Finnország megerősítette, hogy a fentiekben ismertetett, az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulásban részesülő intézkedések nem részesülnek pénzügyi támogatásban egyéb uniós pénzügyi eszközökből.

               A megcélzott kedvezményezettekkel vagy képviselőikkel, a szociális partnerekkel, illetve a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultáció során követett eljárások

               53.Finnország jelezte, hogy a személyre szabott szolgáltatások koordinált csomagját valamennyi érdekelttel egyeztetve dolgozták ki. A Foglalkoztatási és Gazdasági Minisztérium összehívott egy, a Nokiánál történt elbocsátásokkal foglalkozó csoportot, amely az EGAA-kérelem összeállításában is részt vett.

               54.A munkacsoportban részt vesznek Uusimaa, Pirkanmaa és Pohjois-Pohjanmaa Gazdaságfejlesztési, Közlekedési és Környezetvédelmi Központjainak, valamint Foglalkoztatási és Gazdaságfejlesztési Hivatalainak képviselői. A munkacsoportban részt vesznek még a Nokia Oy, Technology Industries of Finland, Trade Union Pro és a Union of Professional Engineers in Finland képviselői.

               Irányítási és ellenőrzési rendszerek

               55.A kérelem tartalmazza az irányítási és ellenőrzési rendszer leírását, amely meghatározza az érintett szervek felelősségi körét. Finnország tájékoztatta a Bizottságot, hogy a pénzügyi hozzájárulást az EGAA irányító és igazgató hatóságaként és az EGAA-támogatások elosztásában közreműködő szervezetként működő Foglalkoztatási és Gazdasági Minisztérium kezeli majd. Az EGAA-hoz kapcsolódó irányítási funkciókat a Foglalkoztatási és Vállalkozási Osztályhoz rendelték hozzá.

               56.A tanúsítási funkciókat az Emberi Erőforrás és Igazgatási Egység látja el. A kedvezményezettek javára teljesítendő kifizetések végrehajtása a regionális Gazdaságfejlesztési, Közlekedési és Környezetvédelmi Központokon, valamint a Foglalkoztatási és Gazdaságfejlesztési Hivatalokon keresztül történik.

               57.Az ellenőrzésért felelős szerv a független Belső Ellenőrzési Osztály, amely a Foglalkoztatási és Gazdasági Minisztérium közigazgatási államtitkárának irányítása alatt működik.

               Az érintett tagállam vállalásai

               58.Finnország minden szükséges biztosítékot megadott az alábbiak tekintetében:

               –a javasolt intézkedésekhez való hozzáférés és azok megvalósítása során tiszteletben tartják az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét;

               –a nemzeti és uniós jogszabályokban a csoportos létszámcsökkentések vonatkozásában előírt követelményeknek eleget tettek;

               –az elbocsátó vállalatok, amelyek a leépítések után folytatták a tevékenységüket, eleget tettek az elbocsátásokra vonatkozó jogi kötelezettségeiknek és a munkavállalóikkal szemben is ennek megfelelően jártak el;

               –a javasolt intézkedések nem részesülnek egyéb uniós alapok vagy pénzügyi eszközök pénzügyi támogatásában, és megtették a szükséges intézkedéseket a kettős finanszírozás megelőzésére;

               –a javasolt intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott intézkedéseket;

               –az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulás megfelel az állami támogatásra vonatkozó uniós eljárási és anyagi szabályoknak.

               KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               Javasolt költségvetés

               59.Az EGAA-támogatás éves maximális összege (2011-es árakon számítva) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  16
                12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR.

               60.Miután megvizsgálta a kérelmet az EGAA-rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek szempontjából, valamint figyelembe vette a megcélzott kedvezményezettek számát, a javasolt intézkedéseket és a becsült költségeket, a Bizottság azt javasolja, hogy a javasolt intézkedések összköltségének 60 %-át kitevő 2 641 800 EUR összeget folyósítsanak az EGAA-ból a kérelemben igényelt pénzügyi hozzájárulás biztosítása érdekében.

               61.Az EGAA igénybevételére vonatkozó javasolt határozatot az Európai Parlament és a Tanács közösen hozza meg, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás
                  17
                13. pontja értelmében.

               Kapcsolódó jogi aktusok

               62.A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatának benyújtásával egyidejűleg javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak 2 641 800 EUR összegnek az érintett költségvetési sorba történő átcsoportosításra is.

               63.A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatával egyidejűleg végrehajtási jogi aktus formájában egy pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatot is elfogad, amely abban az időpontban lép hatályba, amikor az Európai Parlament és a Tanács elfogadja az EGAA igénybevételéről szóló javasolt határozatot.

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               Finnország „EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems” referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  18
                és különösen annak 15. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  19
                és különösen annak 13. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) célja, hogy támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások miatt vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása, illetve egy újabb globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozóknak a munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedéshez.

               (2)Az EGAA éves maximális összege az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  20
                12. cikkében meghatározottaknak megfelelően (2011-es árakon számítva) nem haladhatja meg a 150 millió EUR összeget.

               (3)Finnország az Európai Unión belül folyó gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozási rendszere (NACE) Revision 2. rendszer szerinti 26. ágazatban (Számítógép, elektronikai, optikai termék gyártása) Finnországban történt elbocsátásokra tekintettel 2016. november 22-én kérelmet nyújtott be az EGAA igénybevétele iránt. E kérelmet az 1309/2013/EU rendelet 8. cikke (3) bekezdésének megfelelően további információkkal egészítették ki. Az említett kérelem eleget tesz az 1309/2013/EU rendelet 13. cikkében az EGAA-ból folyósított pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek.

               (4)Az EGAA-t tehát a Finnország által benyújtott kérelem alapján igénybe kell venni 2 641 800 EUR összegű pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében.

               (5)Az EGAA igénybevételéhez szükséges idő minimalizálása érdekében ezt a határozatot elfogadása napjától kell alkalmazni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió 2017-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból 2 641 800 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Ezt a határozatot [the date of its adoption]*-tól/-től kell alkalmazni.

                  21Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)
                  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

                     (2)
                  Az EGAA-rendelet 3. cikke értelmében.

                     (3)
                  A Bizottság 1046/2012/EU rendelete (2012. november 8.) az új regionális bontásra vonatkozó idősorok továbbítása tekintetében a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 310., 2012.11.9., 34. o.).

                     (4)
                  HL L 393., 2006.12.30., 1. o.

                     (5)
                  Az 1309/2013/EU rendelet 7. cikkének (4) bekezdése alapján.

                     (6)

                     http://www.telecomlead.com/telecom-equipment/revenue-analysis-shows-huawei-big-vs-ericsson-nokia-68634

                     (7)
                  EGF/2007/003 DE/BenQ, EGF/2007/004 FI/Perlos, EGF/2009/002 DE/Nokia, EGF/2009/008 IE/Dell, EGF/2009/023 PT/Quimonda, EGF/2010/008 AT/AT&S, EGF/2010/011 NL/NXP Semiconductors, EGF/2011/013 DK/Flextronics, EGF/2011/014 RO/Nokia, EGF/2011/025 IT/Lombardia, EGF/2012/006 FI/Nokia Salo, EGF/2012/007 IT/VDC Technologies, EGF/2013/001 FI/Nokia, EGF/2014/014 DE/Aleo Solar, EGF/2016/002 SE/Ericson

                     (8)

                     http://teknologiateollisuus.fi/sites/default/files/file_attachments/personnel.pdf

                     (9)
                  https://ek.fi/en/current/2016/05/04/ek-business-tendency-survey-general-business-outlookwill-remain-rather-weak

                     (10)
                  http://www.stat.fi/til/ntp/2016/01/ntp_2016_01_2016-06-03_tie_001_en.html

                     (11)
                  http://www.akava.fi/tyoelama/akavalaiset_tyoelamassa/tyottomyystilastot/1._korkeasti_koulutettujen_tyottomyys

                     (12)
                  http://pirkanmaantalous.fi/innovaatiotilannekuva/situational-picture-of-innovation-2016-new-scale-new-competences

                     (13)
                  http://www.temtyollisyyskatsaus.fi/graph/tkat/tkat.aspx?lang=en&ely=04#

                     (14)
                  http://www.temtyollisyyskatsaus.fi/graph/tkat/tkat.aspx?lang=en&ely=04#

                     (15)
                  http://www.elykeskus.fi/documents/10191/14617851/Tkat_en_huhtikuu_2016.pdf/7338d392-14e3-4fe5-846f-5d0bfd136734

                     (16)
                  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (17)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (18)
                  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

                     (19)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (20)
                  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

                     (21)
                   Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.


title: Javaslat a Tanács határozata az egyes háztartások és szolgáltató társaságok által felhasznált villamos energia tekintetében a kedvezményes adómérték alkalmazásának Svédország részére a 2003/96/EK irányelv 19. cikkének megfelelően történő engedélyezéséről (Csak a svéd nyelvű szöveg hiteles)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52004PC0852

Javaslat a tanács határozata az egyes háztartások és szolgáltató társaságok által felhasznált villamos energia tekintetében a kedvezményes adómérték alkalmazásának Svédország részére a 2003/96/EK irányelv 19. cikkének megfelelően történő engedélyezéséről (Csak a svéd nyelvű szöveg hiteles)  /* COM/2004/0852 végleges */

	Brüsszel, 5.1.2005COM(2004) 852 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz egyes háztartások és szolgáltató társaságok által felhasznált villamos energia tekintetében a kedvezményes adómérték alkalmazásának Svédország részére a 2003/96/EK irányelv 19. cikkének megfelelően történő engedélyezéséről(Csak a svéd nyelvű szöveg hiteles)(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1. A KÉRELEM BENYÚJTÁSASvédország hatóságai 2004. augusztus 20-án kelt levelükben az egyes észak-svédországi háztartások és szolgáltató társaságok által felhasznált villamos energia tekintetében kedvezményes adómérték bevezetését lehetővé tevő eltérésért folyamodtak a Bizottsághoz a 2003/96/EK irányelv[1] 19. cikke értelmében. A Bizottság a kérelem értékeléséhez szükséges információ beszerzése érdekében szeptember 20-án további kérdéseket küldött, amelyekre a svéd hatóságok 2004. október 13-én adtak választ.Svédország a villamos energia tekintetében 1957-ben vezett be energiaadót. 1981 júliusában az Észak-Svédországban – ahol a fűtési költségek átlagosan magasabbak, mint az ország többi részén – felhasznált villamos energia tekintetében kedvezményes energiaadó-mérték bevezetésére került sor. Svédországban a háztartások és a szolgáltató ágazatok esetében az összes fűtés 30 %-át az elektromos fűtés adja.A régiók szerinti megkülönböztetés, amelynek különleges regionális politikai célkitűzése van, az éghajlati viszonyokat számbavevő megfontolásokon alapszik, és célja, hogy az északi területeken élő fogyasztók villamos energiára fordított költségeinek csökkentésével az észak-svédországi háztartásoknak és szolgáltató társaságoknak azonos feltételeket biztosítson, mint a déli országrész fogyasztóinak. A régiók szerinti megkülönböztetés az általános fűtési időszak során objektív módon nyert átlaghőmérsékleteken alapszik. Egy átlagos észak-svédországi ház fűtéséhez felhasznált villamosenergia-fogyasztás 25 %-kal magasabb, mint az ország déli részén, ami a sokkal hidegebb éghajlati viszonyok következtében előálló hosszabb fűtési időszaknak tudható be. A kedvezményezettek a villamos energia adóztatása tekintetében a teljes adómérték 25 %-ának megfelelő adócsökkentésben részesülnek.Az észak-svédországi háztartások és szolgáltató társaságok által felhasznált villamos energia tekintetében az energiaadó jelenleg 0,181 SEK/kWh (0,020 euro), míg az ország többi részében ez az összeg 0,241 SEK/kWh (0,026 euro). Az intézkedésre az energia jövedéki adójára vonatkozó jogszabály 11. fejezetének 3. és 4. szakasza ad jogalapot.Svédország úgy ítéli meg, hogy ily módon az adókedvezmény az energiahatékonyság növelése tekintetében fenntartható.Az előre várható éves költségvetési kiadás 800 millió SEK (88 millió euro).Az intézkedés kedvezményes energiaadó-mérték formájában valósul meg. A kedvezmény az adó kivetésekor közvetlenül levonásra kerül. Az adó kivetésére akkor kerül sor, amikor a forgalmazó ellátja a fogyasztót villamos energiával.Az intézkedés által érintett területek a következők:Régiók | Települések |Norrbottens län | valamennyi |Västerbottens län | valamennyi |Jämtlands län | valamennyi |Västernorrlands län | Sollefteå, Ånge, Örnsköldsvik |Gävleborgs län | Ljusdal |Dalarnas län | Malung, Mora, Orsa, Älvdalen |Värmlands län | Torsby |Az intézkedés időtartama a svédországi energiaadózási jogszabályoknak megfelelően nem korlátozott.A Bizottság 2003. június 11-i határozatában[2] az állami támogatásokra vonatkozó szabályok értelmében nem emelt kifogást a szolgáltatási ágazat részére a villamos energia tekintetében a régiók szerinti különböző adó kivetésével kapcsolatosan a 2002–2005-ös időszakra.2. A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSEA 2003/96/EK irányelv 19. cikke (1) bekezdésének megfelelően a Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag eljárva bármely tagállamnak engedélyezheti egyedi szakpolitikai megfontolásokból további mentességek bevezetését, illetve a jövedéki adók csökkentését.A 2003/96/EK irányelv 19. cikke szerint kérelmezett mentességeket a közösségi politikáknak való megfelelés alapján kell vizsgálni.A régiók szerinti megkülönböztetés az északi területeken élő fogyasztók villamos energiára fordított költségeinek csökkentésével az észak-svédországi háztartásoknak és szolgáltató társaságoknak azonos feltételeket biztosít, mint a déli országrész fogyasztóinak. Az intézkedés tehát regionális és kohéziós szakpolitikai célkitűzésekre irányul.Az észak-svédországi villamosenergia-fogyasztás tekintetében a kedvezményes adómérték (20 euro/MWh) magasabb, mint a 2003/96/EK irányelvben rögzített közösségi minimummérték (1 euro/MWh nem üzleti felhasználásra). Ezenkívül a kedvezményes adómérték arányban áll az észak-svédországi háztartások és szolgáltató társaságok által kifizetett fűtési többletköltségekkel. Ebből következően a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ilyen adómérték alkalmazásával biztosítható az adózás ösztönző hatásának az energiahatékonyság növelése tekintetében történő fenntartása. A szóban forgó kedvezményes adómértékre vonatkozó állami támogatásról szóló határozat is ugyanerre a következtetésre jutott. Ebben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kedvezményezetteknek a nemzeti adóból mindig jelentős részt kell fizetniük.Általános szabályként elmondható, hogy az adóeltéréseknek korlátozott időtartamra kell szólniuk. A 2003/96/EK irányelv 19. cikke (2) bekezdése megállapítja, hogy ilyen eltérés csak legfeljebb 6 éves időtartamra engedélyezhető. Ebben az esetben 2003. június 11-én, a 2003/96/EK irányelv hatálybalépése előtt (2003. október 31.) a Bizottság elfogadott egy állami támogatásról szóló határozatot. E határozat megállapítja, hogy a régiók szerinti megkülönböztetésre vonatkozó svéd intézkedés összeegyeztethető támogatási forma a 2005. december 31-én záruló időszakra. Ezért a Bizottság csak olyan javaslatot tehet, hogy a Tanács ezen intézkedést a fent említett időpontig engedélyezze. Ez nem sérti az intézkedés meghosszabbításának lehetőségét, amelyre az után kerülhet sor, hogy a Bizottság elvégezte az állami támogatás és adóügyi szabályok új értékelését, amennyiben a svéd hatóságok az adókedvezményt 2005 után is fenn kívánják tartani.3. HATÁROZATA Bizottság azt javasolja, hogy a Tanács a 2003/96/EK irányelv 19. cikke alapján engedélyezze Svédország részére, hogy 2005. december 31-ig kedvezményes adómértéket alkalmazzon egyes észak-svédországi városokban levő háztartások és szolgáltató társaságok által felhasznált villamos energia tekintetében.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz egyes háztartások és szolgáltató társaságok által felhasznált villamos energia tekintetében a kedvezményes adómérték alkalmazásának Svédország részére a 2003/96/EK irányelv 19. cikkének megfelelően történő engedélyezéséről(Csak a svéd nyelvű szöveg hiteles)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelvre[3] és különösen annak 19. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) Svédország hatóságai 2004. augusztus 20-án kelt levelükben az egyes észak-svédországi háztartások és szolgáltató társaságok által felhasznált villamos energia tekintetében kedvezményes adómérték bevezetését lehetővé tevő eltérésért folyamodtak a Bizottsághoz a 2003/96/EK irányelv 19. cikke értelmében.(2) 1981 júliusa óta Svédország kedvezményes energiaadó-mértéket alkalmaz az Észak-Svédországban felhasznált villamos energia tekintetében, ahol a fűtési költségek átlagosan 25 %-kal magasabbak, mint az ország többi részén.(3) Az észak-svédországi háztartások és szolgáltató társaságok villamos energiára fordított költségeinek csökkentésével ezen fogyasztók azonos feltételekkel rendelkeznek, mint a déli országrész fogyasztói. Az intézkedés tehát regionális és kohéziós szakpolitikai célkitűzésekre irányul.(4) Az észak-svédországi villamosenergia-fogyasztás tekintetében a kedvezményes adómérték – 20 euro/MWh – sokkal magasabb marad, mint a 2003/96/EK irányelvben rögzített közösségi minimummérték. Ezenkívül a kedvezményes adómérték arányban áll az észak-svédországi háztartások és szolgáltató társaságok által kifizetett fűtési többletköltségekkel. Ebből következően ilyen adómérték alkalmazásának biztosítania kell az adózás ösztönző hatásának az energiahatékonyság növelése tekintetében történő fenntartását.(5) A Bizottság áttekintette a vonatkozó kedvezményt, és megállapította, hogy az nem torzítja a versenyt, illetve nem akadályozza a belső piac működését, valamint nem összeegyeztethetetlen a Közösség környezetvédelmi, energia- és közlekedési politikájával.(6) Ez a megközelítés megegyezik a Bizottság álláspontjával az állami támogatással kapcsolatos C 42/2003-as számú ügyben[4], amelyben a Bizottság nem emelt kifogást a kedvezményes adómértékként nyújtott állami támogatás ellen a 2005. december 31-én záruló időszakra.(7) Helyénvaló tehát az észak-svédországi villamosenergia-fogyasztás tekintetében kedvezményes adómérték alkalmazásának Svédország részére történő engedélyezése 2005. december 31-ig,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkEngedélyezett Svédország részére, hogy a mellékletben felsorolt települések háztartásai és szolgáltató társaságai által felhasznált villamos energia tekintetében kedvezményes adómértéket alkalmazzon.A kedvezmény mértékének arányban kell állnia az észak-svédországi települések Svédország többi részéhez viszonyított fűtési többletköltségeivel.A kedvezményes adómértéknek meg kell felelnie a 2003/96/EK irányelv követelményeinek, különösen a 10. cikkben rögzített minimummértéknek.2. cikkEz a határozat 2005. december 31-én hatályát veszti.3. cikkEnnek a határozatnak a Svéd Királyság a címzettje.Kelt Brüsszelben, …-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMellékletRégiók | Települések |Norrbottens län | valamennyi |Västerbottens län | valamennyi |Jämtlands län | valamennyi |Västernorrlands län | Sollefteå, Ånge, Örnsköldsvik |Gävleborgs län | Ljusdal |Dalarnas län | Malung, Mora, Orsa, Älvdalen |Värmlands län | Torsby |[1] HL L 283., 2003.10.31., 51. o. A legutóbb a 2004/75/EK irányelvvel (HL L 157., 2004.4.30., 100. o.) módosított irányelv.[2] „C42/03-as ügy (ex-NN 3/B/2001)– Svédország” (HL C 189., 2003.8.9., 6. o.)[3] HL L 283., 2003.10.31., 51. o. A legutóbb a 2004/75/EK irányelvvel (HL L 157., 2004.4.30., 100. o.) módosított irányelv.[4] HL C 189., 2003.8.9., 6. o.