				|

		52011PC0758

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a 2014–2020-as időszakra a Jogok és polgárság program létrehozásáról /* COM/2011/0758 végleges - 2011/0344 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
Amint a Stockholmi
Program is megerősítette, az Európai Unió továbbra is prioritásnak tekinti
a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség
fejlesztését. Jóllehet a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével és
ebből következően az Európai Unió Alapjogi Chartájának
kötelezővé válásával már komoly előrehaladást sikerült elérni ezen a
területen, az Uniónak még mindig számos kihívással kell szembenéznie, mint
például azzal, hogy elégtelenül és következetlenül alkalmaznak egyes jogokat az
Unió területén, illetve hogy a polgárok és a hatóságok nem ismernek bizonyos
uniós jogszabályokat. A jogalkotási és a szakpolitikai intézkedések, valamint a
következetes végrehajtás képezik a legfontosabb eszközöket. A finanszírozás
hozzájárulhat e terület fejlesztéséhez azzal, hogy támogatást nyújt a
jogalkotáshoz és a szakpolitikai döntéshozatalhoz, valamint elősegíti az
előbbiek végrehajtását.
Az uniós költségvetési felülvizsgálatról szóló
közleménynek[1]
megfelelően, friss szemmel tekintettük át az alkalmazott végrehajtási
mechanizmusokat és eszközöket abból a célból, hogy egyértelműen az európai
hozzáadott értéket állítsuk a középpontba, és elvégezzük a finanszírozási
mechanizmusok ésszerűsítését és egyszerűsítését. A Bizottság „Az
Európa 2020 stratégia költségvetése”[2]
című munkadokumentumban megállapította, hogy egyszerűbb és
átláthatóbb költségvetésre van szükség ahhoz, hogy leküzdjük a programok
bonyolult szerkezetéből és sokaságából fakadó problémákat. A jogok
területét példaként említettük az olyan meglévő széttagoltságra, ahol
intézkedéseket kell hozni.
A fenti keretbe illeszkedik az
egyszerűsítésre és ésszerűsítésre törekvő Jogok és polgárság
program, amely az alábbi három jelenlegi program helyébe lép:
-           Alapvető jogok és uniós
polgárság
-           Daphne III,
-           A foglalkoztatási és társadalmi
szolidaritási program (PROGRESS) „Megkülönböztetés elleni küzdelem és
sokféleség” és „Nemek közötti egyenlőség” szakasza
Az említett programok – amelyek egytől
egyig az EUMSZ III. része V. címének rendelkezésein kívüli rendelkezésekre
épülnek – egyesítése a terület átfogó finanszírozási megközelítésének
kialakítását teszi lehetővé.
A javaslat általános célkitűzése olyan
térség létrehozása, ahol támogatják és védik a személyeknek az Európai Unió
működéséről szóló szerződésbe és az Európai Unió Alapjogi
Chartájába foglalt jogait . A programnak elsősorban az európai
polgárságból eredő jogokat, a megkülönböztetésmentesség és a nemek közötti
egyenlőség elvét, a személyes adatok védelméhez való jogot, a gyermekek
jogait, valamint az uniós fogyasztóvédelmi jogszabályokból és a belső
piaci vállalkozás szabadságából származó jogokat kell támogatnia.
Valódi
hatékonyságot és a polgárok, valamint a vállalkozások számára egyértelmű
eredményeket csak akkor lehet elérni, ha a jogok ismertek azok számára, akik
alkalmazzák őket, akik jogi tanácsot adnak, és akik részesülnek a jogok
nyújtotta előnyökből, illetve ha ezeket a jogokat következetesen és
hatékonyan alkalmazzák az Unió egész területén. Mindez a képzés és a
tudatosságerősítés támogatásával, a hálózatok megerősítésével, és a
határokon átnyúló együttműködés megkönnyítésével érhető el. Ezen
felül az Európai Uniónak szilárd analitikai alapot kell kiépítenie a jogok és a
polgárság terén a szakpolitikai döntéshozatal és a jogalkotás támogatásához.
2.           KONZULTÁCIÓ AZ
ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT
2.1.        Konzultáció az érdekeltekkel
2011. április 20-án nyilvános konzultációt
kezdtünk az érdekeltekkel a jogérvényesülés, az alapvető jogok és az
egyenlőség területén 2013 után folytatandó finanszírozási
tevékenységekről[3].
A konzultáció két hónapig volt elérhető az interneten, és valamennyi
érdeklődő személy és érdekelt fél hozzászólhatott. A tagállamok
túlnyomó többségéből származó 187 válaszadó – nagyrészük nem kormányzati
szervezet – küldte el hozzászólását.
A válaszadók kedvezően értékelték a
programok szakpolitikai célkitűzéseit, és megerősítették az érintett
területek finanszírozási igényét. Elismerték az európai hozzáadott értéket, és
egyetlen olyan területet sem neveztek meg, ahol fel kéne hagyni a
finanszírozással. Elfogadták az egyszerűsítés és a javítás szükségességét,
és a javasolt intézkedések túlnyomó többsége kedvező fogadtatásban
részesült, beleértve a programok számának csökkentését és az eljárások egyszerűsítését
is.
Az érdekeltek támogatták az olyan
tevékenységek finanszírozását, mint például a helyes gyakorlatok cseréje, a
szakemberek képzése, a tájékoztatási és tudatosságerősítő
tevékenységek, a hálózatok és tanulmányok támogatása, stb. A javaslat 5. cikke
kifejezetten előirányozza a válaszadók által jóváhagyott valamennyi
tevékenységtípust. A válaszadók egyetértettek a Bizottság javaslatával a
tekintetben, hogy mely szereplők megfelelőek a finanszírozásra, és
hogy milyen finanszírozási mechanizmusokat lehetne alkalmazni.
2.2.        Hatásvizsgálat
Egyetlen hatásvizsgálatot végeztek a
jogérvényesülés, a jogok és az egyenlőség teljes – jelenleg hat programból[4] álló – területén végzett
tevékenységek finanszírozása tekintetében. Ez a hatásvizsgálat a Jogérvényesülés
programra, valamint a Jogok és polgárság programra irányuló javaslatra is
érvényes. A hatásvizsgálat a jelenlegi programok időközi értékeléseire[5] épül, amelyek
megerősítették a programok átfogó eredményességét és hatékonyságát,
azonban néhány hiányosságra és javítási lehetőségre is rámutattak. A
hatásvizsgálat az alábbi három választási lehetőséget értékelte:
A lehetőség: A
hat program fenntartása, és egyes feltárt problémák kezelése a programok
belső igazgatásának megváltoztatása révén. Az igazgatás javítása és a
programok közötti szinergiák elősegítése megoldana egyes problémákat.
Azonban a problémák fő okát, vagyis a programok sokféleségét, nem kezelné
közvetlenül, és emiatt ez az opció mindössze korlátozott mértékben javítaná a
jelenlegi helyzetet.
B lehetőség: Az
A lehetőség szerinti összes intézkedés fenntartása, és emellett a
jelenlegi hat program egyesítése két programban. Ez az opció lehetővé
tenné a pénzeszközök és az éves szakpolitikai prioritások rugalmas kezelését.
További egyszerűsítést (a kedvezményezettek és az igazgatás számára is) és
hatékonyságnövekedést érne el a programokban, mivel lényegesen kevesebb
eljárásra volna szükség. A programok eredményessége is növekedne, mivel két
program keretében jobban lehetne kezelni a pénzeszközök szétaprózódását és
felhígulását. Humán erőforrások szabadulhatnának fel, hiszen a kevesebb
eljárás csökkentené az adminisztratív terhet, és a felszabaduló
erőforrásokat a programok hatékonyágát javító tevékenységekre (az
eredmények ismertetése, ellenőrzés, tájékoztatásnyújtás stb.) lehetne
átcsoportosítani.
C lehetőség: Csupán
egyetlen program végrehajtása. Ez a lehetőség megoldja az összes olyan
problémát, amelyet a jogi eszközök sokfélesége, és a többféle program
irányításával járó fokozott adminisztratív teher okoz. Mindazonáltal jogi korlátozások
miatt e program alkalmazási köre nem tudná lefedni az összes szakpolitikai
terület finanszírozási igényét. Választani kellene a jogérvényesülés, valamint
a jogok és a polgárság területe között. Bár ez a megoldás az igazgatás
tekintetében maximális hatást érhetne el, ugyanakkor nem lenne képes
megfelelően kezelni a szakpolitikai prioritásokat és a szakpolitikai
terület egészét.
A választási lehetőségek elemzése és
összehasonlítása alapján, az előnyben részesített lehetőség a két
program végrehajtása, ami az összes szakpolitikai terület finanszírozási
igényét lefedné (a B lehetőség). A jelenlegi helyzet
fenntartásához (status quo) képest a B lehetőség egyértelmű
előnyökkel jár, és nincs hátránya. Az A lehetőség nem annyira
előnyös, mint a B, a C pedig csak részben fedi le a szakpolitikai
területeket, így nem megfelelő.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A javaslat az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 19. cikke (2) bekezdésén, 21. cikke
(2) bekezdésén, valamint 114., 168., 169. és 197. cikkén alapul. A cikkek
együttes alkalmazására azért van szükség, hogy folytassuk a jelenleg
folyamatban levő három program keretében kidolgozott és végrehajtott
politikák támogatását, nem pedig azért, hogy új politikai területekre
terjesszük ki a tevékenységeket. Több cikket kell együtt alkalmaznunk ahhoz,
hogy átfogóan megvalósítsuk a program általános célkitűzéseit, valamint
hogy egyszerűbb és hatékonyabb megközelítést vezessünk be a finanszírozás
tekintetében. Ezen cikkek alkalmazása biztosítja a javasolt tevékenységekhez
szükséges jogalapot, ezért az EUMSZ 352. cikkét nem kell alkalmazni.
A 19. cikk (2) bekezdése ösztönző
intézkedések elfogadását irányozza elő annak érdekében, hogy támogatást
nyújtson a tagállamoknak a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy
meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon
alapuló megkülönböztetés leküzdéséhez, ideértve a nemek közötti egyenlőség
előmozdítását és a gyermekek jogainak védelmét segítő tevékenységeket
is.
A 21. cikk (2) bekezdése olyan uniós intézkedéseket
tesz lehetővé, amelyek az uniós polgárok számára megkönnyítik a tagállamok
területén való szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jog gyakorlását. Ezen
cikk hatálya alá tartozhatnak azon tevékenységek is, amelyek célja, hogy
tájékoztassák az uniós polgárokat és a hatóságokat a diplomáciai és konzuli
védelemhez való jogukról, valamint választójogukról, mivel ez a gyakorlatban
megkönnyíti a polgárok számára a szabad mozgáshoz való jog gyakorlását.
A 114. cikk a belső piac megteremtésére
és működésére irányuló jogszabályok közelítését irányozza elő. A
jogszabályok 114. cikkben megfogalmazott közelítésén túl a 169. cikk a
tagállami politikákat támogató, kiegészítő és figyelemmel kísérő
intézkedések elfogadását irányozza elő a fogyasztók egészségének, biztonságának
és gazdasági érdekeinek védelme, valamint a tájékoztatáshoz, oktatáshoz és az
érdekeik védelmét célzó önszerveződéshez való jogaik megerősítése
érdekében. Mindkét rendelkezés megalapozhatja a fogyasztóvédelmi és
szerződési jogi ügyekhez kapcsolódó tevékenységek finanszírozását. A magas
szintű fogyasztóvédelem, valamint határon átnyúló ügyleteket
elősegítő szerződési jog kidolgozása megteremti a szükséges
feltételeket ahhoz, hogy az uniós polgárok a határokon túl is gyakorolhassák
jogaikat.
A 168. cikk az emberi egészségvédelem magas
szintje mellett a testi és szellemi betegségek megelőzésére, valamint a
testi és szellemi egészséget fenyegető veszélyek okainak elhárítására
irányuló nemzeti politikákat kiegészítő uniós lépéseket irányoz elő.
A gyermekek elleni erőszak veszélyezteti a gyermekek testi és szellemi
egészségét, és ez gyakran határokon átnyúló veszélyt is jelent. A gyermekek
sebezhető polgárok, ezért magasabb fokú védelemre szorulnak a testi és
szellemi egészségüket fenyegető veszélyekkel szemben. A nőkkel
szembeni erőszak is súlyos fenyegetést jelent a magas fokú védelmet
igénylő sértettek testi és szellemi egészségére nézve.
A 197. cikk lehetőséget ad arra, hogy az
információcsere megkönnyítésével és képzési programok támogatásával segítsék a
tagállamokat az uniós jog végrehajtása során. Ez a rendelkezés különösen fontos
az alapjogok, a polgárság és az adatvédelem területén, ahol fontos szerep jut a
nemzeti hatóságoknak.
A javasolt finanszírozási tevékenységek
tiszteletben tartják az európai hozzáadott érték és a szubszidiaritás elveit. Az
uniós költségvetésből származó finanszírozás azon tevékenységekre
összpontosul, amelyek célkitűzéseit a tagállamok önmagukban nem tudják
kellően megvalósítani, így az Unió közbeavatkozása hozzáadott értéket
képvisel ahhoz képest, mintha egyedül a tagállamok járnának el. Az e rendelet
hatálya alá tartozó intézkedések hozzájárulnak a vívmányok hatékony
alkalmazásához azáltal, hogy kölcsönös bizalmat építenek a tagállamok között,
fokozzák a határon átnyúló együttműködést és hálózatépítést, valamint gondoskodnak
arról, hogy az egész Unióban helyesen, következetesen és összehangoltan
alkalmazzák az uniós jogot. Az Európai Unió a tagállamoknál kedvezőbb
helyzetben van a határon átnyúló helyzetek kezeléséhez, és az egymástól való
tanulás európai platformjának biztosításához. Támogatást fogunk nyújtani a
szakpolitikák támogatására és fejlesztésére vonatkozó szilárd analitikai alap
kiépítéséhez. Az Európai Unió fellépése lehetővé teszi, hogy az említett
tevékenységeket Unió-szerte következetesen, és a méretgazdaságosság
kihasználásával hajtsák végre.
A javaslat
megfelel az arányosság elvének, mivel az említett célkitűzés európai
szintű megvalósításához szükséges minimumra szorítkozik, és nem lépi túl
az ehhez szükséges mértéket.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A Jogok és polgárság program végrehajtásához
szükséges pénzügyi keretösszeg a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti
időszakra 439 millió EUR (jelenlegi árakon).
5.           A JAVASLAT FŐBB ELEMEI
A javasolt
megközelítés célja, hogy a finanszírozási eljárások összes érintett fél által
szorgalmazott egyszerűsítését még inkább eredményközpontú szemléletmóddal
kapcsolja össze. A javasolt megközelítés fő elemei a következők:
- A javaslat
megállapítja a program által elérni kívánt általános és konkrét
célkitűzéseket (3. és 4. cikk), valamint a program súlypontját
jelentő intézkedési területeket (5. cikk). Az általános és a konkrét
célkitűzések a program alkalmazási területét (szakpolitikai területek)
határozzák meg, míg az intézkedési típusok finanszírozás-központúak, valamennyi
érintett szakpolitikai területre alkalmazandók, továbbá horizontálisan
állapítják meg a finanszírozás révén elérhető eredményeket. Ugyanakkor azt
is meghatározzák, hogy a finanszírozás mely területen jelenthet valódi
többletértéket a szakpolitikai célok elérése tekintetében. E rendelet
végrehajtása során a Bizottság évente megállapítja az egyes szakpolitikai
területek finanszírozási prioritásait. A program a költségvetési rendeletben
előirányzott valamennyi pénzügyi eszközt igénybe veheti. A tagállamokban
vagy a programban részt vevő harmadik országokban jogszerűen
letelepedett valamennyi jogalany – további korlátozás nélkül – részt vehet a
programban. Ez a struktúra lehetővé teszi az egyszerűsítést, valamint
a program megfelelőbb hozzáigazítását a politikai szükségletekhez és
fejleményekhez. Ezen felül stabil keretet teremt az értékelés számára, mivel a
konkrét célkitűzések közvetlenül olyan – a program teljes időtartama
alatt változatlanul maradó – értékelési mutatókhoz kapcsolódnak, amelyeket
rendszeresen nyomon követnek és értékelnek majd. A javaslat szerint – a
rugalmasság biztosítása és a program végrehajtásának javítása érdekében – a
programon belül szakpolitikai területenként nem különítenek el konkrét
összegeket.
- A harmadik
országok részvétele az EGT-re, a csatlakozó és tagjelölt országokra, valamint a
potenciális tagjelöltekre korlátozódik. Egyéb harmadik országok, különösen az
európai szomszédságpolitikában felölelt országok akkor kérhetik, hogy részt
vehessenek a program intézkedéseiben, ha ez az említett intézkedések céljait
szolgálja.
- A program éves
prioritásait az éves munkaprogramban határozzák meg. Mivel ez politikaorientált
döntéseket feltételez, az éves munkaprogram elfogadása a tagállamok
képviselőiből létrehozott bizottság – tanácsadó bizottsági eljárás
keretében adott – véleményétől függ.
- A Bizottság a
költség-haszon elemzés alapján egy már meglévő végrehajtó ügynökséget
alkalmazhat a program végrehajtására a közösségi programok igazgatásában
bizonyos feladatokkal megbízott végrehajtó hivatalokra vonatkozó alapszabály
megállapításáról szóló, 2002. december 19-i 58/2003/EK tanácsi rendeletben
meghatározottak szerint.
2011/0344 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a 2014–2020-as időszakra a Jogok és
polgárság program létrehozásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 19. cikke
(2) bekezdésére, 21. cikke (2) bekezdésére, valamint 114., 168., 169. és 197.
cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére,
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére,
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
Az Európai Unió a szabadság, a demokrácia, az
emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása és a
jogállamiság elvein alapul, amely alapelvek közösek a tagállamokban. Az Unió
összes polgárát megilletik a Szerződés által rájuk ruházott jogok. Az
Európai Unió Alapjogi Chartája, amely a Lisszaboni Szerződés
hatálybalépésével az Unió területén jogilag kötelező erejűvé vált,
tükrözi azokat az alapjogokat és alapvető szabadságokat, amelyek megilletik
a személyeket az Unióban. E jogok megvalósítása érdekében szükség van azok
támogatására és tiszteletben tartására. Biztosítani kell továbbá az említett
jogok teljes körű gyakorlásának lehetőségét, és valamennyi akadályt
el kell ez elől hárítani.
(2)
A Stockholmi Program[6]
megerősíti, hogy kiemelt feladat a szabadságon, a biztonságon és a jog
érvényesülésén alapuló térség létrehozása, továbbá a politikai prioritások
között említi a jogok Európájának megvalósítását. A finanszírozást a Stockholmi
Program politikai prioritásainak sikeres végrehajtását szolgáló fontos eszközök
egyikeként határozták meg.
(3)
Az uniós polgárok számára lehetővé kell tenni,
hogy teljes körűen gyakorolhassák az uniós polgárságból származó alábbi
jogaikat: az Unión belüli szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jog, passzív
és aktív választójog az európai parlamenti és helyhatósági választásokon, a
konzuli védelemhez való jog, valamint az Európai Parlamenthez intézendő
petíciós jog. Elő kell segíteni, hogy a polgárok szívesen éljenek, utazzanak
vagy dolgozzanak egy másik tagállamban, annak tudatában, hogy jogaik védelemben
részesülnek, bárhol tartózkodjanak is az Unió területén.
(4)
Emellett a polgároknak és a vállalkozásoknak teljes
mértékben részesülniük kell a belső piac előnyeiből. A fogyasztók
számára biztosítani kell a fogyasztóvédelmi jogszabályokból származó jogaik
gyakorlásának lehetőségét, a vállalkozásokat pedig támogatni kell abban,
hogy a belső piacon szabadon vállalkozhassanak. A szerződési jogi és
a fogyasztóvédelmi jogszabályok kidolgozása gyakorlati megoldásokat biztosít a
vállalkozásoknak és a fogyasztóknak a határon átnyúló problémák kezeléséhez
azáltal, hogy több választási lehetőséget kínál számukra, valamint
csökkenti a más tagállambeli partnerekkel való szerződéskötés költségeit,
miközben biztosítja a fogyasztók magas szintű védelmét.
(5)
A tagállamok számára közös értékeket jelent a
nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen,
fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés
tilalma, valamint a nemek közötti egyenlőség. A megkülönböztetés
valamennyi formájának leküzdése már létező célkitűzés, amelynek
megvalósítása a finanszírozás elosztását is magába foglaló összehangolt
fellépést igényel.
(6)
A Európai Unió működéséről szóló
szerződés 8. és 10. cikke alapján a programnak valamennyi tevékenységében
támogatnia kell a nemek közötti egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség
érvényesítését. Rendszeres nyomon követés és értékelés keretében kell
megállapítani, hogy a programhoz kapcsolódó tevékenységek miként közelítik meg
a nemek közötti egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség kérdését.
(7)
A nőkkel szembeni erőszak bármely formája
az alapvető jogok megsértését és az egészség súlyos veszélyeztetését
jelenti. Ez a fajta erőszak az Unió egész területén jellemző, és
kezeléséhez összehangolt lépésekre van szükség. A nőkkel szembeni
erőszak leküzdése érdekében tett intézkedések hozzájárulnak a nemek
közötti egyenlőség előmozdításához.
(8)
Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikke (3)
bekezdésének értelmében az Unió köteles előmozdítani a gyermekek jogainak
védelmét és küzdenie kell a megkülönböztetés ellen. A gyermekek
sebezhetőek, különösen szegénység, társadalmi kirekesztettség és
fogyatékosság esetén vagy olyan speciális helyzetekben, amelyekben veszélynek
vannak kitéve. Lépéseket kell tenni a gyermekek jogainak előmozdítása és
annak érdekében, hogy a gyermekeket megvédhessék a testi és lelki egészségüket
veszélyeztető ártalmaktól és erőszaktól.
(9)
A folyamatos technológiai fejlődés és a
globalizáció előrehaladása szükségessé teszi a személyes adatok további
hatékony védelmét. Az adatvédelemre vonatkozó uniós jogi kereteket hatékonyan
és következetesen kell alkalmazni az Európai Unión belül. Ennek megvalósítása
céljából az Uniónak támogatnia kell a jogi keret végrehajtásának érdekében tett
tagállami erőfeszítéseket.
(10)
Az Európa 2020 programról szóló bizottsági
közlemény[7]
meghatározza az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiáját. A
személyek jogainak Unión belüli támogatása és előmozdítása, a
megkülönböztetés és az egyenlőtlenségek leküzdése, valamint az uniós
polgárság előmozdítása hozzájárulnak az Európa 2020 stratégián belüli
konkrét célkitűzések és kiemelt kezdeményezések támogatásához.
(11)
Az uniós szintű fellépések tapasztalatai azt
mutatják, hogy e célok gyakorlati megvalósításához az eszközöket – így a
jogszabályokat, politikai kezdeményezéseket, és a finanszírozást – együttesen
kell alkalmazni. A finanszírozás fontos eszköz a jogalkotási intézkedések
kiegészítésére, ezért finanszírozási programokat kell létrehozni. Az Európa 2020
stratégia költségvetéséről szóló bizottsági közlemény[8] azt hangsúlyozza, hogy
ésszerűsíteni és egyszerűsíteni kell az uniós finanszírozást. A
finanszírozás tényleges egyszerűsítése és hatékony igazgatása a programok
számának csökkentése, valamint a finanszírozási szabályok és eljárások
ésszerűsítése, egyszerűsítése és összehangolása révén valósítható
meg.
(12)
A finanszírozás egyszerűsítése és hatékony
igazgatása iránti igény megválaszolásaként e rendelet létrehozza a Jogok és
polgárság programot, amely folyatni és fejleszteni kívánja az alábbi
jogszabályok által létrehozott három program keretében végzett korábbi
tevékenységeket: az Európai Tanács 2007. április 19-i 2007/252/EK határozata az
Alapvető jogok és jogérvényesülés általános program keretében a 2007–2013-as
időszakra az Alapvető jogok és polgárság egyedi program
létrehozásáról[9];
az Európai Parlament és a Tanács 2007. június 20-i 779/2007/EK határozata az
Alapvető jogok és jogérvényesülés általános program keretében a 2007–2013-as
időszakra a gyermekek, fiatalok és nők elleni erőszak
megelőzésére és leküzdésére, valamint az áldozatok és a veszélyeztetett
csoportok védelmére irányuló egyedi program létrehozásáról (Daphne III program)[10]; valamint a közösségi
foglalkoztatási és társadalmi szolidaritási program (Progress) létrehozásáról
szóló, 2006. október 24-i 1672/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat
„Nemek közötti egyenlőség” és „Megkülönböztetés elleni küzdelem és
sokféleség” szakaszai[11].
(13)
„Az uniós költségvetés felülvizsgálata”[12] és az „Európa 2020
költségvetése” című bizottsági közlemények hangsúlyozzák annak
fontosságát, hogy a finanszírozást egyértelmű európai hozzáadott értékkel
rendelkező fellépésekre kell összpontosítani, vagyis azokra az esetekre,
amikor az Unió közbeavatkozása többletértéket biztosíthat ahhoz képest, mintha
a tagállamok egyedül járnának el. Az e rendelet hatálya alá tartozó
intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a tagállamok közötti kölcsönös bizalom
megteremtéséhez, a határokon átnyúló együttműködés és hálózatépítés fokozásához,
valamint az uniós jog helyes, következetes és összehangolt alkalmazásához. A
finanszírozási tevékenységeknek azt is elő kell segíteniük, hogy az összes
érintett hatékony és alapos ismereteket szerezzen az uniós jogról és
szakpolitikákról, valamint szilárd analitikai alapot kell biztosítaniuk az
uniós jogszabályok és politikák támogatása és kidolgozása számára. Az Unió
fellépése lehetővé teszi, hogy az említett intézkedéseket Unió-szerte
következetesen, és a méretgazdaságosság kihasználásával hajtsák végre. Továbbá
az Európai Unió a tagállamoknál kedvezőbb helyzetben van a határokon
átnyúló helyzetek kezeléséhez és az egymástól való tanulás európai
platformjának biztosításához.
(14)
A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének
érvényesítése érdekében e rendelet megfelelő eszközöket fog biztosítani a
végrehajtásának értékeléséhez. E célból a rendeletnek általános és konkrét
célkitűzéseket kell meghatároznia. Az említett konkrét célkitűzések
megvalósításának felmérése érdekében egy sor olyan mutatót kell kialakítani,
amelyek a program teljes időszaka alatt érvényben maradnak.
(15)
Ez a rendelet a többéves program időtartamára
vonatkozó pénzügyi keretet hoz létre, amelyet a költségvetési kérdésekben való
együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról
szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti intézményközi
megállapodás 17. pontja értelmében elsődleges hivatkozási alapnak kell
tekinteni.
(16)
E rendeletet az Unió éves költségvetésére
alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, XX-i XX/XX/EU, Euratom rendelettel
teljes összhangban kell végrehajtani. Elsősorban ez utóbbi által
bevezetett egyszerűsítési eszközöket kell felhasználnia. Ezen felül a
támogatandó fellépések meghatározására vonatkozó kritériumoknak arra kell
irányulniuk, hogy a rendelkezésre álló pénzügyi erőforrásokat azokhoz a
fellépésekhez csoportosítsák, amelyek a legnagyobb hatást fejtik ki az elérni
kívánt szakpolitikai cél tekintetében.
(17)
Az éves munkaprogramok elfogadása tekintetében
végrehajtási hatáskört kell ruházni a Bizottságra. E hatásköröket a Bizottság
végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési
mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011.
február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően
kell gyakorolni[13].
Az érintett éves összegekre tekintettel a költségvetési hatás elhanyagolhatónak
tekinthető, ezért tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni.
(18)
Az Unió költségvetéséből származó pénzeszközök
hatékony felhasználása érdekében következetességre, kiegészítő jelleg
elérésére és szinergiákra kell törekedni az egymáshoz szorosan kapcsolódó
szakpolitikai területeket támogató finanszírozási programok között, különösen a
program, valamint a XX-i XX/XX/EU rendelettel létrehozott Jogérvényesülés
program[14],
a XX-i XX/XX/EU rendelettel létrehozott Európa a polgárokért program[15] és a belügyek, a
foglalkoztatási és szociális ügyek, az egészségügy és fogyasztóvédelem, az
oktatás, a képzés, az ifjúsági és sportügyek, az információs társadalom és a
bővítés területeire vonatkozó programok – különösen az
előcsatlakozási támogatási eszköz[16]
és a közös stratégiai kerethez tartozó alapok – között.
(19)
Az Európai Unió pénzügyi érdekeit arányos
intézkedések révén a teljes finanszírozási ciklusra kiterjedően védeni kell,
és ennek érdekében gondoskodni kell a szabálytalanságok
megelőzéséről, feltárásáról és kivizsgálásáról, az eltűnt, a
jogtalanul kifizetett és a szabálytalanul felhasznált pénzeszközök
visszafizettetéséről, valamint szükség esetén szankciók alkalmazásáról. Az
Európai Csalás Elleni Hivatalt (OLAF) fel kell hatalmazni, hogy az ilyen
finanszírozás által közvetlenül vagy közvetve érintett gazdasági
szereplőknél a 2185/96/Euratom, EK rendeletben[17] előírt eljárásoknak
megfelelően helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzen annak
megállapítására, hogy a program keretében történő uniós finanszírozással
összefüggésben történt-e az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás,
korrupció vagy más jogellenes cselekmény.
(20)
Mivel e rendelet célját – nevezetesen olyan térség
létrehozásának támogatását, ahol a személyeknek az Európai Unió
működéséről szóló szerződésbe és az Európai Unió Alapjogi
Chartájába foglalt jogait támogatják és védik – a tagállamok nem tudják
kielégítően megvalósítani, de uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió
intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében
foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt
arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó
célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A program létrehozása és időtartama
(1)
Ez a rendelet létrehozza az Európai Unió Jogok és
polgárság programját (a továbbiakban: a program).
(2)
A program a 2014. január 1-jétől 2020.
december 31-ig tartó időszakra jön létre.
2. cikk
Az európai hozzáadott érték
A program olyan fellépéseket finanszíroz,
amelyek hozzáadott európai értéket képviselnek. Ennek fényében a Bizottság
gondoskodik arról, hogy a finanszírozás céljából kiválasztott fellépések
európai hozzáadott értékkel rendelkező eredmények létrehozására
törekedjenek, valamint ellenőrzi, hogy a programból finanszírozott
fellépések végső eredményei révén valósult-e meg tényleges európai
hozzáadott érték.
3. cikk
Általános célkitűzések
A program általános célkitűzése olyan
térség létrehozása, ahol a személyeknek az Európai Unió működéséről
szóló szerződésbe és az Európai Unió Alapjogi Chartájába foglalt jogait
támogatják és védik.
4. cikk
Konkrét célkitűzések
(1)
A 3. cikkben meghatározott általános cél elérése
érdekében a program az alábbi konkrét célokat tűzi ki:
a)      az uniós polgárságból származó jogok
szélesebb körű gyakorlásához való hozzájárulás;
b)      a nemen, faji vagy etnikai származáson,
valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon
alapuló megkülönböztetés leküzdésének támogatása, ideértve a nemek közötti
egyenlőség, valamint a fogyatékkal élők és idősek jogainak
támogatását is;
c)      a személyes adatok magas szintű
védelmének biztosításához való hozzájárulás;
d)      a gyermekek jogainak fokozott
tiszteletben tartása;
e)      az uniós fogyasztóvédelmi jogszabályokból
fakadó jogok érvényesítésével, valamint a határon átnyúló ügyletek révén
folytatott belső piaci vállalkozás szabadságának támogatásával annak
lehetővé tétele, hogy a fogyasztók és a vállalkozások bizalommal
kereskedhessenek és vásárolhassanak a belső piacon.
(2)
Az (1) bekezdésben meghatározott célkitűzések
megvalósításának mérésére szolgáló mutatóként kell alkalmazni többek között az
említett jogok tiszteletben tartásának, gyakorlásának és végrehajtásának
európai megítélését és a panaszok számát.
5. cikk
Fellépések
(1)
A 3. és 4. cikkben meghatározott célok elérése
érdekében, a program fellépései az alábbi intézkedési területekre
összpontosulnak:
a)      a közvélemény uniós joggal és politikákkal
kapcsolatos tájékozottságának és ismereteinek bővítése;
b)      az uniós jog és politikák tagállami
végrehajtásának támogatása;
c)      a több tagállamot érintő
együttműködés előmozdítása, valamint valamennyi érdekelt fél segítése
egymás megismerésében és a kölcsönös bizalom kiépítésében;
d)      a Szerződésbe, az Alapjogi Chartába
és a másodlagos uniós jogba foglalt elvek és jogok gyakorlását esetlegesen
érintő kérdések még teljesebb megismerése és megértése a tényeken alapuló
szakpolitikai döntéshozatal és jogalkotás biztosítása céljából.
(2)
A program többek között az alábbi intézkedések
végrehajtását finanszírozza:
a)      analitikai tevékenységek, így például
adatok és statisztikák gyűjtése; közös módszerek, és adott esetben mutatók
vagy referenciaértékek kidolgozása; tanulmányok, kutatások, elemzések és
felmérések; értékelések és hatásvizsgálatok; iránymutatások, jelentések és
oktatási anyagok tervezetének kidolgozása és közzétételük; az uniós
jogszabályok átültetésének és alkalmazásának, valamint az uniós politikák
végrehajtásának nyomon követése és értékelése; műhelyek, szemináriumok,
szakértői találkozók, konferenciák;
b)      képzési tevékenységek, például
munkavállalói csereprogramok, műhelyek, szemináriumok, oktatók képzése,
internetes vagy egyéb képzési modulok kidolgozása;
c)       egymástól
való tanulási, együttműködési, tudatosító és terjesztési tevékenységek,
így például a helyes gyakorlatok, újító megközelítések és tapasztalatok
meghatározása és cseréje, kölcsönös felülvizsgálat és egymástól való tanulás
szervezése; konferenciák és szemináriumok szervezése; figyelemfelkeltő és
tájékoztató kampányok, médiakampányok és események szervezése, beleértve az
Európai Unió politikai prioritásainak intézményi kommunikációját is;
információs anyagok összeállítása és közzététele az információk és a
programeredmények terjesztése érdekében; információs és kommunikációs
technológiákat alkalmazó rendszerek és eszközök fejlesztése, működtetése,
és karbantartása;
d)      a főbb szereplők, így például a
tagállamok támogatása az uniós jog és politikák végrehajtása során; azon
kulcsfontosságú európai szintű hálózatok támogatása, amelyek tevékenységei
a program célkitűzéseinek végrehajtásához kapcsolódnak; szakértői
testületek és szervezetek, nemzeti, regionális és helyi hatóságok közötti európai
szintű hálózatépítés; szakértői hálózatok finanszírozása; európai
szintű megfigyelőállomások finanszírozása.
6. cikk
Részvétel
(1)
Ez a program nyitva áll az alábbi országokban
jogszerűen letelepedett valamennyi köz- és/vagy magánszervezet és jogalany
számára:
a)      tagállamok;
b)      azok az EFTA-országok, amelyek az
EGT-megállapodás részes felei, az EGT-megállapodásban megállapított
feltételeknek megfelelően;
c)      a csatlakozó, a tagjelölt és potenciális
tagjelölt országok, az uniós programokban történő részvételükre vonatkozó
keretmegállapodásokban meghatározott általános elveknek és általános
feltételeknek és kikötéseknek megfelelően.
(2)
Az egyéb harmadik országokban, különösen az európai
szomszédságpolitika alkalmazási körébe tartozó országokban jogszerűen
letelepedett köz- és/vagy magánszervezetek és jogalanyok kérhetik, hogy részt
vehessenek a program intézkedéseiben, amennyiben ez az említett intézkedések
céljait szolgálja.
(3)
A program keretében a Bizottság együttműködhet
a program alkalmazási körébe tartozó területeken tevékenykedő nemzetközi
szervezetekkel, így az Európa Tanáccsal, a Gazdasági Együttműködési és
Fejlesztési Szervezettel (OECD) és az ENSZ-szel. Az említett nemzetközi
szervezetek részt vehetnek a programban.
7. cikk
Költségvetés
(1)
A program végrehajtására biztosított pénzügyi
keretösszeg 439 millió EUR.
(2)
A program pénzügyi előirányzata fedezheti a
program irányításához és a célok eléréshez szükséges előkészítési, nyomon
követési, ellenőrzési, audit és értékelési tevékenységek során
keletkező kiadásokat is; különös tekintettel a tanulmányokra,
szakértői találkozókra, tájékoztatási és kommunikációs tevékenységekre –
ideértve az Európai Unió politikai prioritásainak intézményi kommunikációját is
–, amennyiben azok e rendelet általános célkitűzéseivel kapcsolatosak,
továbbá az információfeldolgozásra és -cserére összpontosító IT-hálózatokkal
kapcsolatos kiadásokra, valamint a program igazgatása tekintetében a Bizottság
által viselt összes egyéb technikai és adminisztratív segítségnyújtásra.
(3)
Az évente rendelkezésre álló előirányzatokat a
költségvetési hatóság engedélyezi a 2014 és 2020 közötti időszakra
vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló XX-i XX/XX/EU, Euratom
rendelettel létrehozott korlátokon belül.
8. cikk
Végrehajtási intézkedések
(1)
A Bizottság az Európai Unió éves költségvetésére
alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló, XX-i XX/XX/EU, Euratom rendelettel
összhangban hajtja végre az uniós pénzügyi támogatást.
(2)
A program végrehajtása érdekében a Bizottság
végrehajtási aktusok formájában fogadja el az éves munkaprogramokat. Az
említett végrehajtási aktusokat a 9. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó
bizottsági eljárással összhangban fogadják el.
(3)
Az éves munkaprogramok állapítják meg a
végrehajtáshoz szükséges intézkedéseket, az ajánlati felhívások prioritásait,
valamint az Európai Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi
szabályokról szóló, XX-i XX/XX/EU, Euratom rendeletben előírt összes többi
elemet.
9. cikk
A bizottsági eljárás
(1)
A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. E
bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.
(2)
Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU
rendelet 4. cikke alkalmazandó.
10. cikk
Kiegészítő jelleg
(1)
A Bizottság a tagállamokkal együttműködve
következetességet, kiegészítő jelleget és szinergiákat biztosít más uniós
eszközökkel, többek között a Jogérvényesülés programmal, az Európa a
polgárokért programmal, valamint a belügyek, a foglalkoztatási és szociális
ügyek, az egészségügy és fogyasztóvédelem, az oktatás, a képzés, az ifjúsági és
sportügyek, az információs társadalom és a bővítés területeire vonatkozó
programokkal, különösen az előcsatlakozási támogatási eszközzel és
a közös stratégiai kerethez tartozó alapokkal.
(2)
A program megoszthatja forrásait más uniós
eszközökkel – különösen a Jogérvényesülés programmal – a mindkét program
célkitűzéseit szolgáló intézkedések végrehajtása érdekében. A programból
odaítélt finanszírozással rendelkező fellépések a Jogérvényesülés
programból is finanszírozáshoz juthatnak, amennyiben a finanszírozás nem
ugyanazokat a költségtételeket fedezi.
11. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1)
A Bizottság megfelelő intézkedésekkel –
csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző
intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén
a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén
hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal – biztosítja, hogy az
Európai Unió pénzügyi érdekei az e rendelet alapján finanszírozott fellépések
végrehajtása során ne sérüljenek.
(2)
A Bizottság és képviselői, valamint a
Számvevőszék jogosult dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést
végezni az e rendelet alapján uniós forrásból származó támogatások
kedvezményezettjeinél, valamint az e rendelet alapján uniós forrásokban
részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál.
              Az Európai Csalás Elleni
Hivatal (OLAF) jogosult az ilyen finanszírozással közvetlenül vagy közvetetten
érintett gazdasági szereplőknél a 2185/96/Euratom, EK rendeletben
előírt eljárásoknak megfelelően helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat
végezni annak megállapítására, hogy történt-e az uniós finanszírozásra
vonatkozó támogatási megállapodással, támogatási határozattal vagy
szerződéssel összefüggésben olyan csalás, korrupciós vagy más jogellenes
cselekmény, amely az Unió pénzügyi érdekeit sérti.
              Az első és második
albekezdés sérelme nélkül az e rendelet végrehajtása keretében harmadik
országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési
megállapodásokban, az e rendelet végrehajtása keretében létrejött támogatási
megállapodásokban, támogatási határozatokban és szerződésekben
kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a Számvevőszék és
az OLAF elvégezheti az említett helyszíni és egyéb ellenőrzéseket és
vizsgálatokat.
12. cikk
Nyomon követés és értékelés
(1)
A Bizottság rendszeresen nyomon követi a programot,
hogy figyelemmel kísérje az annak keretében, az 5. cikk (1) bekezdésében
említett intézkedési területeken végzett fellépések végrehajtását, valamint a 4.
cikkben említett konkrét célkitűzések megvalósítását. A nyomon követéssel
azt is fel kell mérni, hogy a nemek közötti egyenlőség és a
megkülönböztetésmentesség kérdését hogyan válaszolták meg az integrált program
tevékenységei során. Ahol ennek van jelentősége, a mutatókat nem, kor és
fogyatékosság szerint is le kell bontani.
(2)
A Bizottság benyújtja az Európai Parlamentnek és a
Tanácsnak a következőket:
a)      legkésőbb 2018 közepéig időközi
értékelő jelentés;
b)      utólagos értékelő jelentés.
(3)
Az időközi értékelő jelentés beszámol a
program célkitűzéseinek megvalósításáról, az erőforrások
felhasználásának hatékonyságáról, valamint a program európai hozzáadott
értékéről, annak megállapítása céljából, hogy 2020 után megújítsák-e,
módosítsák-e vagy felfüggesszék-e a program alkalmazási területein biztosított
finanszírozást. A jelentés emellett elemzi a program egyszerűsítésére
kínálkozó lehetőségeket, a program belső és külső
következetességét, valamint az összes célkitűzés és fellépés folyamatos
érvényességét. A jelentés figyelembe veszi a programok 13. cikkben említett
utólagos értékeléseinek eredményeit.
(4)
Az utólagos értékelés beszámol a program hosszabb
távú hatásairól, valamint a program eredményeinek fenntarthatóságáról,
mindezzel hozzá kíván járulni a következő programra vonatkozó döntéshez.
13. cikk
Átmeneti intézkedések
A 2007/252/EK határozat, a 779/2007/EK
határozat, illetve az 1672/2006/EK határozat 4. és 5. szakasza
(Megkülönböztetés elleni küzdelem és sokféleség, illetve Nemek közötti
egyenlőség) alapján a 2014. január 1-je előtt megkezdett fellépésekre
– azok befejezéséig – továbbra is az említett határozatok irányadók. Az
említett fellépések tekintetében a 2007/252/EK határozat 10. cikkében, a 779/2007/EK
határozat 10. cikkében, és az 1672/2006/EK határozat 13. cikkében meghatározott
bizottságokra történő hivatkozásokat az e rendelet 9. cikkében
meghatározott bizottságra történő hivatkozásként kell értelmezni.
14. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet
az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő
huszadik napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
MELLÉKLET
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
FŐBB ADATAI
              1.1.    A javaslat/kezdeményezés címe
              1.2.    A
tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó
érintett szakpolitikai terület(ek)
              1.3.    A
javaslat/kezdeményezés típusa
              1.4.    Célkitűzés(ek)
              1.5.    A
javaslat/kezdeményezés indoklása
              1.6.    A
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
              1.7.    Tervezett
igazgatási módszer(ek)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.    A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
              2.2.    Irányítási
és kontrollrendszer
              2.3.    A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.    A
kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés
mely kiadási tételét/tételeit érintik?
              3.2.    A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
összegzése
              3.2.2. Az
operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.3. Az
igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.4. A
jelenlegi többéves pénzügyi kerettel valló összeegyeztethetőség
              3.2.5. Harmadik
felek részvétele a finanszírozásban
              3.3.    A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS

1.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI
1.1.
A javaslat/kezdeményezés címe

Javaslat:
Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a 2014–2020-as időszakra a
Jogok és polgárság program létrehozásáról

1.2.
A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[18]

33. cím - Jogérvényesülés

1.3.
A javaslat/kezdeményezés típusa

þ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést
követő új intézkedésre irányul[19]
¨ A
javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított
intézkedésre irányul

1.4.
Célkitűzések
1.4.1.
A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves
bizottsági stratégiai célkitűzések

A
program célja, hogy az Európai Unió működéséről szóló
szerződésben és az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglaltaknak
megfelelően előmozdítsa és támogassa a jogok Európájának hatékony
végrehajtását, és így hozzájáruljon a szabadságon, a biztonságon és a jog
érvényesülésén alapuló térség kialakításához. Ez elsősorban az uniós
polgárságból származó jogokat, a nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson
vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális
irányultságon alapuló megkülönböztetésmentesség, valamint a nemek közötti
egyenlőség elvét, a fogyatékkal élők és idősek jogait, a
személyes adatok védelmét, a gyermekek jogait, a fogyasztók jogait és a
belső piaci vállalkozás szabadságának határokon átnyúló ügyletek megkönnyítésével
történő biztosítását foglalja magába.

1.4.2.
Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú
irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett
tevékenység(ek)

Konkrét célkitűzések
A fent említett általános célkitűzés eléréséhez
a program a következő konkrét célkitűzéseket határozza meg:
a)       az uniós polgárságból származó jogok
szélesebb körű gyakorlásához való hozzájárulás;
b)       a nemen, faji vagy etnikai származáson,
valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális
irányultságon alapuló megkülönböztetés leküzdésének támogatása, ideértve a
nemek közötti egyenlőség, valamint a fogyatékkal élők és idősek
jogainak támogatását is;
c)       a személyes adatok magas szintű
védelmének biztosításához való hozzájárulás;
d)       a gyermekek jogainak fokozott tiszteletben
tartása;
e)       az uniós fogyasztóvédelmi jogszabályokból
fakadó jogok érvényesítésével és a határokon átnyúló ügyleteken révén
folytatott belső piaci vállalkozás szabadságának támogatásával annak
lehetővé tétele, hogy a fogyasztók és a vállalkozások bizalommal
kereskedhessenek és vásárolhassanak a belső piacon.
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység:
ABB 33 02 és 33 06

1.4.3.
Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a
kedvezményezettekre/célcsoportokra.
A
javaslat hozzájárul az uniós vívmányok érvényesítéséhez, és lehetővé
teszi, hogy az Unió polgárai és vállalkozásai teljes mértékben kihasználják a
meglévő jogszabályok nyújtotta előnyöket. Az említettek alaposabban
megismerik a jogaikat, a tagállamok és az érdekeltek pedig jobb eszközzel
rendelkeznek majd ahhoz, hogy kicseréljék a legjobb gyakorlatokat, és
együttműködjenek egymással. A javaslatnak a kedvezményezettekre/célcsoportokra
gyakorolt hatásait a hatásvizsgálat 4.1.2. szakasza ismerteti részletesebben.
Ezen
felül a finanszírozási programok javasolt változtatásai egyértelműen
kedvező hatást gyakorolnak majd a pénzügyi támogatás igazgatásának alapjául
szolgáló folyamatokra. Ehhez először is egységes megközelítést
alakítanának ki a programok alkalmazási folyamatai, a szükséges dokumentáció és
az alkalmazandó IT-eszközök tekintetében, ami önmagában véve is konkrét
időmegtakarítást jelentene, mivel a programok jelenlegi generációinak
területein tevékenykedő érdekelteknek nem kellene többé eltérő
követelményeknek megfelelniük, és jobban összpontosíthatnának arra, hogy
tartalmi és minőségi szempontból nívós javaslatokat dolgozzanak ki.
Ezen
túlmenően, az összehangolt és egyszerűsített egységes
projektkiválasztási folyamat révén jelentősen lerövidülne a pályázatok
benyújtása és az eredmények jelentkezése közötti időeltolódás, és így
rövidebb ideig hagynák bizonytalanságban a pályázó szervezeteket. Mindez azzal
a további előnnyel is járna, hogy a projektek a kitalálásukat
követően sokkal hamarabb elindulnának, és ennélfogva sokkal hatékonyabban
reagálnának azokra a konkrét igényekre, amelyekre választ kívánnak adni,
összhangban az EU politikai prioritásaival.

1.4.4.
Eredmény- és hatásmutatók

Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé
tevő mutatókat.
Ahhoz,
hogy a fent meghatározott konkrét célkitűzések megvalósításának mértéke
meghatározható legyen, többek között e jogok tiszteletben tartásának,
gyakorlásának és végrehajtásának európai megítélését és a panaszok számát kell
mutatóként alkalmazni.
A
Jogérvényesülés Főigazgatósága nem rendelkezik elég információval a
jelenlegi helyzetről ahhoz, hogy megalapozott hosszú- vagy középtávú célokat
állapíthasson meg, azonban a programok végrehajtásának megkezdése előtt
megpróbál több információt gyűjteni a fennálló helyzetről a
mérföldkövek és a célkitűzések meghatározása érdekében.

1.5.
A javaslat/kezdeményezés indoklása
1.5.1.
Rövid vagy hosszú távon kielégítendő
szükséglet(ek)

Bár
a jogok és polgárság terén kitűzött uniós célok végrehajtásának
alapvető eszközei a jogszabályok, azokat más eszközökkel is ki kell
egészíteni. E tekintetben a finanszírozásnak komoly szerepet kell játszania:
fokoznia kell a jogszabályok és a Szerződésbe közvetlenül foglalt jogok
hatékonyságát azáltal, hogy bővíti a polgárok, a szakemberek és az
érdekeltek ismereteit, tudatosabbá teszi őket, és erősíti
kapacitásukat az alábbiak támogatása révén:
-            Tájékoztatás és a közvélemény
tudatosságának erősítése, ideértve olyan nemzeti és európai kampányok
támogatását, melyek felvilágosítják az embereket az uniós jogszabályokban
garantált jogaikról, és azok gyakorlati érvényesítésének módjairól;
-         A jogi szakemberek (így pl.: a bírák és az ügyészek), valamint egyéb
gyakorlati szakemberek képzése és kapacitásépítése, hogy hatékony eszközökkel
vértezzék fel őket az uniós jogok és politikák gyakorlati átültetésére.
A finanszírozás
ugyancsak központi szerepet tölt be a nemzetközi szintű együttműködés
előmozdításában és a kölcsönös bizalom fejlesztésében az alábbiak révén:
-         Hálózatok megerősítése, pl. EU-szerte működő szervezetek
bevonása ezen terület jövőbeni kezdeményezéseinek kidolgozásába, valamint
e kezdeményezések következetes végrehajtásának előmozdítása Európában;
-         Bűnüldözési célú határon átnyúló együttműködés, pl.
gyermekeltűnésekről értesítő rendszer bevezetése, az operatív és
határokon átnyúló kábítószer-ellenes együttműködés koordinációja;
Emellett a
finanszírozásnak támogatnia kell az alábbiakat:
-        Kutatási,
elemzési és egyéb támogatási tevékenységek, hogy világos és részletes
információkat szolgáltassanak a jogalkotónak a helyi állapotokról és
problémákról. Az említett tevékenységek eredményei hasznos hozzájárulást
nyújtanak az uniós politikák kidolgozásához és végrehajtásához, és biztosítják,
hogy azok bizonyítékokon alapuljanak, kellően célzottak és strukturáltak
legyenek.

1.5.2.
Az uniós részvételből adódó többletérték

A
Jogok és polgárság program keretében nyújtott finanszírozás olyan fellépésekre
összpontosul, ahol az Unió közbeavatkozása többletértéket biztosíthat ahhoz
képest, mintha a tagállamok egyedül járnának el. Az e rendelet hatálya alá
tartozó intézkedések hozzájárulnak a vívmányok hatékony alkalmazásához azáltal,
hogy kölcsönös bizalmat építenek a tagállamok között, fokozzák a határon
átnyúló együttműködést és hálózatépítést, valamint gondoskodnak arról,
hogy az egész Unióban helyesen, következetesen és összehangoltan alkalmazzák az
uniós jogot. Kizárólag az uniós szintű fellépés biztosíthat olyan
koordinált tevékenységeket, amelyek képesek elérni valamennyi tagállamot. Az
Európai Unió a tagállamoknál kedvezőbb helyzetben van a határon átnyúló
helyzetek kezeléséhez, és az egymástól való tanulás európai platformjának biztosításához.
Az Unió támogatása nélkül az érdekeltek valószínűleg széttagoltan és
elszigetelten kezelnék a hasonló problémákat. A közöttük kialakítandó
együttműködés és hálózatépítés eredményeként elterjednek a legjobb
gyakorlatok, kiváltképpen a különböző tagállamok innovatív és integrált
megközelítései. Ezt követően az említett fellépések résztvevői saját
szakmai tevékenységeik keretében sokszorozó hatást fejtenek ki, és szélesebb
körben megismertetik a legjobb gyakorlatokat az adott tagállamban.
Támogatást
fogunk nyújtani a szakpolitikák támogatására és fejlesztésére vonatkozó szilárd
analitikai alap kiépítéséhez. Az Európai Unió fellépése lehetővé teszi,
hogy az említett tevékenységeket Unió-szerte következetesen, és a
méretgazdaságosság kihasználásával hajtsák végre. A nemzeti szintű
finanszírozás nem biztosítaná ugyanezeket az eredményeket, csupán egy
széttagolt és korlátozott megközelítést biztosítana, amely nem terjed ki az
Európai Unió egészének igényeire.

1.5.3.
Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

A
jogok és polgárság terén működő jelenlegi programok tekintetében
végzett félidős értékelések megerősítették a programok átfogó
hatékonyságát, azonban rámutattak számos problémára, így például arra, hogy a
finanszírozás szétaprózódik („saupoudrage”) a sok korlátozott hatású,
kisméretű projekt között. Annak ellenére, hogy számos projektnek
nyújtottak finanszírozást, a finanszírozásban részesülő szervezetek
földrajzi értelemben nem egyenlően oszlanak meg. A félidős
értékelések megegyeznek abban, hogy még többet kellene tenni a finanszírozott
tevékenységek eredményeinek és teljesítéseinek fokozottabb megismertetésére és
kiaknázására. A hatékonyabb információ-terjesztéssel az értékelés és a nyomon
követés is javul. A félidős értékelések és a nyilvános konzultáció a
hatékonyság tekintetében azt emelték ki, hogy a pályázóknak összetett és
bürokratikus eljárásokban kell részt venniük. Igazgatási szempontból a
különböző programok sokféle eljárása jelentős adminisztratív terhet
jelent a Bizottságnak. Az eljárások megsokszorozódása és a jelentős
adminisztratív teher még hosszadalmasabbá teszi az eljárásokat. A programok
egyesítése megoldaná ezt a problémát, és szinergiákat alakítana ki a programok
között.

1.5.4.
Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi
eszközökkel

A
program következetességet, kiegészítő jelleget és szinergiákat kíván
biztosítani más uniós eszközökkel, többek között a Jogérvényesülés programmal,
valamint a belügyek, a foglalkoztatási ügyek, az egészségügy és
fogyasztóvédelem, az oktatás, a képzés, az ifjúsági és sportügyek, a
kommunikáció, az információs társadalom és a bővítés területeire vonatkozó
programokkal, különösen az előcsatlakozási támogatási eszközzel és
a közös stratégiai kerethez tartozó alapokkal. El kell kerülni az említett
egyéb programok keretében végzett tevékenységekkel való átfedést, valamint a
közös célkitűzések elérése érdekében az erőforrások megoszthatók a
Jogérvényesülés program, valamint a Jogok és polgárság program között.

1.6.
A intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

þ A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik
·      þ  A
javaslat/kezdeményezés időtartama: 2014.01.01-től 2020.12.31-ig
·      þ  Pénzügyi hatás: 2014-től
2020-ig
¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
·      Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/től ÉÉÉÉ-ig,
·      azt követően: rendes ütem.

1.7.
Tervezett igazgatási módszer(ek)[20]

þ Centralizált igazgatás közvetlenül a Bizottság által
þ Centralizált igazgatás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:
·      þ  végrehajtó
ügynökségek
·      þ  a Közösségek
által létrehozott szervek[21]
·      ¨  tagállami
közigazgatási/közfeladatot ellátó szervek
·      ¨az Európai Unióról
szóló szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával
megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot
megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek
¨ Megosztott igazgatás
a tagállamokkal
¨ Decentralizált igazgatás harmadik országokkal
þ Nemzetközi szervezetekkel közös
igazgatás (nevezze meg)
Egynél több irányítási
módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések”
rovatban.
Megjegyzések
Az indokolás
kifejti azt a lehetőséget, hogy meglévő végrehajtó ügynökséget
alkalmazzanak a program egészének vagy egy részének végrehajtására. Jelen
szakaszban nem született erre vonatkozó döntés, és nem végeztek költség/haszon
elemzést, azonban nyitva kell hagyni ezt a lehetőséget.
A megosztott
igazgatás további olyan lehetőséget jelent, amelyet a jövőben
fontolóra lehetne venni. Ez kiváltképp a 6. cikk (2) bekezdésében megnevezett
alábbi nemzetközi szervezeteket érinti: az Európa Tanács, az ENSZ és az OECD.

2.
IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.
A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó
rendelkezések

Ismertesse a nyomon
követés és jelentéstétel gyakoriságát és feltételeit
A
javaslat nyomon követési és értékelési kötelezettségeket tartalmaz. A
javaslatban foglalt mutatók alapján rendszeresen ellenőrizni fogják a
konkrét célkitűzések megvalósulását.
Ezen
felül a Bizottság legkésőbb 2018 közepéig időközi értékelő
jelentést készít a program célkitűzéseinek megvalósulásáról, az
erőforrások felhasználásának hatékonyságáról, valamint az európai
hozzáadott értékről. A program befejezését követően utólagos
értékelés készül a program hosszú távú hatásairól, és a hatások
fenntarthatóságáról.

2.2.
Irányítási és kontrollrendszer
2.2.1.
Felismert kockázat(ok)

A
Jogérvényesülési Főigazgatóság kiadási programjai terén nem szembesült
komoly hibakockázattal. Ezt az is alátámasztja, hogy a Számvevőszék éves
jelentései rendszerint nem tárnak fel komoly problémákat, valamint hogy a
Jogérvényesülési Főigazgatóság (korábban a Jogérvényesülés, Szabadság és
Biztonság Főigazgatósága) éves tevékenységi jelentéseiben az elmúlt
években a hibaarány (egyetlen kivétellel a Daphne program esetében 2009-ben)
nem haladta meg a 2%-ot.
A
legfontosabb felismert kockázatok a következők:
–
a kiválasztott projektek gyenge minőségének és a projekt gyenge technikai
végrehajtásának a kockázata, aminek következtében csökken a program hatása; a
nem megfelelő kiválasztási eljárások miatti szakértelem hiány vagy
elégtelen nyomon követés;
–
az odaítélt források nem hatékony vagy nem gazdaságos felhasználásának a
kockázata, mind a támogatások esetében (a tényleges támogatható költségek
visszatérítése nemcsak hogy bonyolult, de korlátozott a támogatható költségek
dokumentumalapú ellenőrzésének lehetősége is), mind pedig a
beszerzések esetében (időnként korlátozott számban állnak rendelkezésre a
szükséges szaktudással rendelkező gazdasági szereplők, ami miatt nem
lehet elégségesen összehasonlítani az árajánlatokat);
–
annak kockázata, hogy (különösen) a kisebb szervezetek esetleg nem képesek
hatékonyan ellenőrizni a költségeket és biztosítani a végrehajtott
műveletek átláthatóságát;
–
annak kockázata, hogy rossz fény vet a Bizottságra, ha csalást vagy
bűntettet tárnak fel; a harmadik felek belső ellenőrzési
rendszerei csak részleges biztosítékot nyújtanak a heterogén vállalkozók és
kedvezményezettek eléggé nagy száma miatt, amelyek mindegyike a saját, gyakran
kis méretű belső ellenőrzési rendszerét működteti.
Az
említett kockázatok nagy része várhatóan csökkenni fog annak köszönhetően,
hogy a javaslatok célzottabbá válnak és a költségvetési rendelet hároméves
felülvizsgálatába foglalt, egyszerűsített elemeket fognak alkalmazni.

2.2.2.
Tervezett ellenőrzési mód(ok)

A belső ellenőrzési rendszer leírása
A
jövőbeni programhoz tervezett ellenőrzési rendszer a jelenlegi
ellenőrzési rendszer folytatása, és különböző alkotóelemekből
áll: a műveletek felügyelete a programigazgatási egység által,
előzetes ellenőrzés (pénzügyi ellenőrzés) a költségvetési és
ellenőrzési egység és a belső közbeszerzési bizottság révén, a
támogatások utólagos ellenőrzése és auditok a belső ellenőrzés
és/vagy a belső ellenőrzési szolgálat részéről.
A
programigazgatási egység előzetes ellenőrzést, a költségvetési és
ellenőrzési egység pedig pénzügyi ellenőrzést végez minden
művelet esetében (kivéve az alacsony kockázatú előfinanszírozást). A
támogatások esetében alaposan ellenőrzik a költségigényléseket, és
amennyiben a kockázatelemzés alapján szükségesnek tűnik, igazoló
dokumentumokat kérnek be. A belső közbeszerzési bizottság az
odaítélésről szóló határozat elfogadása előtt ellenőrzést végez
minden nyílt vagy meghívásos közbeszerzési eljárás, valamint a 60 000
EUR-t meghaladó tárgyalásos eljárások tekintetében.
Az
utólagos ellenőrzési szektor olyan „felderítési stratégiát” alkalmaz,
amelynek az a célja, hogy a jogosulatlan kifizetések visszafizettetése
érdekében a lehető legtöbb rendellenességre derítsen fényt. E stratégia
alapján a projektek olyan mintáján végeznek ellenőrzéseket, amelynek kiválasztása
csaknem teljes egészében a kockázatelemzésre épül.
Az ellenőrzések költségei és haszna
Becslésünk
szerint a jelenlegi pénzügyi programok igazgatásában részt vevő
alkalmazottak 50–70%-a tágabb értelemben vett ellenőrzési feladatokat lát
el (a kedvezményezettek/vállalkozók kiválasztásától az ellenőrzés
eredményeinek végrehajtásáig). Ez 2,1 millió EUR (a 3.2.3. szakaszban megadott 2014-es
humán erőforrás költségek 50%-a) és 3,2 millió EUR (a 3.2.3. szakaszban
megadott 2020-as humán erőforrás költségek 70%-a) közötti összegnek felel
meg. Emellett az utólagos ellenőrzések kiszervezése évente 75 000 és 100 000
EUR közötti költséggel jár, amelyet az igazgatási támogatási
előirányzatokból finanszíroznak. A költségek a program teljes
költségvetésének 6 és 4%-a közötti összegnek felelnek meg, és a hétéves
időszak folyamán csökkennek, mivel 2014 és 2020 között lényegesen
növekednek az éves előirányzatok, miközben az ellenőrzési költségek
viszonylag stabilak maradnak.
Az
előzetes és utólagos, valamint a dokumentumalapú és a helyszíni
ellenőrzések kombinációjának köszönhetően az elmúlt években 2%-nál
alacsonyabb volt a számszerűsíthető átlagos fennmaradó hibaarány, a 2009-es
Daphne programot érintő egyetlen kivétellel, amikor a hibaarány valamivel 2%
fölé emelkedett. Ezt a következő évben úgy kezelték, hogy megnövelték az
utólagos helyszíni ellenőrzések számát. Az említett ellenőrzések
feltárták és kijavították az ebben az alapsokaságban fennmaradó hibákat.
Ennélfogva a Jogérvényesülési Főigazgatóság belső ellenőrzési
rendszere és annak költségei megfelelőnek tűnnek az alacsony
hibaarány célkitűzésének eléréséhez.
Mindazonáltal,
a fenti keretben a Jogérvényesülési Főigazgatóság továbbra is ki fogja
használni az igazgatás erősítésére és az egyszerűsítés fokozására kínálkozó
lehetőségeket. A programok számának csökkentése mellett összehangolt
szabályokat és eljárásokat kell alkalmazni, ami csökkenti a hibakockázatot.
Emellett lehetőség szerint fel fogjuk használni a költségvetési rendelet
hároméves felülvizsgálata által rendelkezésre bocsátott egyszerűsítési
eszközöket, mivel azok várhatóan hozzájárulnak majd a kedvezményezettek
adminisztratív terhének csökkentéséhez, és ezáltal egyidejűleg a Bizottság
hibakockázatát és adminisztratív terhét is csökkentik.
A (jelenlegi) ellenőrzések jellegének és
intenzitásának összefoglalása.
 Az ellenőrzések összefoglalása || Összeg millió EUR-ban || A kedvezményezettek/műveletek száma (a teljes %-ában) || Mélység *(1-től 4-ig tartó értékelés) || Lefedettség (az érték %-ában)
 Az összes pénzügyi művelet előzetes ellenőrzése || n.a. || 100% || 1-4, az ügylet kockázata és típusa alapján || 100%
 A közbeszerzések odaítéléséről szóló határozatok ellenőrzése a jogérvényesülési közbeszerzési bizottság által || n.a. || a közbeszerzési eljárások esetében 125 000 EUR felett, a tárgyalásos eljárások esetében pedig 60 000 EUR felett 100% || 4 || a közbeszerzési eljárások esetében 125 000 EUR felett, a tárgyalásos eljárások esetében pedig 60 000 EUR felett 100%
 Utólagos ellenőrzések A támogatások végső kifizetéseinek utólagos ellenőrzései || n.a. || Legalább 10% || 4 || 5 és 10 % között
*Az ellenőrzések
alapossága:
1. Minimális igazgatási/számtani ellenőrzés,
igazoló dokumentumok említése nélkül.
2. Ellenőrzés a független felülvizsgálati elemet
felölelő megerősítő információkra (pl.: könyvvizsgálói
igazolások vagy egyéb ellenőrzés) történő hivatkozással, azonban
alátámasztó dokumentumok említése nélkül.
3. Ellenőrzés a teljesen független
megerősítő információkra való hivatkozással (pl.: az igény egyes
elemeit igazoló adatbázis, harmadik személy vagy a Bizottság értékelése az
elért mérföldkövekről, stb.)
4. Ellenőrzés hivatkozással arra az alátámasztó
dokumentációra – beleértve az ahhoz történő hozzáférést is –, amely a
kérdéses folyamat adott szakaszában a felhasználások és a teljesítések vonatkozásában
rendelkezésre áll (pl.: munkalapok, számlák, fizikai ellenőrzés, stb.);
vagyis az Európai Számvevőszék által a megbízhatósági nyilatkozat kiadása
érdekében végzett ellenőrzéshez hasonló intenzitású műveleti
ellenőrzés.

2.3.
A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére
vonatkozó intézkedések

Tüntesse fel a
meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket
Különböző
intézkedések állnak rendelkezésre vagy fognak rendelkezésre állni a
jövőbeni Jogok és polgárság programmal kapcsolatos csalások és szabálytalanságok
megelőzésére. A javaslat 11. cikke olyan rendelkezést tartalmaz, amely az
Európai Unó pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozik. A Bizottság által 2011
júniusában elfogadott csalás elleni stratégiának megfelelően a
Jogérvényesülési Főigazgatóság a teljes kiadási ciklusra kiterjedő
csalás elleni stratégiát alakít ki, figyelemmel a végrehajtandó intézkedések
arányosságára és költség-haszon arányára. Ez a stratégia két elvre épül: a
hatékony ellenőrzéseken alapuló megelőzésre, valamint – amennyiben csalásra
vagy szabálytalanságra derítenek fényt – a megfelelő válaszintézkedésre,
amely a jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetéséből, és adott
esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókból áll. A csalás
elleni stratégia ismerteti a piros jelzésekre épülő, előzetes és
utólagos ellenőrzési rendszereket, továbbá meghatározza az alkalmazottak
által csalás vagy szabálytalanság felderítése esetén követendő
eljárásokat. A stratégia tájékoztatást nyújt az OLAF-al való
munkamegállapodásról is.

3.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.
A kiadások a többéves pénzügyi keret mely
fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

·      Létrehozandó új költségvetési tételek
A többéves pénzügyi keret
fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám [Fejezet……………………………………..] || diff./nem diff. || EFTA-országokból || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében
 [3…] || [33 01 04.YY] [Jogok és uniós polgárság program] || [nem diff…] || IGEN || IGEN || NEM || NEM
 [3…] || [33 YY YY YY] [Jogok és uniós polgárság program] || [diff…] || IGEN || IGEN || NEM || NEM
   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
3.2.1.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám || [Megnevezés 3 – Biztonság és uniós polgárság]
 Jogérvényesülési Főigazgatóság ||   ||   || 2014. év[22] || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || 2020 után || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma 30 xx xx || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 42,400 || 47,900 || 53,900 || 60,900 || 67,900 || 74,900 || 83,400 ||   || 431,300
 Kifizetési előirányzatok || (2) || 17,100 || 27,700 || 39,800 || 49,000 || 59,100 || 65,900 || 73,300 || 99,400 || 431,300
 Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[23]* ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma 33 01 04 yy ||   || (3) || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 ||   || 7,700
 A Jogérvényesülési Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 43,500 || 49,000 || 55,000 || 62,000 || 69,000 || 76,000 || 84,500 ||   || 439,000
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 18,200 || 28,800 || 40,900 || 50,100 || 60,200 || 67,000 || 74,400 || 99,400 || 439,000
* A Bizottság fontolóra veheti a program
végrehajtásának (részleges) kiszervezését a meglévő végrehajtási
ügynökségekhez. Szükség esetén a kiszervezési folyamat eredményeinek
megfelelően kiigazítjuk az összegeket és a beszámításokat.
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 42,400 || 47,900 || 53,900 || 60,900 || 67,900 || 74,900 || 83,400 ||   || 431,300
 Kifizetési előirányzatok || (5) || 17,100 || 27,700 || 39,800 || 49,000 || 59,100 || 65,900 || 73,300 || 99,400 || 431,300
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 ||   || 7,700
 A többéves pénzügyi keret 3. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 43,500 || 49,000 || 55,000 || 62,000 || 69,000 || 76,000 || 84,500 ||   || 439,000
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 || 18,200 || 28,800 || 40,900 || 50,100 || 60,200 || 67,000 || 74,400 || 99,400 || 439,000
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások”
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || 2020 után || ÖSSZESEN
 Jogérvényesülési Főigazgatóság ||   ||
  Humánerőforrás || 4,185 || 4,247 || 4,165 || 4,254 || 4,344 || 4,433 || 4,522 ||   || 30,150
  Egyéb igazgatási kiadások || 0,054 || 0,055 || 0,056 || 0,057 || 0,059 || 0,060 || 0,061 ||   || 0,402
 Jogérvényesülési Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || 4,239 || 4,302 || 4,221 || 4,311 || 4,403 || 4,493 || 4,583 ||   || 30,552
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 4,239 || 4,302 || 4,221 || 4,311 || 4,403 || 4,493 || 4,583 ||   || 30,552
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év ||   || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 47,739 || 53,302 || 59,221 || 66,311 || 73,403 || 80,493 || 89,083 ||   || 469,552
 Kifizetési előirányzatok || 22,439 || 33,102 || 45,121 || 54,411 || 64,603 || 71,493 || 78,983 || 99,400 || 469,552

3.2.2.
Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült
hatás

·      ¨  A
javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok
felhasználását
·      þ  A
javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását
vonja maga után: A Jogérvényesülési Főigazgatóságnak nem áll módjában,
hogy e szakasz előírásának megfelelően teljes körű listát
szolgáltasson a program keretében történő pénzügyi beavatkozások
segítségével elérendő valamennyi teljesítésről, azok átlagos
költségeiről és számáról. Jelenleg nem állnak rendelkezésre olyan
statisztikai eszközök, amelyek lehetővé tennék az átlagos költségek
kiszámítását a jelenlegi programok alapján, és az ennyire pontos meghatározás
ellentétes volna azzal az elvvel, hogy a jövőbeni programnak elég
rugalmasságot kell biztosítania a 2014 és 2020 közötti politikai prioritások
kezeléséhez- Mindazonáltal az elvárt teljesítések (nem teljes körű)
listája a következő:
– A
tudatosságerősítő tevékenységek által elérendő célcsoporthoz
tartozó személyek száma;
– A képzési
tevékenységek által elérendő célcsoporthoz tartozó személyek száma;
– A többek
között hálózatépítésben, cserékben, tanulmányi látogatásokon részt vevő
érdekeltek száma;
– A határon
átnyúló együttműködési esetek száma, beleértve az IT-eszközök és az
európai eljárások alkalmazását is.
– Az értékelések, hatásvizsgálatok, valamint az
érdekelt felekkel szakértőkkel folytatott átfogó konzultációk tanulságai
alapján kialakított politikai kezdeményezések;
– A program végrehajtásának eredményeként
elvégzett értékelések és hatásvizsgálatok száma.
Kötelezettségvállalási előirányzatok millió EUR
(három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 TELJESÍTÉSEK
 Teljesítések típusa[24]   || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség
 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[25]: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZKÖLTSÉG ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.3.1.
Összegzés

·      ¨  A
javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok
felhasználását.
·      þ  A
javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását
vonja maga után:
millió EUR (három
tizedesjegyig)
   || 2014. év[26] || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás || 4,185 || 4,247 || 4,165 || 4,254 || 4,344 || 4,433 || 4,522 || 30,150
 Egyéb igazgatási kiadások || 0,054 || 0,055 || 0,056 || 0,057 || 0,059 || 0,060 || 0,061 || 0,402
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 4,239 || 4,302 || 4,221 || 4,311 || 4,403 || 4,493 || 4,583 || 30,552
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[27] bele nem tartozó előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási kiadások || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 7,700
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 1,100 || 7,700
 ÖSSZESEN || 5,339 || 5,402 || 5,321 || 5,411 || 5,503 || 5,593 || 5,683 || 38,252
A Bizottság fontolóra veheti a program
végrehajtásának (részleges) kiszervezését a meglévő végrehajtási
ügynökségekhez. Szükség esetén a kiszervezési folyamat eredményeinek
megfelelően kiigazítjuk az összegeket és a beszámításokat.

3.2.3.2.
 Becsült humánerőforrás-szükségletek

·      ¨  A
javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.
·      þ  A
javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár:
A becsléseket teljes munkaidős
egyenértékben kell kifejezni
 ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek, teljes munkaidős egyenértékben) ||
 || 33 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 30,75 || 30,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75
 || XX 01 01 02 (küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[28] ||
 || 33 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) || 0,5 || 0,5 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[29] || - a központban[30] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - a küldöttségeknél ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (AC, END, INT – közvetlen kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || ÖSSZESEN || 31,25 || 31,25 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75
33: az érintett szakpolitikai terület vagy
költségvetési cím.
A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló,
az intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott
főigazgatóságon belüli személyzet-átcsoportosítással kell eleget tenni. A
források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett
kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító
főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal. Az összegeket és a
beszámításokat. a tervezett kiszervezési folyamat eredményeinek függvényében
kiigazítjuk.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Az elvégzendő feladatok a pénzügyi program igazgatásához szükséges valamennyi feladatot felölelik, köztük az alábbiakat: – hozzájárulás biztosítása a költségvetési eljáráshoz, – az éves prioritásokat megállapító éves munkaprogram/pénzügyi határozatok elkészítése; – az ajánlati felhívások és a pályázati felhívások, valamint az azokat követő kiválasztási eljárások igazgatása; – kommunikáció az érdekeltekkel (a potenciális/tényleges kedvezményezettek, tagállamok, stb.); – a projektek operatív és pénzügyi igazgatása; – ellenőrzések végzése a fentiek szerint (előzetes ellenőrzés, közbeszerzési bizottság, utólagos ellenőrzések, belső ellenőrzés); – számvitel; – a támogatások igazgatására szolgáló IT-eszközök fejlesztése és igazgatása; – a célkitűzések megvalósításának nyomon követése, és az arról történő beszámolás, beleértve az átruházott felhatalmazás által engedélyezésre jogosult hatóságok és tisztviselők jelentéseit
 Külső személyzet || A feladatok hasonlóak a tisztviselőkéhez és az ideiglenes alkalmazottakéhoz, kivéve azokat a feladatokat, amelyeket külső személyzet nem láthat el

3.2.4.
A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel valló
összeegyeztethetőség

·      þ  A
javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a következő többéves
pénzügyi kerettel.
·      ¨  A
javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret vonatkozó
fejezetének átprogramozása.
Fejtse ki, miként kell átdolgozni a pénzügyi keretet:
tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő
összegeket.
·      ¨  A
javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására
vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[31].
Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.

3.2.5.
Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

·      þ  A
javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi
társfinanszírozást
·      ¨  A
javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő:
előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig)
   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || Összesen
 Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

·      ¨  A
javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.
·      þ  A
javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása
a következő:
¨         a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást
þ         a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[32]
 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év
 6xxxx jogcímcsoport ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Az egyéb címzett
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t.
[33
yyyyyy…] Bevételi tétel
Ismertesse a bevételre
gyakorolt hatás számításának módszerét.
Ebben
a szakaszban még nem ismertek a bevételek, amelyek attól függenek majd, hogy a
tagjelölt országok részt vesznek-e a programban.
[1]               Közlemény
az uniós költségvetési felülvizsgálatról, COM(2010) 700 végleges, 2010. október
19.
[2]               A Bizottság szolgálatainak munkadokumentuma: Az Európa 2020
stratégia költségvetése: a jelenlegi finanszírozási rendszer, az előttünk
álló kihívások, az érdekeltekkel folytatott konzultáció eredményei, valamint a
legfontosabb horizontális és ágazati kérdésekre vonatkozó különféle választási
lehetőségek, SEC(2011) 868 végleges, Az Európa 2020 program
költségvetéséről szóló közleményt kíséri, COM(2011)500 végleges, 2011.6.29.
[3]               http://ec.europa.eu/justice/news/consulting_public/news_consulting_0010_en.htm.
[4]               A Polgári jogi jogérvényesülés program, a
Büntetőjogi jogérvényesülés program, az Alapvető jogok és polgárság
program, a Daphne III program, a Drogprevenció és felvilágosítás program,
valamint a közösségi foglalkoztatási és társadalmi szolidaritási program
(PROGRESS) „A megkülönböztetés elleni küzdelem és a sokféleség” és a „Nemek
közötti egyenlőség” elnevezésű szakaszai.
[5]               Időközi jelentés a „Polgári jogi jogérvényesülés”
finanszírozási program végrehajtásának eredményeiről, valamint
minőségi és mennyiségi vonatkozásairól, COM(2011)351 végleges, 2011.6.15.;
Időközi értékelő jelentés a „Büntetőjogi jogérvényesülés”
programról, COM(2011)255 végleges, 2011.5.11. Időközi értékelő
jelentés a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó „Alapvető jogok
és polgárság” programról, COM(2011)249 végleges, 2011.5.5.; Jelentés a 2007–2013
közötti időszakra vonatkozó Daphne III program időközi
értékeléséről, COM(2011)254 végleges, 2011.5.11.; Időközi
értékelő jelentés a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó
„Drogprevenció és felvilágosítás” egyedi programról, COM(2011) 246 végleges, 2011.5.5.
[6]               HL C 115., 2010.5.4., 1. o.
[7]               COM(2010) 2020 végleges, 2010.3.3.
[8]               COM(2011) 500, 2011.6.29.
[9]               HL L 110., 2007.4.27., 33. o. Helyesbítés: HL L 141., 2007.6.2.
[10]             HL L 173., 2007.7.3., 19. o.
[11]             HL L 315., 2006.11.15., 1. o.
[12]             COM(2010) 700, 2010.10.19.
[13]             HL L 55., 2011.2.28., 13. o.
[14]             HL L XX., XX.XX.XXXX., XX. o.
[15]             HL L XX., XX., XX. o.
[16]             HL L XX., XX., XX. o.
[17]             HL L 292., 1996.11.15., 2. o.
[18]             Tevékenységalapú irányítás: ABM
(Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB
(Activity Based Budgeting).
[19]             A költségvetési rendelet 49. cikke (6)
bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.
[20]             Az egyes irányítási módszerek
ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő
hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[21]             A költségvetési rendelet 185.
cikkében említett szervek.
[22]             Az 2014. év a javaslat/kezdeményezés
végrehajtásának első éve.
[23]             Technikai és/vagy igazgatási
segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához
biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás,
közvetlen kutatás.
[24]             A teljesítés a nyújtandó termékekre
és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, a épített
utak hossza kilométerben stb.).
[25]             Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét
célkitűzések…”) feltüntetett célkitűzés.
[26]             A 2014. év a javaslat/kezdeményezés
végrehajtásának első éve.
[27]             Technikai és/vagy igazgatási
segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított
támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen
kutatás.
[28]             AC = szerződéses alkalmazott;
INT = átmeneti alkalmazott; JED = küldöttségi pályakezdő szakértő; AL
= helyi alkalmazott; END = kirendelt nemzeti szakértő.
[29]             Az operatív előirányzatoknál a
külső személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban:
BA-tételek).
[30]             Elsősorban a strukturális
alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az
Európai Halászati Alap (EHA) esetében.
[31]             Lásd az intézményközi megállapodás 19.
és 24. pontját.
[32]             A tradicionális saját források
(vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis 25%-kal
(beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.