				|

		52014PC0341

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján az Uniót megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén követendő uniós eljárások megállapításáról (kodifikált szöveg) /* COM/2014/0341 final - 2014/0174 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A Bizottság a népek Európájának jegyében
nagy jelentőséget tulajdonít az uniós joganyag egyszerűsítésének és
átláthatóbbá tételének annak érdekében, hogy az a polgárok számára világosabb
és könnyebben hozzáférhető legyen, így tovább bővítve a számukra
biztosított jogok gyakorlásának lehetőségeit.
Ez a cél nem érhető el mindaddig, amíg
számos, sokszor jelentősen módosított rendelkezés részben az eredeti jogi
aktusban, részben pedig a későbbi, módosító jogi aktusokban szétszórtan
található meg. A hatályos rendelkezések megállapításához így jelentős
kutatómunka és számos jogi aktus összevetése szükséges.
Ezen okból, valamint azért, hogy a joganyag
egyértelmű és áttekinthető legyen, szükséges a többször módosított
jogi aktusok kodifikációja.
2.           A Bizottság
1987. április 1-jén úgy határozott[1],
hogy szervezeti egységei számára előírja valamennyi jogi aktusnak a legkésőbb
a tizedik módosítást követő kodifikációját, hangsúlyozva, hogy ez
minimumkövetelményként értendő, és ezen egységeknek törekedniük kell az
illetékességükbe tartozó jogi aktusok kodifikációjának még gyakrabban
történő elvégzésére annak érdekében, hogy e jogi aktusok rendelkezései
áttekinthetők és könnyen érthetők legyenek.
3.           Az 1992. decemberi edinburgh-i
Európai Tanács következtetései[2]
is megerősítették e követelményt, amennyiben rámutattak a kodifikáció
fontosságára, ugyanis a tekintetben, hogy valamely adott helyzetre az adott
időben mely jogi aktus alkalmazandó, a kodifikáció jogbiztonságot teremt.
A kodifikációt a szokásos uniós jogalkotási
eljárással összhangban kell elvégezni.
Mivel a kodifikáció tárgyát képező
jogi aktus érdemben nem módosítható, az Európai Parlament, a Tanács és a
Bizottság 1994. december 20-án intézményközi megállapodást kötöttek
arról, hogy a kodifikált jogi aktusok elfogadása során gyorsított eljárás
alkalmazható.
4.           Ezen javaslat célja a nemzetközi
kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt
kialakított kereskedelmi szabályok alapján a Közösséget megillető jogok
gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén
követendő közösségi eljárások megállapításáról szóló,
1994. december 22-i 3286/94/EK tanácsi rendelet kodifikációja[3]. Az új rendelet
a benne foglalt jogi aktusok[4]
helyébe lép. E javaslat teljes egészében megőrzi a kodifikált jogi aktusok
tartalmát, és ennek megfelelően, kizárólag a kodifikáció
elvégzéséhez szükséges alaki módosítások elvégzésével, azokat pusztán
egybefoglalja.
5.           A kodifikációs javaslatot a 3286/1994/EK
rendelet és a módosító aktusok előzetes, 22 hivatalos nyelven
készült, egységes szerkezetbe foglalt változata alapján az Európai Unió
Kiadóhivatala készítette adatfeldolgozó rendszer segítségével. Abban az
esetben, ha a cikkek új számozást kaptak, a régi és az új számozás közötti összefüggést
a kodifikált rendelet II. mellékletében található megfelelési táblázat
tartalmazza.
ê 3286/94/EK
(kiigazított szöveg)
2014/0174 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen
a Kereskedelmi Világszervezet égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok
alapján az Ö Uniót Õ megillető jogok
gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi politika területén
követendő Ö uniós Õ eljárások
megállapításáról (kodifikált szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Ö Európai Unió
működéséről szóló Õ szerződésre, és
különösen annak Ö 207. Õ cikke Ö (2)
bekezdésére Õ,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti
parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[5],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
ê
(1)       A 3286/94/EK tanácsi rendeletet[6] több alkalommal jelentősen módosították[7]. A rendeletet az
áttekinthetőség és ésszerűség érdekében célszerű kodifikálni.
ê 3286/94/EK
(1) preambulumbekezdés
(2)       A közös
kereskedelempolitikának, különösen a kereskedelem védelmére tekintettel egységes
alapelveken kell alapulnia.
ê 3286/94/EK
(4) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)
(3)       Szükségesnek látszik Ö uniós Õ eljárások
kidolgozása annak biztosítására, hogy a Ö Unió Õ nemzetközi
kereskedelmi szabályok alapján a részére biztosított jogokat hatékonyan
gyakorolhassa.
ê 3286/94/EK
(5) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)
(4)       A nemzetközi kereskedelem
szabályai elsődlegesen a Kereskedelmi Világszervezet Ö (WTO Õ) védnöksége alatt
kidolgozott és a Kereskedelmi Világszervezetről szóló megállapodás (WTO-megállapodás)
mellékleteiben megállapított szabályok, de lehetnek bármely más olyan
megállapodásban megállapított szabályok is, amelyeknél az Ö Unió Õ szerződő
fél és amelyek az Ö Unió Õ és harmadik országok
közötti kereskedelemre vonatkozó szabályokat írnak elő. Indokolt
egyértelmű képet alkotni azon megállapodások fajtáiról, amelyekre a
„nemzetközi kereskedelmi szabályok” kifejezés utal.
ê 3286/94/EK
(6) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)
(5)       Az Ö Unió Õ előzőekben
említett eljárásainak teljes egészében az Ö uniós Õ jog alapján
működő és áttekinthető jogi mechanizmuson kell alapulniuk és
biztosítaniuk kell, hogy a nemzetközi kereskedelmi szabályok alapján az Ö Uniót Õ megillető jogok
gyakorlásával kapcsolatos határozat meghozatala pontos, tényszerű
információk és jogi elemzés alapján történjék.
ê 3286/94/EK
(7) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)
(6)       E mechanizmus célja olyan
eljárási eszközök szolgáltatása, amelyek igénylik, hogy az Ö Unió Õ intézményei lépjenek
fel harmadik országok által elfogadott vagy fenntartott, károkat
előidéző vagy a hátrányos kereskedelmi hatásokkal szemben, amennyiben
az ilyen akadályok vonatkozásában az érvényes nemzetközi kereskedelmi szabályok
alapján létezik fellépési jog.
ê 3286/94/EK
(8) preambulumbekezdés. (kiigazított szöveg)
(7)       A tagállamok arra vonatkozó
joga, hogy e mechanizmus alkalmazásához folyamodjanak, nem érinti azt a
számukra biztosított lehetőséget, hogy ugyanazon vagy hasonló ügyeket az Ö Unió Õ más létező
eljárásai útján, és különösen a Szerződés Ö 207. Õ cikke Ö (3) bekezdése Õ által létrehozott
bizottság előtt vessenek fel.
ê 3286/94/EK
(9) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)
(8)       Figyelmet kell fordítani a
Szerződés Ö 207. Õ cikke Ö (3) bekezdése Õ által létrehozott
bizottság intézményi szerepére a kereskedelempolitika minden kérdése
vonatkozásában az Ö Unió Õ intézményei számára
kidolgozandó tanácsok kialakításában. Ezért ezt a bizottságot folyamatosan
tájékoztatni kell az egyedi esetek fejleményeiről annak érdekében, hogy
képes legyen tágabban értelmezett politikai szempontok szerint felmérni a
kereskedelempolitikai intézkedések hatásait.
ê 3286/94/EK
(11) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)
(9)       Helyénvaló annak
megerősítése, hogy az Ö Uniónak Õ nemzetközi
kötelezettségeivel összhangban kell cselekednie, és amennyiben az ilyen
kötelezettségek megállapodásokból származnak, fenn kell tartania az egyensúlyt
azon jogok és kötelezettségek között, amelyek létrehozására azon megállapodások
irányulnak.
ê 3286/94/EK
(12) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)
(10)     Helyénvaló annak Ö meghatározása Õ is, hogy a kérdéses
eljárások alapján tett minden intézkedésnek összhangban kell lennie az Ö Unió Õ nemzetközi
kötelezettségeivel is, valamint nem járhatnak más, a Szerződés Ö 207 Õ. cikke
értelmében közvetlenül elfogadható intézkedések sérelmével az e rendeletben nem
szabályozott esetekben.
ê 3286/94/EK
(13) preambulumbekezdés. (kiigazított szöveg)
(11)     Az e rendeletben előírt
vizsgálati eljárás lefolytatása során alkalmazandó eljárási szabályokat
ugyancsak meg kell Ö határozni Õ, különösen az Ö Unió Õ hatóságai és az
érintett felek jogai és kötelezettségei valamint azon feltételek
vonatkozásában, amelyek mellett az érintett felek információkhoz hozzáférhetnek
és igényelhetik, hogy tájékoztatást kapjanak a vizsgálati eljárásból származó
lényeges tényekről és szempontokról.
ê 3286/94/EK
(14) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)
(12)     Az Ö Uniónak Õ e rendelet alapján
eljárva szem előtt kell tartania a gyors és hatékony fellépés
biztosításának szükségességét az e rendeletben előírt döntéshozatali
eljárások alkalmazása révén.
ê 3286/94/EK
(15) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)
(13)     A Bizottságra hárul az a
feladat, hogy az Ö Unió Õ nemzetközi jogai és
kötelezettségei keretrendszerén belül csak olyan esetekben lépjen fel a
harmadik országok által bevezetett vagy fenntartott kereskedelmet gátló
akadályokkal szemben, ha az Ö Unió Õ érdekei beavatkozást
igényelnek. Az ilyen érdekek értékelésekor a Bizottságnak kellően
tekintetbe kell vennie az eljárásokban érdekelt minden fél nézeteit.
ê 37/2014/EU 1.
cikk, és a melléklet 4. pontja (kiigazított szöveg)
(14)     Az Ö e Õ rendeletben előírt
vizsgálóbizottsági eljárások végrehajtása szükségessé teszi, hogy a
vizsgálóbizottsági eljárások lefolytatásáról és az ezen eljárások
eredményeképpen hozandó intézkedésekről szóló határozatok elfogadása
egységes feltételek mellett történjék. Ezeket az intézkedéseket a 182/2011/EU európai
parlamenti és tanácsi rendeletnek[8]
megfelelően kell elfogadni.
(15)     A folyamatban lévő
vizsgálatok felfüggesztésére célszerű a tanácsadó bizottsági eljárást
alkalmazni, tekintettel ezen intézkedések hatásaira, valamint elfogadásuk
vonatkozásában az intézkedések sorrendiségének logikájára.
(16)     Az Európai Parlamentet és a
Tanácsot folyamatosan tájékoztatni kell az e rendelettel kapcsolatos
fejleményekről annak érdekében, hogy figyelembe vehessék e fejlemények
szélesebb körű szakpolitikai hatásait.
(17)     Továbbá, amennyiben valamely,
a kereskedelmet gátló akadályból származó vita megoldásához az adott harmadik
országgal kötendő megállapodás tűnik a legalkalmasabb eszköznek, az
ezt célzó tárgyalásokat a Szerződés 207. cikkében előírt
eljárásokkal összhangban kell folytatni,
ê 3286/94/EK
(kiigazított szöveg)
ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:
1. cikk
Ö Tárgy Õ
Ez a rendelet Ö uniós Õ eljárásokat Ö határoz
meg Õ a közös kereskedelempolitika
területén az Ö Uniót Õ a nemzetközi, és
különösen a Kereskedelmi Világszervezet Ö (WTO) Õ égisze alatt
létrehozott kereskedelmi szabályok alapján megillető azon jogok
gyakorlásának biztosítása érdekében, amelyek a meglevő nemzetközi
kötelezettségeknek és eljárásoknak megfelelően az alábbi célokkal
rendelkeznek:
a)           válaszadás az Ö Unió Õ piacára hatást
gyakorló kereskedelmet gátló akadályokra az azokból származó károk
megszüntetése céljából;
b)           válaszadás harmadik országok piacára
hatást gyakorló kereskedelmet gátló akadályokra az ebből eredő
hátrányos kereskedelmi hatások megszüntetése céljából.
Ezen eljárásokat különösen a közös
kereskedelempolitika területén nemzetközi jogvitarendezés kezdeményezésekor,
majd lefolytatásakor és megszüntetésekor kell alkalmazni.
2. cikk
Fogalommeghatározások
(1) E rendelet alkalmazásában:
a)           „kereskedelmet gátló akadály” minden
olyan, harmadik ország által bevezetett vagy fenntartott kereskedelmi
gyakorlat, amelynek vonatkozásában nemzetközi kereskedelmi szabályok írnak
elő fellépési jogot;, ilyen fellépési jog akkor áll fenn, ha nemzetközi kereskedelmi
szabályok egy gyakorlatot kifejezetten tiltanak, vagy a gyakorlat által
érintett másik felet feljogosítják arra, hogy kísérelje meg a kérdéses
gyakorlat hatásainak megszüntetését;
b)           „az Ö Unió Õ jogai” azon
nemzetközi kereskedelmi jogok, amelyekkel az Ö Unió Õ a nemzetközi
kereskedelmi szabályok alapján élhet; e vonatkozásban a „nemzetközi
kereskedelmi szabályok” meghatározás elsődlegesen a Ö WTO Õ égisze alatt
létrehozott és a Kereskedelmi Világszervezetről szóló megállapodás (WTO -
megállapodás) mellékletében megállapított szabályokat jelenti, de jelenthet
bármely más olyan megállapodásban megállapított szabályokat is, amelynél az Ö Unió Õ szerződő
fél és amely az Ö Unió Õ és harmadik országok
közötti kereskedelemre alkalmazandó szabályokat ír elő;
c)           „kár” minden olyan anyagi kár,
amelyet egy termék vagy szolgáltatás vonatkozásában az Ö Unió Õ piacán egy Ö uniós Õ iparág számára a
kereskedelmet gátló akadály előidéz, vagy amelynek előidézésével
fenyeget;
d)           „hátrányos kereskedelmi hatás” azon Ö hátrányos Õ hatások, amelyeket a
kereskedelmet gátló akadályok idéznek elő, vagy amelynek
előidézésével fenyegetnek egy termék vagy szolgáltatás vonatkozásában az Ö uniós Õ vállalkozások
szempontjából bármely harmadik ország piacán, és amelyek jelentősen
kihatnak az Ö Unió Õ vagy az Ö Unió Õ egy régiójának
gazdaságára, vagy azon belül egy gazdasági ágazatra; az a tény, hogy a
panasztevőt ilyen hátrányos hatások érik, önmagában nem tekinthető
elegendőnek annak igazolására, hogy az Ö Unió Õ intézményei
bármiféle intézkedést kezdeményezzenek;
e)           Ö uniós Õ iparág” az Ö Unió Õ
i)       összes olyan termelője vagy
szolgáltatást nyújtója:
–
akiknek termékei vagy szolgáltatásai azonosak
kereskedelmet gátló akadályokat megtestesítő termékkel vagy
szolgáltatással, vagy ahhoz hasonlóak, vagy
–
akiknek termékei vagy szolgáltatásai a termék vagy
szolgáltatás közvetlen versenytársai, vagy
–
akik fogyasztói vagy feldolgozói azon terméknek,
illetve fogyasztói vagy felhasználói azon szolgáltatásnak, amely kereskedelmet
gátló akadályokat testesít meg; vagy
ii)      az összes olyan termelő vagy
szolgáltatást nyújtó, akiknek összesített teljesítményei a kérdéses termék vagy
szolgáltatás Ö Unión Õ belüli előállításának
lényeges részarányát testesítik meg; azonban:
–
ha a termelők vagy szolgáltatást nyújtók
kapcsolódnak a kereskedelmet állítólagosan gátló akadályokat megtestesítő
termék vagy szolgáltatás exportőrével vagy importőrével, vagy azoknak
ők saját maguk az importőrei, az Ö uniós Õ iparág” a többi
termelőre vagy szolgáltatást nyújtóra vonatkozó utalásként
értelmezhető;
–
különleges körülmények között az Ö Unió Õ egy régióján belül a
termelők vagy szolgáltatást nyújtók Ö uniós Õ iparágnak
tekintendők abban az esetben, ha összesített teljesítményeik a kérdéses
termék vagy szolgáltatás lényeges hányadát testesítik meg azon tagállamban vagy
tagállamokban, ahol a régió található, feltéve, hogy a kereskedelmet gátló
akadályok hatása azon tagállamban vagy tagállamokban összpontosul;
f)            „Ö Uniós Õ vállalkozás”-nak
minősül az a vállalat vagy cég, amelyet valamely tagállam jogszabályaival
összhangban hoztak létre és az Ö Unió Õ területén található a
létesítő okirat szerinti székhelye, központi ügyvezetése vagy gazdasági tevékenységének
székhelye, és Ö amely Õ közvetlenül érintett
a kereskedelmet gátló akadályokat megtestesítő termék előállításában
vagy szolgáltatás nyújtásában;
g)           „Szolgáltatások” azon
szolgáltatások, amelyek vonatkozásában az Ö Unió Õ a Szerződés Ö 207 Õ . cikke alapján
nemzetközi megállapodásokat köthet.
(2) E rendelet alkalmazásában a „szolgáltatást
nyújtók” meghatározása sem az (1) bekezdés e) pontjában meghatározott „Ö uniós Õ iparág”
meghatározás, sem az (1) bekezdés f) pontjában meghatározott „Ö uniós Õ vállalkozás”
meghatározás értelmében nem érinti valamely tagállam jogalkotásával vagy
szabályozásával összhangban bármely adott szolgáltatás nem kereskedelmi
jellegű nyújtásának lehetőségét.
3. cikk
Panasztétel Ö uniós Õ iparág nevében
(1) Minden természetes vagy jogi személy, vagy
jogi személyiséggel nem rendelkező, az Ö Unió Õ nevében eljáró vállalat,
aki, illetve amely úgy ítéli meg, hogy az Ö Unió Õ piacára hatást
gyakorló kereskedelmet gátló akadályok által előidézett kár érte, írásos
panaszt tehet.
(2) A panasznak elegendő bizonyítékot
kell szolgáltatnia a kereskedelmet gátló akadályok fennállásáról és az abból
származó kárról. A kár bizonyítékát adott esetben a 11. cikkben
feltüntetett tényezők tájékoztató jellegű felsorolása alapján kell
benyújtani.
4. cikk
Panasztétel Ö uniós Õ vállalkozások
nevében
ê 125/2008/EK 1.
cikk (kiigazított szöveg)
(1) Az Ö Unió Õ minden vállalkozása,
vagy bármely jogi személyiséggel rendelkező vagy nem rendelkező, az Ö Unió Õ egy vagy több
vállalkozása nevében eljáró társaság írásos panaszt terjeszthet elő, ha
úgy ítéli meg, hogy Ö uniós Õ vállalkozások kárt
szenvedtek harmadik ország piacára hatást gyakorló, a kereskedelmet hátrányosan
befolyásoló kereskedelmi akadály miatt.
ê 3286/94/EK
(kiigazított szöveg)
(2) A panasznak elegendő bizonyítékot
kell szolgáltatnia a kereskedelmet gátló akadályok fennállásáról és az abból
eredő kárról. A hátrányos kereskedelmi hatások bizonyítékát adott esetben
a 11. cikkben feltüntetett tényezők tájékoztató jellegű
felsorolása alapján kell benyújtani.
5. cikk
Panasztételi eljárások
(1) A Ö 3. és 4.
cikkben említett Õ panaszt a
Bizottsághoz kell benyújtani, amely annak másolatát megküldi a tagállamok
számára.
(2) A panaszt vissza lehet vonni, amely
esetben az eljárást meg lehet szüntetni, kivéve, ha a megszüntetés nem
szolgálja az Ö Unió Õ érdekeit.
ê 37/2014/EU 1.
cikk és a melléklet, 4. pontjának 1. alpontja (kiigazított szöveg)
(3) Amennyiben nyilvánvalóvá válik, hogy a
panasz nem szolgáltat elegendő bizonyítékot ahhoz, hogy a kivizsgálás
kezdeményezését indokolttá tegye, a panaszost tájékoztatni kell erről.
A Bizottság, amennyiben azt állapítja meg,
hogy a panasz nem szolgáltat elegendő bizonyítékot ahhoz, hogy a
kivizsgálás kezdeményezését indokolttá tegye, tájékoztatja erről a
tagállamokat.
ê 3286/94/EK
(kiigazított szöveg)
(4) A Bizottság az Ö Unió Õ vizsgálati
eljárásának megindításáról minden, a 3. vagy 4. cikknek megfelelő
panasztételt követően a lehető legrövidebb időn belül
határozatot hoz. A határozatot a panasztétel napjától számított 45 napon
belül kell meghozni. Ezt a határidőt a panasztevő kérésére vagy
beleegyezésével fel lehet függeszteni abból a célból, hogy a panaszos által
előterjesztett eset megalapozottságának értékeléséhez esetleg szükséges
kiegészítő információk beszerezhetők legyenek.
6. cikk
Tagállami Ö felkérés Õ
(1) Minden tagállam jogosult felkérni a
Bizottságot az 1. cikkben említett eljárások kezdeményezésére.
(2) A felkérő tagállam a Bizottságnak
elegendő bizonyítékot szolgáltat felkérésének alátámasztására a
kereskedelmet gátló akadályok fennállásáról és azok hatásairól. Ha a kár vagy a
hátrányos kereskedelmi hatás megfelelő bizonyítékkal alátámasztható, a
bizonyítékokat Ö adott esetben Õ a 11. cikkben
feltüntetett tényezők tájékoztató jellegű felsorolása alapján kell
benyújtani.
(3) A Bizottság a többi tagállamot
haladéktalanul értesíti a felkérésekről.
ê 37/2014/EU 1.
cikk és a melléklet 4. pontjának 2. alpontja (kiigazított szöveg)
(4) Amennyiben nyilvánvalóvá válik, hogy a
felkérés nem szolgáltat elegendő bizonyítékot ahhoz, hogy a kivizsgálás
kezdeményezését indokolttá tegye, tájékoztatni kell erről a tagállamot.
A Bizottság, amennyiben azt állapítja meg,
hogy a Ö felkérés Õ nem szolgáltat
elegendő bizonyítékot ahhoz, hogy a kivizsgálás kezdeményezését indokolttá
tegye, tájékoztatja erről a tagállamokat.
ê 3286/94/EK
(kiigazított szöveg)
(5) A Bizottság az Ö Unió Õ vizsgálati
eljárásának megindításáról a tagállamok által a Ö e Õ cikknek
megfelelően benyújtott minden Ö felkérés Õ kézhezvételét
követően a lehető legrövidebb időn belül határoz. A határozatot a
Ö felkérés Õ kézhezvételének
napjától számított 45 napon belül kell meghozni. Ezt a határidőt a Ö felkérést
küldő Õ tagállam kérésére
vagy beleegyezésével fel lehet függeszteni abból a célból, hogy a Ö felkérést
küldő Õ tagállam által
előterjesztett eset megalapozottságának értékeléséhez esetleg szükséges
kiegészítő információk beszerezhetők legyenek.
ê 37/2014/EU 1.
cikk és a melléklet 4. pontjának 3. alpontja (kiigazított szöveg)
7. cikk
A bizottsági eljárás
(1) A Bizottságot a kereskedelmi akadályokkal
foglalkozó bizottság, a továbbiakban: bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU
rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor
a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
(3)Az e bekezdésre történő hivatkozáskor
a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
Ö 8. cikk Õ
Ö Az Európai
Parlament és a Tanács tájékoztatása Õ
A Bizottság továbbítja az Európai Parlamentnek
és a Tanácsnak az e rendelet alapján kapott információkat annak érdekében, hogy
e két intézmény megvizsgálhassa a közös kereskedelempolitikát érintő
szélesebb körű hatásokat.
ê 3286/94/EK
(kiigazított szöveg)
9. cikk
Ö Uniós Õ vizsgálati
eljárás
ê 37/2014/EU 1.
cikk és a melléklet 4. pontjának 4. alpontja (kiigazított szöveg)
(1) Amennyiben a Bizottság számára
nyilvánvaló, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre ahhoz, hogy a
vizsgálóbizottsági eljárás kezdeményezését indokolttá tegye, és az az Unió
érdekében szükséges, a Bizottság:
a)           közzéteszi a vizsgálóbizottsági
eljárás kezdeményezését az Európai Unió Hivatalos Lapjában; e
közleményben meg kell jelölni a terméket vagy a szolgáltatást és az érintett
országokat, össze kell foglalni a beérkezett információkat, és rendelkezni kell
arról, hogy minden releváns információt közölni kell a Bizottsággal; meg kell jelölni
továbbá azt az időszakot, amelynek során az érdekelt felek az (5) bekezdéssel
összhangban szóbeli meghallgatást kérhetnek a Bizottságnál;
b)           hivatalosan értesíti az eljárás alá
vont ország vagy országok képviselőit, akikkel szükség esetén
konzultációkat lehet folytatni;
c)           a tagállamokkal együttműködve uniós
szinten lefolytatja a vizsgálatot.
A Bizottság, amennyiben azt állapítja meg,
hogy a panasz elegendő bizonyítékot szolgáltat ahhoz, hogy a kivizsgálás
kezdeményezését indokolttá tegye, tájékoztatja erről a tagállamokat.
ê 3286/94/EK
(kiigazított szöveg)
(2) Szükség esetén a Bizottság:
a)           beszerzi az általa szükségesnek vélt
összes információt, és megkísérli ezen információk egyeztetését az
importőrökkel, kereskedőkkel, képviselőkkel, termelőkkel,
kereskedelmi társaságokkal és szervezetekkel, amennyiben az érintett
vállalkozások vagy szervezetek ahhoz hozzájárulnak.
b)           vizsgálatokat végez harmadik
országok területén, feltéve, hogy az érintett országok kormányait arról
hivatalosan értesítette, és azok ésszerű időn belül ez ellen nem
emeltek kifogást.
A Bizottság számára a vizsgálatok során azon
tagállam tisztviselői nyújtanak segítséget, amelynek területén a
kivizsgálást lefolytatják, feltéve, hogy ezt az érintett tagállam kéri.
(3) A tagállamok a Bizottság által
megállapított részletes szabályoknak megfelelően, felkérésre a Bizottság
rendelkezésére bocsátják a vizsgálat lefolytatásához szükséges összes
információt.
(4) A panaszosok, az érintett exportőrök
és importőrök, valamint az érintett ország vagy országok képviselői:
a)           betekinthetnek a Bizottság
rendelkezésére álló összes információba, a Bizottság és a kormányok belső
használatára szánt információk kivételével, feltéve, hogy az ilyen információk
érdekeik védelmét szolgálják és azok a 10. cikk értelmében nem bizalmas
jellegűek, továbbá azokat a Bizottság vizsgálati eljárása során
felhasználja, az érintett személyeknek indokolással alátámasztott írásos
kérelmet kell a Bizottsághoz benyújtaniuk, megjelölve abban az igényelt
információt;
b)           kérhetik, hogy a vizsgálati
eljárásból származó lényeges tényekről és megállapításokról tájékoztatást
kapjanak.
(5) A Bizottság meghallgathatja az érintett
feleket. A feleket meghallgatja, ha azok írásban kérik a meghallgatást az Európai
Ö Unió Õ Hivatalos
Lapjában kihirdetett értesítésben megjelölt határidőn belül, annak
bemutatásával, hogy elsődlegesen érintettek az eljárás kimenetele által.
(6) A Bizottság felkérésre az
elsődlegesen érintett felek számára találkozó lehetőségét
biztosíthatja, amelynek keretében az ellentétes nézeteket és azok cáfolatát
előadhatják. E lehetőség biztosításával kapcsolatosan a Bizottság
tekintetbe veszi a felek kérelmeit és a bizalmas jelleg megőrzésének
szükségességét. Egyik fél sem kötelezhető a találkozón való részvételre,
és annak elmulasztása nem befolyásolhatja hátrányosan az adott fél esetének
kimenetelét.
(7) Amennyiben a Bizottság az indokoltan
elvárható időn belül nem kapja meg az igényelt információt, vagy amikor a
vizsgálat lefolytatása jelentős mértékben akadályokba ütközik, a
rendelkezésre álló tények alapján is meg lehet tenni a megállapításokat.
(8) A vizsgálat lefolytatásának befejezését
követően a Bizottság jelentést tesz a bizottság számára. A jelentést az
eljárás kezdeményezésének kihirdetése napjától számított öt hónapon belül át
kell adni, kivéve, ha a vizsgálat lefolytatásának bonyolultsága miatt a
Bizottság ezt a határidőt hét hónapra meghosszabbítja.
10. cikk
Bizalmas kezelés
(1) Az e rendelet értelmében kapott
információkat csak arra a célra szabad felhasználni, amelyre azokat bekérték.
ê 37/2014/EU 1.
cikk és a melléklet 4. pontjának 5. alpontja
(2) A Bizottság és a tagállamok, ideértve
tisztviselőiket az információkat közlő fél kifejezett engedélye
nélkül nem hozhatják nyilvánosságra az e rendelet alapján kapott, bizalmas
jellegű információkat vagy azokat az információkat, amelyeket a
vizsgálóbizottsági eljárásban részt vevő fél bizalmas jelleggel közölt.
ê 3286/94/EK
(kiigazított szöveg)
A bizalmas kezelésre vonatkozó minden kérésnek
tartalmaznia kell, hogy az információ miért bizalmas jellegű, és ahhoz
csatolni kell azok nem bizalmas jellegű összefoglaló ismertetését, vagy
nyilatkozatot annak okairól, hogy az információk miért nem alkalmasak ilyen
összesítő formában való ismertetésre.
(3) Az információkat bizalmas jellegűnek
kell tekinteni, ha azok nyilvánosságra hozatala valószínűsíthetően
jelentősen hátrányos hatást fejt ki az információ szolgáltatójára vagy
forrására.
(4) Ha megállapítható, hogy a bizalmas
jellegűként való kezelés nem biztosított, és az információ szolgáltatója
az információt nem szándékozik nyilvánosságra hozni, illetve általános vagy
összesített tájékoztatás formájában nyilvánosságra hozatalát engedélyezni, a
kérdéses információt figyelmen kívül lehet hagyni.
(5) Ez a cikk nem zárhatja ki eleve, hogy az Ö Unió Õ hatóságai az
általános jellegű információkat, és különösen az e rendelet alapján hozott
határozatok alapját képező indokokat nyilvánosságra hozzák. Az ilyen
nyilvánosságra hozatal esetén tekintetbe kell venni az érintett felek jogos
érdekeit annak vonatkozásában, hogy üzleti titkaik ne kerüljenek nyilvánosságra.
11. cikk
Bizonyíték
(1) A kár kivizsgálása, adott esetben az
alábbi tényezőkre terjed ki:
a)           az érintett Ö uniós Õ kivitel vagy
behozatal mennyisége, különösen amennyiben akár abszolút értelemben, akár az
érintett piacon a termelés vagy a fogyasztás vonatkozásában jelentős
mértékű növekedés vagy csökkenés következett be;
b)           az Ö uniós Õ iparág
versenytársainak árai, különösen annak megállapítása érdekében, hogy akár az Ö Unió Õ, akár harmadik
ország piacán nem következett-e be jelentős mértékű árcsökkentés az Ö uniós Õ iparág általa
alkalmazottnál árhoz viszonyítva;
c)           az Ö uniós Õ iparágra ezek
következtében gyakorolt hatások és trendekkel jelzett egyes gazdasági
tényezők, például a termelés, kapacitás kihasználtság, készletek,
eladások, piaci részesedés, árak (mint az árak leszorítása vagy a rendes
körülmények között várható árnövekedés megelőzése), nyereség,
tőkemegtérülés, befektetések, foglalkoztatottság által jelzett folyamatok.
(2) Állítólagos kárral való fenyegetettség
esetén a Bizottság azt is megvizsgálja, egyértelműen előrelátható-e,
hogy egy adott helyzet valószínűsíthetően tényleges károsodássá
fejlődik. E vonatkozásban figyelembe lehet venni az olyan tényezőket
is, mint:
a)           a kivitel növekedési üteme olyan
piacokra, ahol létezik verseny az Ö Unió Õ termékeivel szemben;
b)           a már meglevő, vagy a
közeljövőben várhatóan működőképessé váló exportkapacitás a
származási vagy exportáló országban, és annak a valószínűsége, hogy az e
kapacitásból származó kivitel az (a) pontban említett piacra fog
irányulni.
(3) Az egyéb olyan tényezők által
előidézett károkat, amelyek akár önmagukban, akár más tényezőkkel együttesen
ugyancsak hátrányos hatást fejtenek ki a Közösség iparára, tilos a vizsgálat
tárgyát képező gyakorlathoz kapcsolni.
(4) Az állítólagosan hátrányos kereskedelmi
hatások esetében a Bizottság megvizsgálja azok kihatását az Ö Unió Õ vagy az Ö Unió Õ érintett régiója
gazdaságára, vagy azokon belül valamely gazdasági ágazatra. E célból a
Bizottság adott esetben figyelembe veheti az (1) és (2) bekezdésekben
felsorolt tényezőket is. Hátrányos hatásokat többek között
előidézhetnek olyan helyzetek, amikor a kereskedelmet gátló akadályok egy
termék vagy szolgáltatás vonatkozásában a kereskedelem folyamatát
megakadályozzák, gátolják vagy eltérítik, vagy azon helyzetek, amelyekben a
kereskedelmet gátló akadályok jelentősen befolyásolták az Ö uniós Õ vállalkozások
számára nyújtott beszállítást vagy anyagellátást, mint például alkatrészek,
részegységek vagy nyersanyagok). Az állítólagos hátrányos kereskedelmi
hatásokkal való fenyegetettség esetén a Bizottság azt is megvizsgálja, hogy
előreláthatóan egy adott helyzet ténylegesen kereskedelemre hátrányos
tényezővé fejlődik-e.
(5) A Bizottság a hátrányos kereskedelmi
hatások bizonyítékainak a vizsgálata során a 2. cikk (1) bekezdés a)
pontjában említett vonatkozó nemzetközi szabályok alapján biztosított fellépési
jogot szabályzó rendelkezéseket, elveket vagy gyakorlatokat is tekintetbe
veszi.
(6) A Bizottság továbbá megvizsgálja a
panaszban vagy Ö a felkérésben Õ szereplő minden
egyéb vonatkozó bizonyítékot is. E vonatkozásban az (1)-(5) bekezdésben
megadott tényezők és megjelölések felsorolása nem tekinthető
kimerítő jellegűnek, és egy vagy több tényező és utalás sem
jelent feltétlenül döntő útmutatást a kár vagy a hátrányos kereskedelmi
hatás létezése vonatkozásában.
ê 37/2014/EU 1.
cikk és a melléklet, 4. pontjának 6. alpontja (kiigazított szöveg)
12. cikk
Az eljárás megszüntetése és
felfüggesztése
(1) Amennyiben a 9. cikk alapján
lefolytatott vizsgálóbizottsági eljárás eredményeként az derül ki, hogy az Unió
érdekei semmiféle intézkedés meghozatalát nem teszik szükségessé, a Bizottság a
7. cikk (3) bekezdésének említett vizsgálóbizottsági eljárás
keretében megszünteti az eljárást.
(2) Amennyiben a 9. cikk alapján
lefolytatott vizsgálóbizottsági eljárást követően az érintett harmadik
ország vagy országok meghozza/meghozzák a megfelelőnek tekintett
intézkedéseket, és ezért uniós intézkedésre nincs szükség, a Bizottság a
7. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás
keretében felfüggesztheti az eljárást.
A Bizottság felügyeli ezen intézkedések
alkalmazását, adott esetben meghatározott időközönként szolgáltatott
információk alapján, amelyeket a harmadik országoktól kérhet és szükség szerint
ellenőrizhet.
Amennyiben az érintett harmadik ország vagy
országok az intézkedéseket visszavonják, felfüggesztik vagy nem
megfelelően hajtják végre, vagy ha a Bizottság alapos okkal feltételezi
ilyen eset fennállását, vagy ha nem adják meg a Bizottság által a második
albekezdés alapján a Ö kért Õ információkat, a
Bizottság erről tájékoztatja a tagállamokat, és amennyiben a kivizsgálás
eredményei és a rendelkezésre álló új tények alapján az szükséges és indokolt,
meg kell hozni a 14. cikk (2) bekezdésének megfelelő
intézkedéseket.
(3) Amennyiben a 9. cikk alapján
lefolytatott vizsgálóbizottsági eljárást követően vagy egy nemzetközi
vitarendezési eljárást megelőzően, annak során vagy azt követően
bármikor úgy tűnik, hogy a kereskedelmet gátló akadályok által
előidézett jogvita rendezéséhez a legmegfelelőbb eszköz egy
megállapodás megkötése az érintett harmadik országgal vagy országokkal, amely
megváltoztathatja az Unió és az érintett harmadik ország vagy országok anyagi
jogait, a Bizottság az eljárást a 7. cikke (2) bekezdésében említett
tanácsadó bizottsági eljárás keretében felfüggeszti, és tárgyalásokat kell
folytatni a Szerződés 207. cikkében foglalt rendelkezésekkel
összhangban.
ê 3286/94/EK
(kiigazított szöveg)
13. cikk
Kereskedelempolitikai intézkedések
elfogadása
(1) Amennyiben a vizsgálati eljárás
eredményeként, kivéve, ha a tényszerű és jogi helyzet vizsgálati eljárást
nem igényel, úgy találják, hogy a fellépés az Ö Unió Õ érdekében szükséges
az Ö Uniót Õ a nemzetközi
kereskedelmi szabályok alapján megillető jogok gyakorlásához, a kár vagy a
harmadik országok által bevezetett vagy fenntartott kereskedelmet gátló
akadályok által előidézett, hátrányosan kereskedelmi hatások
megszüntetéséhez, a megfelelő intézkedéseket a 14. cikkben foglalt
eljárással összhangban kell meghatározni.
(2) Amennyiben az Ö Unió Õ nemzetközi
kötelezettségei nemzetközi konzultációs vagy vitarendezési eljárás
lefolytatását igénylik, a (3) bekezdésben említett intézkedésekről
csak az eljárás lefolytatásának befejezését követően kell döntést hozni,
és figyelembe kell venni a lefolytatott eljárás során elért eredményeket.
Különösen, ha az Ö Unió Õ felkért egy
nemzetközi vitarendezési testületet azon intézkedések jelzésére és
engedélyezésére, amelyek megfelelőek a nemzetközi vitarendezési eljárás
eredményeinek végrehajtásához, az Ö Unió Õ ilyen felhatalmazás
következményeként szükségessé váló kereskedelempolitikai intézkedéseinek
összhangban kell állniuk az ilyen nemzetközi vitarendezési testület
ajánlásával.
(3) A fennálló nemzetközi kötelezettségekkel
és eljárásokkal összeegyeztethető bármely kereskedelempolitikai
intézkedést alkalmazni lehet, nevezetesen:
a)           kereskedelempolitikai
megállapodásból származó bármely koncesszió felfüggesztése vagy visszavonása;
b)           fennálló vámok megemelése vagy más
importteher bevezetése;
c)           mennyiségi korlátozások bevezetése,
vagy bármely egyéb, a behozatal vagy kivitel feltételeit módosító, vagy az
érintett harmadik országgal a kereskedelmet egyéb módon befolyásoló
intézkedések bevezetése.
(4) A megfelelő határozatokban fel kell
tüntetni az alapul szolgáló indokokat, és azokat az Európai Ö Unió Õ Hivatalos Lapjában
közzé kell tenni. A közzétételt egyúttal az elsősorban érintett országok
és felek értesítésének is kell tekinteni.
ê 37/2014/EU 1.
cikk és a melléklet 4. pontjának 7. alpontja (kiigazított szöveg)
14. cikk
Döntéshozatali eljárások
(1) Amennyiben az Unió a 3. vagy a 4. cikk
alapján tett panasz vagy a 6. cikk szerinti Ö felkérés Õ alapján hivatalos
nemzetközi konzultációkat vagy vitarendezési eljárásokat folytat, az eljárások
megindításával, lefolytatásával vagy megszüntetésével kapcsolatos határozatokat
a Bizottság hozza meg.
A Bizottság tájékoztatja a tagállamokat arról,
ha úgy határoz, hogy hivatalos nemzetközi konzultációkat vagy vitarendezési
eljárásokat indít, folytat vagy szüntet meg.
(2) Amennyiben az Uniónak, miután eljárt a 13. cikk
(2) bekezdésével összhangban, a 12. cikk (2) bekezdésének
harmadik albekezdése vagy 13. cikk alapján elfogadandó,
kereskedelempolitikai intézkedésekről szóló határozatot kell hoznia,
haladéktalanul a Szerződés 207. cikkének és adott esetben az Ö egyéb Õ alkalmazandó
eljárásoknak megfelelően jár el.
ê 37/2014/EU 1.
cikk és a melléklet 4. pontja 8. alpontja
15. cikk
Jelentés
A Bizottság az 1225/2009/EK tanácsi rendelet[9] 22a. cikkének
megfelelően az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtott, a
kereskedelmi védintézkedések alkalmazásáról és végrehajtásáról szóló éves
jelentésében tájékoztatást ad e rendelet végrehajtásáról.
ê 3286/94/EK
(kiigazított szöveg)
16. cikk
Általános rendelkezések
Ez a rendelet nem vonatkozik a közös
kereskedelempolitika területén hatályos egyéb rendelkezések hatálya alá tartozó
esetekre. A rendeletet kiegészítő jelleggel kell alkalmazni:
a)           a mezőgazdasági piacok közös
szervezetét és azok végrehajtási rendelkezéseit létrehozó szabályok, és
b)           a Szerződés Ö 352. Õ cikke értelmében
elfogadott, a mezőgazdasági termékek feldolgozásából származó termékekre
vonatkozó külön szabályok vonatkozásában.
Ez a rendelet nem érinti a Szerződés Ö 207. Õ cikke szerint
meghozható egyéb intézkedéseket, valamint a tagállamok által a Szerződés Ö 207 Õ. cikkével
létrehozott bizottságban felvetett, kereskedelmet gátló akadályokat érintő
ügyekkel foglalkozó Ö uniós Õ eljárásokat.
ê 356/95/EK 1. cikk
(kiigazított szöveg)
17. cikk
Ö Hatályon
kívül helyezés Õ
A Ö 3286/94 /EK Õ rendelet hatályát
veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre Ö történő
hivatkozásokat ezen Õ rendeletre való
hivatkozásnak kell tekinteni Ö és a II.
mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell
értelmezni Õ.
18. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet Ö az Európai
Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon Õ lép hatályba.
ê
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               COM(87) 868 PV.
[2]               Lásd a következtetések A. részének 3. mellékletét.
[3]               E kodifikáció a 2014. évi jogalkotási programban
szerepel.
[4]               Lásd ezen javaslat I. mellékletét.
[5]               HL C […], […], […] o.
[6]               A Tanács 1994. december 22-i 3286/94/EK rendelete a
nemzetközi kereskedelmi szabályok, különösen a Kereskedelmi Világszervezet
égisze alatt kialakított kereskedelmi szabályok alapján a Közösséget
megillető jogok gyakorlásának biztosítása érdekében a közös kereskedelmi
politika területén követendő közösségi eljárások megállapításáról (HL L 349.,
1994.12.31., 71. o.).
[7]               Lásd az I. mellékletet.
[8]               Az Európai Parlament és a
Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU rendelete a Bizottság
végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési
mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55.,
2011.2.28., 13. o.).
[9]               A Tanács 2009. november 30-i 1225/2009/EK rendelete
az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező
dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 343.,
2009.12.22., 51. o.).
é
I. MELLÉKLET
A
hatályon kívül helyezett rendelet és egymást követő módosításainak
jegyzéke
 A Tanács 3286/94/EK rendelete (HL L 349., 1994.12.31., 71. o.) ||   ||
 || A Bizottság 356/95/EK rendelet (HL L 41., 1995.2.23., 3. o.) ||
 || A Bizottság 125/2008/EK rendelete (HL L 40., 2008.2.14., 1. o.) ||
 || Az Európai Parlament és a Tanács 37/2014/EU rendelete (HL L 18., 2014.1.21., 1. o) || Kizárólag a melléklet 4. pontjára vonatkozó hivatkozások tekintetében
_____________
II. MELLÉKLET
Megfelelési
táblázat
 3286/94/EK rendelet || Ez a rendelet
 1. cikk || 1. cikk
 2. cikk, (1) bekezdés || 2. cikk, (1) bekezdés, bevezető fordulat és a) pont
 2. cikk, (2) bekezdés || 2. cikk, (1) bekezdés, b) pont
 2. cikk, (3) bekezdés || 2. cikk, (1) bekezdés, c) pont
 2. cikk, (4) bekezdés || 2. cikk, (1) bekezdés, d) pont
 2. cikk, (5) bekezdés, első albekezdés, a bevezető fordulat első része || 2. cikk, (1) bekezdés, e) pont, bevezető fordulat
 2. cikk, (5) bekezdés, első albekezdés, a bevezető fordulat második része || 2. cikk, (1) bekezdés, e) pont, i) alpont bevezető fordulat
 2. cikk, (5) bekezdés, első albekezdés, első francia bekezdés || 2. cikk, (1) bekezdés, e) pont, i) alpont, első francia bekezdés
 2. cikk, (5) bekezdés, első albekezdés, második francia bekezdés || 2. cikk, (1) bekezdés, e) pont, i) alpont, második francia bekezdés
 2. cikk, (5) bekezdés, első albekezdés, harmadik francia bekezdés || 2. cikk, (1) bekezdés, e) pont, i) alpont, harmadik francia bekezdés
 2. cikk, (5) bekezdés, második albekezdés, bevezető fordulat || 2. cikk, (1) bekezdés, e) pont, ii) alpont, bevezető fordulat
 2. cikk, (5) bekezdés, második albekezdés, a) pont || 2. cikk, (1) bekezdés, e) pont, ii) alpont, első francia bekezdés
 2. cikk, (5) bekezdés, második albekezdés, a) pont || 2. cikk, (1) bekezdés, e) pont, ii) alpont, második francia bekezdés
 2. cikk, (6) bekezdés || 2. cikk, (1) bekezdés, f) pont
 2. cikk, (7) bekezdés || 2. cikk, (2) bekezdés
 2. cikk, (8) bekezdés || 2. cikk, (1) bekezdés, g) pont
 3-6. cikk || 3-6. cikk
 7. cikk, (1) bekezdés, a) pont || 7. cikk, (1) bekezdés
 7. cikk, (1) bekezdés, b) pont || 7. cikk, (2) bekezdés
 7. cikk, (1) bekezdés, c) pont || 7. cikk, (3) bekezdés
 7. cikk, (2) bekezdés || 8. cikk
 8. cikk, (1) bekezdés || 9. cikk, (1) bekezdés
 8. cikk, (2) bekezdés, a) pont || 9. cikk (2) bekezdés, első albekezdés, bevezető fordulat és a) pont
 8. cikk, (2) bekezdés, b) pont || 9. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, bevezető fordulat és b) pont
 8. cikk, (2) bekezdés, c) pont || 9. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés
 8. cikk, (3) bekezdés || 9. cikk, (3) bekezdés
 8. cikk, (4) bekezdés, a) pont || 9. cikk (4) bekezdés, első albekezdés, bevezető fordulat és a) pont
 8. cikk, (4) bekezdés, b) pont || 9. cikk (4) bekezdés, első albekezdés, bevezető fordulat és b) pont
 8. cikk, (5)-(8) bekezdés || 9. cikk, (5)-(8) bekezdés
 9. cikk, (1) bekezdés || 10. cikk, (1) bekezdés
 9. cikk, (2) bekezdés, a) pont || 10. cikk, 2. bekezdés, első albekezdés
 9. cikk, (2) bekezdés, b) pont || 10. cikk, 2. bekezdés, második albekezdés
 9. cikk, (3), (4), és (5) bekezdés || 9. cikk, (10), (3), (4), és (5) bekezdés
 10.cikk || 11.cikk
 11. cikk, (1) bekezdés || 12. cikk, (1) bekezdés
 11. cikk, (2) bekezdés, a) pont || 12. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés
 11. cikk, (2) bekezdés, b) pont || 12. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés
 11. cikk, (1) bekezdés, c) pont || 12. cikk, (2) bekezdés, harmadik albekezdés
 11. cikk, (3) bekezdés || 12. cikk, (3) bekezdés
 12. cikk || 13. cikk
 13. cikk || 14. cikk
 13a. cikk || 15. cikk
 15. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, bevezető fordulat || 16. cikk, (1) bekezdés, bevezető fordulat
 15. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, első francia bekezdés || 16. cikk, (1) bekezdés, a) pont
 15. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés, második francia bekezdés || 16. cikk, (1) bekezdés, b) pont
 15. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés || 16. cikk, második albekezdés
 15. cikk, (2) bekezdés, első mondat || 17. cikk, első albekezdés
 15. cikk, (2) bekezdés, második mondat || 17. cikk, második bekezdés
 16. cikk || 18. cikk
 ___ || I. melléklet
 ___ || II. melléklet
_____________


				|

		52012PC0111

			Javaslat A TANÁCS RENDELETE az Indiából és a Kínai Népköztársaságból származó oxálsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről /* COM/2012/0111 final - 2012/0050 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A javaslat háttere
·      A javaslat okai és céljai
A javaslat tárgya az Európai Közösségben tagsággal
nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről
szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban:
alaprendelet) alkalmazása az Indiából és a Kínai Népköztársaságból származó
oxálsav behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás során.
·      Háttér-információk
Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásával
összefüggésben készült, és az alaprendeletben megállapított tartalmi és
eljárási követelményeknek megfelelően elvégzett vizsgálat eredményeként jött
létre.
·      Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen
A Bizottság 1043/2011/EU rendelete az Indiából és
a Kínai Népköztársaságból származó oxálsav behozatalára vonatkozó ideiglenes
dömpingellenes vám kivetéséről.
·      Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel
Tárgytalan.
2.           Konzultáció az érdekeltekkel;
hatásvizsgálat
·      Konzultáció az érdekeltekkel
Az eljárásban érintett érdekelt felek lehetőséget
kaptak arra, hogy az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban a vizsgálat
során megvédjék érdekeiket.
·      Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása
Külső szakértők bevonására nem volt szükség.
·      Hatásvizsgálat
Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának
eredményeképpen jött létre.
Az alaprendelet nem ír elő általános
hatásvizsgálatot, tartalmazza viszont a vizsgálandó feltételek teljes körű
listáját.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
·      A javasolt intézkedés összefoglalása
A tanácsi rendeletre vonatkozó csatolt javaslat a
dömpingre, az okozott kárra, az okozati összefüggésre és az uniós érdekre
vonatkozó végleges megállapításokon alapul. A Bizottság ezért azt javasolja,
hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, amelyet legkésőbb 2012.
április 20-ig ki kell hirdetni.
·      Jogalap
A Tanács 1225/2009/EK rendelete (2009. november
30.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező
dömpingelt behozatallal szembeni védelemről.
·      A szubszidiaritás elve
A javaslat az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe
tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.
·      Az arányosság elve
A javaslat megfelel az arányosság elvének a
következők miatt:
Az intézkedés formáját a fent említett
alaprendelet határozza meg, amely nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak.
Nem szükséges tehát annak feltüntetése, hogy az
Unióra, nemzeti kormányokra, regionális és helyi hatóságokra, gazdasági
szereplőkre és polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan
minimalizálható, illetve mennyiben arányos a javaslat célkitűzésével.
·      A jogi aktus típusának megválasztása
Javasolt aktus: rendelet.
Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt:
Más jogi aktus azért nem lenne megfelelő, mert az
alaprendelet nem rendelkezik más választási lehetőségről.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
A javaslatnak nincsenek az Unió költségvetését
érintő vonzatai.
2012/0050 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS RENDELETE
az Indiából és a Kínai Népköztársaságból
származó oxálsav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről
és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló
szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal
nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről
szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet)
és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal
folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban: a
Bizottság) által benyújtott javaslatra,
mivel:
1.           AZ ELJÁRÁS
1.1.        Ideiglenes intézkedések
(1)       A Bizottság a 1043/2011/EU
rendelettel[2]
(a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki
az Indiából és a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó
oxálsav behozatalára. Az ideiglenes dömpingellenes vámok mértéke 14,6 % és
52,2 % közé esett.
(2)       Az eljárás megindítására azt
követően került sor, hogy 2010. december 13-án az oxálsav teljes uniós
gyártásának jelentős részét – ebben az esetben több mint 25 %-át –
képviselő Oxaquim S.A. (a továbbiakban: panaszos) nevében az Európai Vegyipari
Tanács (CEFIC) panaszt nyújtott be.
(3)       Az ideiglenes rendelet (9) preambulumbekezdésében
foglaltak szerint a dömping és a kár vizsgálata a 2010. január 1. és
2010. december 31. közötti időszakra irányult (a továbbiakban:
vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák
vizsgálata a 2007. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra
(a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.
1.2.        Az eljárás további menete
(4)       Azon alapvető tények és
szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes
dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes
nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes
megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek
lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. Egy indiai exportáló gyártó kért
és kapott lehetőséget a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjének
jelenlétében megtartott meghallgatásra.
(5)       A Bizottság folytatta azon
információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket a végleges megállapítások
kialakításához szükségesnek tartott.
(6)       Az ideiglenes rendelet (150) preambulumbekezdése
arra kéri azokat a kínai vállalatokat, amelyek addig nem jelentkeztek, ám úgy
vélik, hogy esetükben egyéni vámtételek megállapítására lenne szükség, hogy a
kihirdetéstől számított 10 napon belül jelentkezzenek. Egyetlen kínai
vállalat sem jelentkezett.
(7)       Ezt követően valamennyi fél
tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján
a Bizottság az Indiából és Kínából származó oxálsav behozatalára végleges
dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek
végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra
hozatal). Egyúttal meghatározott időszakot biztosítottak a feleknek arra, hogy
e végleges nyilvánosságra hozatal kapcsán ismertessék észrevételeiket.
(8)       Az érdekelt felek által
benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket a Bizottság megvizsgálta és adott
esetben figyelembe vette.
1.3.        Az eljárásban érintett felek
(9)       Az eljárásban érintett
felekkel kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (3)–(8) preambulumbekezdése
megerősítést nyer.
2.           ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ
TERMÉK
2.1.        Érintett termék
(10)     Az érintett termék az
ideiglenes rendelet (10) és (11) preambulumbekezdésében leírtaknak
megfelelően a jelenleg az ex 2917 11 00 KN-kód alá besorolt,
Indiából és Kínából származó, mind dihidrát (CUS-szám: 0028635-1, CAS-szám:
6153-56-6), mind anhidrid (CUS-szám: 0021238-4, CAS-szám: 144-62-7) formában,
akár vizes oldatban, akár nem abban előforduló oxálsav.
(11)     Az oxálsavnak két típusa van:
a nyers és a finomított oxálsav. A finomított oxálsavat, amelyet Indiában nem,
csak Kínában gyártanak, a nyers oxálsav tisztítása révén állítják elő, melynek
során eltávolítják belőle a vasat, a kloridokat, a fémeket és az egyéb
szennyeződéseket.
(12)     Az oxálsavat számos célra
használják, például redukálószerként és fehérítőként, továbbá a
gyógyszerszintézisben és a festékgyártásban is alkalmazzák.
2.2.        Hasonló termék
(13)     A vizsgálat kimutatta, hogy az
uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített oxálsav, az
Indiában és Kínában belföldi értékesítésre gyártott oxálsav, valamint az
Indiából és Kínából az Unióba behozott oxálsav lényegében ugyanazokkal az
alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, és ugyanaz az alapvető
végfelhasználásuk.
(14)     Az érintett termékkel vagy
hasonló termékkel kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (10)–(13) preambulumbekezdése
megerősítést nyer.
3.           DÖMPING
3.1.        India
3.1.1.     Előzetes megjegyzés
(15)     Az ideiglenes rendelet
(14) preambulumbekezdésében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy egy indiai
exportáló gyártó nem tekinthető együttműködő félnek, ezért a vállalattal
kapcsolatos megállapításokat a rendelkezésre álló tények alapján kellett
megtenni az alaprendelet 18. cikkének megfelelően.
(16)     A
szóban forgó vállalattal (Star Oxochem Pvt. Ltd.) kapcsolatos ideiglenes
megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően a vállalat további
magyarázattal és pontosítással szolgált a vizsgálat korábbi szakaszában általa
benyújtott adatokkal kapcsolatban. Ezenfelül a vállalat a Bizottság és a
Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője előtti meghallgatását is
kérte. A vállalat érvelése szerint tekintettel arra, hogy a kérdőívet
megválaszolta, és a Bizottság szolgálatai látogatást tettek a vállalatnál,
továbbá az általa nyújtott további magyarázatok és pontosítások fényében nem
lenne helyénvaló őt olyan exportáló gyártóként kezelni, amely a vizsgálat során
semmiféle együttműködést nem tanúsított.
(17)     A
fentiek alapján és különösen a további magyarázatok és pontosítások ismeretében
a Bizottság szolgálatai arra a következtetése jutottak, hogy a vizsgálathoz az
eredeti információ egy részét – nevezetesen az exportárakkal kapcsolatos
adatokat – fel tudják használni, mivel azokat megbízhatónak találják. A fenti
megfontolásokból következően ezért az ideiglenes rendelet
(14) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes megállapításokat csak
részben lehet fenntartani, ezért az alaprendelet 18. cikke (1) és
(3) bekezdésének megfelelően a vállalattal kapcsolatos megállapításokat
részben a rendelkezésre álló tények, részben a vállalat exportárai alapján tették
meg.
3.1.2.     Rendes érték
(18)     Az indiai rendes érték
kiszámításának módszerével kapcsolatban észrevételeket nem nyújtottak be. Ennek
megfelelően az ideiglenes rendelet (15)–(18) preambulumbekezdésében
foglalt, az együttműködő vállalatra vonatkozó megállapítások megerősítést
nyernek.
(19)     A Star Oxochem tekintetében és
a (16) és (17) preambulumbekezdés megállapításait figyelembe véve a rendes
értéket az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdése alapján a
rendelkezésre álló tények alapján állapították meg. Ennek megfelelően az
említett vállalat esetében megállapított rendes érték a másik együttműködő
vállalat (Punjab Chemicals) belföldi eladásainak reprezentatív mennyisége
alapján számolt súlyozott átlagon alapult.
3.1.3.     Exportár
(20)     További észrevételek hiányában
az exportárnak az ideiglenes rendelet (19) preambulumbekezdésében a Punjab
Chemicals tekintetében történő meghatározása megerősítést nyer.
(21)     A (16) és (17)
preambulumbekezdésben leírt következtetéseket figyelembe véve a Star Oxochem
esetében érvényes exportár meghatározása az alaprendelet 2. cikke
(8) bekezdése szerint az első unióbeli független vevő által az érintett
termékért ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak alapján történik.
3.1.4.     Összehasonlítás
(22)     A rendes érték és az
exportárak összehasonlításával kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az
ideiglenes rendelet (20)–(21) preambulumbekezdése az együttműködő gyártó
(Punjab Chemicals) esetében megerősítést nyer.
(23)     A Star Oxochem esetében az
alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazításokat
hajtottak végre a Punjab Chemicals vállalatot érintő ellenőrzött kiigazítások
alapján.
3.1.5.     Dömpingkülönbözet
(24)     A Bizottság által az
együttműködő gyártóra tett ideiglenes megállapításokkal kapcsolatban nem
érkeztek észrevételek. Ezért az ideiglenes rendelet (22) és (23) preambulumbekezdésében
meghatározott dömpingkülönbözet megerősítést nyer.
(25)     A STAR Oxochem esetében a
fenti megfontolások figyelembevételével a dömpingkülönbözet a vámfizetés
nélkül, CIF uniós határparitáson számított ár százalékában kifejezve
31,5 %.
(26)     Tekintettel az indiai
vállalatok csekély mértékű (80 % alatti) együttműködésére, a Bizottság
ideiglenesen úgy vélte, hogy az országos dömpingkülönbözet megállapítására a
legmegfelelőbb mód az együttműködő fél legnagyobb dömpingügyletének alapul
vétele. Ez az ügylet sem mennyiség, sem ár szempontjából nem minősül
rendkívülinek, így reprezentatív mintának tekinthető, amely révén az
együttműködő gyártó számára megállapított dömpingkülönbözettel kapcsolatban
ésszerű és arányos eredményekre lehet jutni.
(27)     A
fenti szempontok figyelembevételével az ideiglenes rendelet (24) és (25) preambulumbekezdésében
foglalt megállapítások megerősítést nyernek.
(28)     Ennek alapján a végleges
dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár
százalékában kifejezve India esetében a következő:
 Vállalat || Végleges dömpingkülönbözet
 Punjab Chemicals and Crop Protection Limited || 22,8%
 Star Oxochem Pvt. Ltd. || 31,5%
 Minden más vállalat || 43,6%
3.2.        Kínai Népköztársaság
3.2.1.     Piacgazdasági elbánás / egyéni
elbánás
(29)     Az ideiglenes rendeletben
foglaltak szerint kínai vállalatok egy csoportja piacgazdasági elbánást,
illetve ennek hiányában egyéni elbánást, míg egy másik kínai vállalatcsoport
kizárólag egyéni elbánást kért. A piacgazdasági elbánást elutasították (az
ideiglenes rendelet (26)–(32) preambulumbekezdése); mindkét
vállalatcsoportnak azonban ideiglenesen egyéni elbánást biztosítottak.
(30)     Az ideiglenes
megállapításokkal kapcsolatban észrevételeket nem nyújtottak be, ezért az
ideiglenes rendelet (26)–(32) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.2.2.     Analóg ország
(31)     Az analóg ország ideiglenes
kiválasztásával kapcsolatban nem érkeztek észrevételek. Ennek megfelelően az
ideiglenes rendelet (33)–(34) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.2.3.     Rendes érték
(32)     Amint
azt az ideiglenes rendelet kifejti, a Bizottság a nyers és a finomított
oxálsavra vonatkozóan külön rendes értéket határozott meg. Míg a nyers oxálsav
rendes értékét az India esetében megállapított rendes érték alapján határozták
meg, az Indiában nem gyártott finomított oxálsav rendes értékét a nyers oxálsav
indiai előállítási értéke alapján számították ki, és a kapott értéket –
figyelemmel a gyártás többletköltségére – 12 %-kal, valamint az értékesítési,
általános és adminisztratív költségekkel (SGA-költségekkel) és a nyereséggel
növeltek.
(33)     Mindkét kínai együttműködő
gyártó kifogásolta a gyártási többletköltségek alapján történő 12 %-os
növelést, és azt állították, hogy ezeket a többletköltségeket a Bizottság soha
nem ellenőrizte, kiszámításuk módszeréről az ideiglenes nyilvánosságra hozatal
során nem tájékoztatták őket, és csupán egyszerű közelítő becslésnek tűnnek. Az
exportáló gyártók egyike azt állította, hogy becslése szerint a gyártási többletköltség
csak 5 %-ot tesz ki, bár állítását nem támasztotta alá bizonyítékkal.
(34)     Hangsúlyozni kell, hogy a
növelés az együttműködő kínai exportáló gyártók által nyújtott információk
alapján került kiszámításra. Először is meg kell említeni, hogy ugyanaz a
vállalat, amelynek jelenlegi állítása szerint a gyártási többletköltségek csak
5 %-ot tesznek ki, a piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás igénylésére
vonatkozó formanyomtatványában eredetileg 10–15 %-os többletköltségre
hivatkozott. Másodszor, a vállalatok üzemeiben tett ellenőrző látogatások során
mindkét együttműködő gyártó megerősítette, hogy a finomított oxálsav gyártási
többletköltsége a nyers oxálsavhoz képest 10–12 %-os. Harmadszor, a
gyártási többletköltség 10–12 %-os szintjét az uniós gazdasági ágazat
számításai is alátámasztották. Az együttműködő gyártók által benyújtott
információk figyelembevételével a 12 %-os növelést helyénvalónak találták.
(35)     Ezért, mivel nem állnak
rendelkezésre megalapozott információk vagy bizonyítékok, amelyek indokolnák az
alacsonyabb szintű növelést, az ideiglenes rendelet (35)–(37) preambulumbekezdésében
leírt következtetések megerősítést nyernek.
3.2.4.     Exportár
(36)     A Bizottság mindkét kínai
exportáló gyártót egyéni elbánásban részesítette; így exportáraikat az első
unióbeli független vevő által ténylegesen kifizetett vagy fizetendő árak
alapján határozta meg az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének
megfelelően.
(37)     Az exportárra vonatkozó
megjegyzések hiányában az ideiglenes rendelet (38) preambulumbekezdése megerősítést
nyer.
3.2.5.     Összehasonlítás
(38)     Az egyik együttműködő gyártó
azt állította, hogy a vele kapcsolatban álló kereskedő SGA-költségeit és a
jutalékokat nem szabad a 2. cikk (10) bekezdése i) pontjának
megfelelően kiigazításként az exportárból levonni. A gyártó állítása szerint a
kapcsolatban álló kereskedő közvetlen eladási költségeit már korábban levonták
az exportárból, amikor a rendes árral azonos alapon történő összehasonlítás
érdekében az exportárat gyártelepi (ex-works) szintre korrigálták.
(39)     A gyártó érvelése szerint a
vele kapcsolatban álló kereskedő a 100 %-os tulajdonában lévő
leányvállalat, amely a csoporton belüli exportnyereség-felosztási stratégia
értelmében nem számít fel jutalékot. Továbbá a vállalat szerint a fennmaradó
SGA-költségek a vállalat működésének együttes költségeit jelentik, és nem
állnak közvetlen kapcsolatban az értékesítéssel, ezért nem kell őket az
exportárból levonni.
(40)     Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének
i) pontjában tett megállapítások szerint a jutalék magában foglalja a
kereskedő által kapott árrést, ha a kereskedő hasonló feladatokat lát el, mint
a jutalék alapján dolgozó ügynök. Így lényegtelen, hogy jutalékfizetésre
egyáltalán került-e sor vagy nem. A lényeges kérdés az, hogy vajon a kereskedő az
árut haszonkulccsal adta-e el, és hogy a kereskedő szerepe az ügynökökére
hasonlít-e.
(41)     A kereskedő vállalat
ellenőrzése előtt és alatt gyűjtött bizonyítékok azt mutatják, hogy a
vizsgálati időszak alatt a kereskedő egy uniós vevő számára értékesített a
kapcsolatban álló gyártó által előállított oxálsavat. A gyártó ugyanakkor
közvetlenül is exportált oxálsavat az említett uniós vevőnek. A kapcsolatban
álló kereskedő tehát más alkalmazottakkal, más irodában, egy másik városban még
egyszer elvégezte a gyártó által elvégzett munkát, ezzel saját költsége
keletkezett, ami megjelent az exportárban is.
(42)     Az aktákban szereplő
bizonyítékokból az is egyértelműen kiderül, hogy a kereskedő az exportált árut
a kapcsolatban álló exportáló gyártótól szerezte be, majd a végső független
vevővel lefolytatott ártárgyalásokat követően saját hasznát rátéve saját neve
alatt újraértékesítette.
(43)     A kereskedő vállalat ügynöki
tevékenységével kapcsolatban szintén sikerült bizonyítékot gyűjteni. A
bizonyíték először is azt mutatja, hogy a gyártó az érintett termékből jelentős
mennyiséget értékesített az Unióban mind közvetlenül, mind a kapcsolatban álló
kereskedőjén keresztül megvalósított export formájában. A kapcsolatban álló
kereskedőn keresztül csupán az unióbeli eladások egyharmadát bonyolították. A
kereskedő emellett más, nem kapcsolódó gyártóktól származó oxálsavat is
újraértékesített. Az aktákban szereplő bizonyítékok azt mutatják, hogy a
kereskedő oxálsav-vásárlásainak több mint fele nem kapcsolódó gyártótól származott,
és csupán a beszerzések kevesebb mint fele származott kapcsolódó gyártótól.
(44)     A kereskedő ezért az exportáló
gyártóval fennálló kapcsolat ellenére sem tekinthető a termelő exportőr belső
exportértékesítési részlegének.
(45)     A benyújtott és ellenőrzött
bizonyítékok alapján az is egyértelmű, hogy a kereskedő a kapcsolódó exportáló
gyártótól kapott áruért csak akkor fizet, ha az uniós vevő őt kifizette. A
pénzügyi kockázat így nem a kereskedőt, hanem a gyártót terhelte.
(46)     A Bizottság ezért úgy véli, hogy
e kereskedő szerepe egy jutalékos alapon dolgozó ügynökére hasonlít. Ennek
megfelelően el kell utasítani azt az állítást, amely szerint nem kell a jutalék
alapján kiigazítást végezni a 2. cikk (10) bekezdése i) pontjának
megfelelően.
(47)     Azt az állítást sem lehet
elfogadni, amely szerint az SGA-költségeket nem kell figyelembe venni, mivel
azok nem foglalnak magukban közvetlen eladási költségeket. Az ilyen általános
költségek hatással vannak a vállalat költségszerkezetére, így befolyásolják az
exportárakat is. Ezért az említett költségek egy részét levonták az
exportárból, ezzel lehetővé téve a rendes ár és az exportár gyártelepi
(ex-works) paritáson történő tisztességes összehasonlítását. Ezt az állítást el
kell utasítani.
(48)     A jutalék meghatározása egy
nem kapcsolódó uniós importőr haszonkulcsa alapján, nem pedig a kereskedő
tényleges – jelentősen magasabb – haszonkulcsa alapján történt. Ezt a módszer
alkalmasabbnak bizonyult, mivel a tényleges haszonkulcs máskülönben a belső
transzferárakon alapult volna, ami nem tükrözte volna a tényleges piaci
feltételeket.
(49)     A rendes érték és az exportár
összehasonlításával kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes
rendelet (39)–(44) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
3.2.6.     Dömpingkülönbözetek
Az együttműködő exportáló gyártók esetében
(50)     Az exportáló gyártók egy
csoportja azt állította, hogy az egyéni dömpingkülönbözetet a nyers és
finomított oxálsavak esetében külön kell megállapítani. Érvelésük szerint, bár
a dömpingkülönbözeteket az érintett termék esetében a rendes értékek súlyozott
átlagának az exportár súlyozott átlagával történő összehasonlítása alapján
típusonként állapították meg, mégis közös dömpingkülönbözetet állapítottak meg
mindkét típusú oxálsavra vonatkozóan. Azt állították, hogy helyénvalóbb lenne
minden egyes oxálsavtípusra külön dömpingkülönbözetet megállapítani, mivel a
csoport két termelő vállalatból áll, amelyek egyike finomított, míg a másik
nyers oxálsavat gyárt.
(51)     A nyers oxálsav finomított
oxálsavval helyettesíthető. Mindkét típusú oxálsav egyazon KN-kód alá tartozik,
és nehezen lehet megkülönböztetni őket egymástól. Az oxálsav tisztasága
egyforma, különbség csupán a hátramaradó hulladéktermékben jelenlévő egyéb
anyagok szintjében van. Mivel mindkettő az érintett termék meghatározása alá
tartozik, a szokásos gyakorlatnak megfelelően egy dömpingkülönbözetet
állapítottak meg. Tekintettel a két típus közötti jelentős árkülönbözetre és a
két terméktípus nehéz megkülönböztethetőségére, a finomított és nyers oxálsavra
megállapított egyéni dömpingkülönbözet megnövelné a szabályok kijátszásának
valószínűségét. A finomított és nyers oxálsavra egyéni dömpingkülönbözet
megállapítását javasoló állítást el kell utasítani; az ideiglenes rendelet (45) és
(46) preambulumbekezdésében megállapított dömpingkülönbözetek megerősítést
nyernek.
(52)     Végül ugyanez az exportáló
gyártó csoport megkérdőjelezte a Kínában működő két exportáló gyártó csoport
esetében megállapított eltérő dömpingkülönbözeteket, és a számítás módjának,
valamint a finomított és nyers oxálsav besorolásának pontosítását kérte,
tekintettel a két exportőr csoport esetében megállapított eltérő
dömpingkülönbözetre.
(53)     A kínai exportáló gyártók
mindkét csoportja esetében ugyanazt a módszert alkalmazták, és az érintett termék
exportárának súlyozott átlaga a finomított és nyers oxálsav árára egyaránt
kiterjed. A dömpingkülönbözetekben tapasztalt eltérésre a magyarázat egyszerűen
a két terméktípus exportjának relatív súlyában rejlik, figyelembe véve, hogy a
finomított oxálsavat rendszerint a nyers változatnál magasabb áron értékesítik.

(54)     A vámfizetés előtti, uniós
határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett végleges
dömpingkülönbözet a következő:
 Vállalat || Végleges dömpingkülönbözet
 Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd. és Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd. || 37,7%
 Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd. || 14,6%
Minden más, együtt nem működő exportáló gyártó
esetében
(55)     A dömpingkülönbözettel
kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (47)–(48) preambulumbekezdése
megerősítést nyer.
(56)     Ennek alapján a
dömpingkülönbözet országos szintje véglegesen a vámfizetés nélkül, uniós
határparitáson számított CIF-ár 52,2 %-a; ezzel az ideiglenes rendelet (49) preambulumbekezdése
megerősítést nyer.
4.           KÁR
4.1.        Az uniós gyártás és az uniós
gazdasági ágazat
(57)     Egy
exportáló gyártó arra hivatkozott, hogy az ideiglenes rendelet (50) és
(51) preambulumbekezdésének az uniós gazdasági ágazatot alkotó két
unióbeli gyártóra (a panaszosra és egy második, együtt nem működő gyártóra)
történő hivatkozása a makrogazdasági mutatók tekintetében nem tükrözte
megfelelő módon a helyzetet. Azzal is érvelt, hogy az együtt nem működő
gyártóra vonatkozó adatokat és az oxálsav gyártását beszüntető harmadik uniós
gyártótól származó adatokat figyelmen kívül kellene hagyni, és nem kellene
bizonyos makrogazdasági mutatók esetében figyelembe venni (lásd az ideiglenes
rendelet (72), (74) és (78) preambulumbekezdését). Először is
megerősítést nyer, hogy az ideiglenes rendelet (50)–(51) preambulumbekezdésében
foglaltakkal szemben a figyelembe vett időszakban valójában három unióbeli
gyártó állította elő az érintett terméket; e gyártók az alaprendelet
4. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot
alkotják, és így az uniós termelés 100 %-át képviselik. Másodsorban el
kell utasítani azt az állítást, amely az együtt nem működő gyártóra és a
2008-ban működését befejező harmadik uniós gyártóra vonatkozó számadatok
figyelmen kívül hagyását javasolja, mivel a figyelembe vett időszakra vonatkozó
összes ismert számadatot indokolt bevonni a kárelemzésbe annak érdekében, hogy
az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésében előírtak szerint az uniós
ágazat gazdasági helyzete a lehető legpontosabban ábrázolható legyen.
(58)     Ugyanez az exportáló gyártó
azzal is érvelt, a vizsgálat során nem tárták fel megfelelő módon annak okát,
hogy a harmadik gyártó miért szüntette be a hasonló termék gyártását. Ezt a
kérdést azonban a vizsgálat érintette, és a vállalat egyszerűen arra a tényre
hivatkozott, hogy „belső okok” miatt hagyta abba a hasonló termék gyártását, és
nem adott további magyarázatot. Ezzel a magyarázattal az egyik exportáló gyártó
is egyetértett, és azt állította, hogy a gyártás befejezéséről szóló döntés nem
a kínai exportáló gyártók állítólagos dömpingjére vezethető vissza, ami viszont
ellentmond a panaszos által a panasz nyilvános aktájában rendelkezésre
bocsátott információknak, amelyben a panaszos állítása szerint „[a vállalat] a
kínai és indiai agresszív dömping miatt szüntette be a gyártást és zárta be a
gyárat.” Az exportáló gyártó ugyanakkor a szóban forgó harmadik unióbeli
gyártóval kapcsolatos állítólagos gyártási számadatokkal kapcsolatban egyéb
információt nem bocsátott rendelkezésre. Ez a felvetés így nem cáfolja azt a
tényt, hogy a harmadik unióbeli gyártóval kapcsolatos adatokat fel lehetett
használni a vizsgálat során.
(59)     Egy másik exportáló gyártó
érvelése szerint az eljárás megindításakor az alsó küszöbértéket nem megfelelő
módon hozták nyilvánosságra, és az valójában nem is teljesült. Az ideiglenes rendelet
(2) preambulumbekezdésében említettek szerint a panaszos a teljes uniós
oxálsavtermelés több mint 25 %-át képviseli; a vizsgálat megindítása előtt
más gyártó nem állt elő eltérő véleménnyel. Az eljárás megindításakor a
nyilvános akta részeként rendelkezésre bocsátottak egy tájékoztatót, amely
összefoglalta a vizsgálat eredményeit. Emellett az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése
alapján folytatott kárelemzés az uniós gazdasági ágazat jelentős részét
lefedte.
(60)     Az uniós gyártás és az uniós
gazdasági ágazat meghatározására vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes
rendelet (50) és (51) preambulumbekezdése megerősítést nyer feltéve,
hogy sor kerül az (57) preambulumbekezdésben említett pontosítására.
4.2.        Az érintett uniós piac
meghatározása
(61)     Az exportáló gyártó arra
hivatkozott, hogy az egyes kármutatók meghatározása során az oxálsav kötött
felhasználása nem vehető figyelembe, és ugyanazt a következetes megközelítést
kell alkalmazni minden egyes kármutató esetében. A kötött és szabad piacok
közötti különbségtételt ugyanakkor az ideiglenes rendelet (52), (53) és
(55) preambulumbekezdése az alaprendelettel összhangban kifejtette, az
elemzés pedig főként a szabad piacra koncentrált, noha az (55) preambulumbekezdésben
jelzett módon egyes kármutatók meghatározása során a szabad és kötött piacokon
történő felhasználást is figyelembe vette. Az egyes kármutatókat valójában
kizárólag a hasonló termék szabadpiaci felhasználásának tekintetében lehet
megvizsgálni, mivel a kötött eladások jellege miatt az ilyen mutatókat
torzíthatja az eladó és vevő között fennálló kapcsolat. Ezért ezt az állítást
el kell utasítani.
(62)     Az érintett uniós piac
meghatározására vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet
(52)–(55) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
4.3.        Uniós fogyasztás
(63)     Az uniós fogyasztásra
vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (56)–(58) preambulumbekezdése
megerősítést nyer.
5.           Az érintett országokból
érkező behozatal
5.1.        Az érintett behozatal
hatásainak összesített értékelése
(64)     Az érintett behozatal
hatásainak összesített értékelésére vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az
ideiglenes rendelet (59)–(62) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
5.2.        Az érintett országokból érkező
dömpingelt behozatal volumene és piaci részesedése
(65)     Az érintett országokból érkező
behozatal mennyiségére és piaci részesedésére vonatkozó észrevételek hiányában
az ideiglenes rendelet (63) és (64) preambulumbekezdése megerősítést
nyer.
5.3.        A dömpingelt behozatal ára és
az áralákínálás
(66)     Amint
azt az ideiglenes rendelet (144) preambulumbekezdése említi, a
kárkülönbözet kiszámításakor az együttműködő kínai és indiai exportáló gyártók
átlagos importárát a behozatali költségekre és a vámokra figyelemmel
megfelelően kiigazították. Az egyik exportáló gyártó állítása szerint azonban a
Bizottság a kárkülönbözet kiszámításakor nem vette teljes mértékben figyelembe
a rendes vámnak megfelelő 6,5 %-os kiigazítást. Az állítást jogosnak
találták, és a kárkülönbözetre vonatkozó számításokat mind az említett
exportáló gyártó, mind a többi együttműködő exportáló gyártó esetében ennek
megfelelően módosították. Ez azonban nem volt hatással a javasolt végleges
intézkedésekre, amint azt a (87) preambulumbekezdés is mutatja.
(67)     A dömpingelt behozatal árára
és az áralákínálásra vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes
rendelet (65)–(68) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
6.           Az uniós gazdasági ágazat
gazdasági helyzete
(68)     Az (57) preambulumbekezdésben
említettek szerint egy exportáló gyártó azzal érvelt, hogy az oxálsav gyártását
2008-ban befejező unióbeli gyártóra vonatkozó számadatokat bizonyos
makrogazdasági mutatók esetében nem kellett volna figyelembe venni (lásd az
ideiglenes rendelet (72), (74) és (78) preambulumbekezdését). Valójában
azonban a hasonló terméket három unióbeli gyártó is előállította, akik az
alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós ágazatot
alkotják, és a teljes figyelembe vett időszak alatt az uniós gyártás
100 %-át képviselték, még ha a vizsgálati időszak előtt az egyik gyártó le
is állította az oxálsav gyártását. A 2008-ban működését befejező harmadik
unióbeli gyártóra vonatkozó számadatok figyelmen kívül hagyását javasoló
állítást el kell utasítani, mivel a az uniós gazdasági ágazat gazdasági
helyzetének meghatározása céljából indokolt figyelembe venni a figyelembe vett
időszakra vonatkozó összes gyártási számadatot.
(69)     Ugyanez az exportáló gyártó
azzal is érvelt, hogy a (66) preambulumbekezdésben említett állítólagos
tévedésen túlmenően az ideiglenes rendelet 6. táblázatában a munkavállalók
összlétszámával, az éves bérek összegével, valamint a munkavállalónkénti
átlagos munkaerőköltséggel kapcsolatos számadatok nincsenek összhangban
egymással. Az exportáló gyártó ugyanakkor nem a helyes számadatra hivatkozott,
amikor azt állította, hogy az átlagos bérnövekedés 21 %-os volt, míg a
helyes adat valójában 19 %.
(70)     A gazdasági válságra
tekintettel az ideiglenes rendelet (95)–(97) preambulumbekezdése
egyértelműen azt mutatja, hogy a fogyasztás csökkenésének ellenére az érintett
országokból származó import piaci részesedése tovább növekedett, és e
behozatalok negatívan befolyásolták a különböző kármutatókat, így az
értékesítési volument, a foglalkoztatást, a termelési kapacitást és a piaci
részesedést.
(71)     Az ideiglenes rendelet
(69)–(94) preambulumbekezdésére vonatkozó észrevételek hiányában ezek a
preambulumbekezdések megerősítést nyernek.
7.           A kárRA vonatkozó
következtetések
(72)     Az egyik exportáló gyártó
érvelése szerint az ideiglenes megállapításokkal ellentétben az uniós gazdasági
ágazatot nem érte jelentős kár. Állítása szerint összességében az uniós
gazdasági ágazattal kapcsolatos kedvezőtlen tendenciák okai a 2008-as gazdasági
válság hatásaiban és a gyártást 2008-ban befejező harmadik unióbeli gyártóval
kapcsolatos adatok téves figyelembevételében gyökereznek, amelyek hozzájárultak
a kárhelyzet téves ábrázolásához. A fent említettek szerint ugyanakkor a
harmadik gyártó adatainak figyelembevétele helyesnek tekinthető, az érintett
országok piaci részesedése pedig a válság ellenére tovább növekedett.
(73)     Ezért megerősítést nyer az
ideiglenes rendelet (94)–(98) preambulumbekezdése, amely szerint az uniós
gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése
értelmében.
8.           OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS
(74)     Az egyik exportáló gyártó
állítása szerint a gyártást 2008-ban beszüntető harmadik unióbeli gyártóval
kapcsolatos adatok figyelembevétele torzította az okozati összefüggés
elemzésével kapcsolatos ideiglenes következtetéseket; az elemzésnek kizárólag a
jelenlegi gyártók adatain kellene alapulnia. Akárcsak a fent ismertetett
kárelemzés esetében, itt is megállapítást nyert, hogy éppen ellenkezőleg, a
harmadik gyártó adatainak mellőzése torzítaná a hasonló termékkel kapcsolatos
következtetéseket. Az (57) preambulumbekezdésben említettek szerint ugyanakkor
az e vállalatra vonatkozó megfelelő adatokat az uniós gazdasági ágazat
helyzetének elemzésébe is bele kell foglalni; ezért ezt az állítást el kell
utasítani.
(75)     Az egyik exportáló gyártó
érvelése szerint a dömpingelt import volumene az uniós gazdasági ágazat
nyereségességével egy időben növekedett, ezért a keletkezett kár fő oka nem
lehetett a dömpingelt import. A nyereségesség kismértékű javulása ugyanakkor
nem cáfolja azt a következtetést, hogy az általános nyereségesség igen alacsony
szinten maradt, és nem érte el a szokásos 8 %-os szintet. Továbbá annak
ellenére, hogy a fogyasztás 2008-ban és a vizsgálati időszak során jelentősen
megnövekedett, az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak során
9 %-ot veszített piaci részesedéséből a kínai behozatal miatt.
(76)     Egy másik exportáló gyártó
érvelése szerint a rendelkezésre álló adatok alapján az uniós gazdasági ágazat
a vizsgálati időszak során az elérendő 8%-os nyereségszinthez közeli nyereséget
ért el. Mivel a nyereséggel kapcsolatos adatok kizárólag egyetlen unióbeli
gyártóra vonatkoznak, a nyereségesség pontos szintjét nem lehet közzétenni.
Amint arra az ideiglenes rendelet (88) preambulumbekezdése is rámutat, a
panaszos, miután 2009-ben veszteséget könyvelhetett el, a vizsgálati időszakban
kisebb nyereségre tett szert. Valójában azonban nem voltak helyesek azok a
feltételezések, amelyek alapján az exportáló gyártó arra a következtetésre
jutott, hogy a vizsgálati időszakban elért nyereség megközelítette az elérendő
nyereségszintet, mivel e feltételezések nem vették figyelembe a panaszosra
vonatkozó, bizalmas jellegük miatt közzé nem tehető megfelelő pénzügyi és
gyártási adatokat. A panaszos nyereségszintjét többek között helyszíni
ellenőrzés keretében alaposan megvizsgálták, és ennek alapján megállapítást
nyert, hogy helytelenek azok az állítások, melyek szerint a vizsgálati időszak
során elért nyereség nagymértékben megközelítette volna az elérendő
nyereségszintet.
(77)     Az okozati összefüggésre
vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (99)–(122) preambulumbekezdése
megerősítést nyer.
9.           AZ UNIÓS ÉRDEK
(78)     Két importőr úgy érvelt, hogy
az intézkedések oxálsavhiányhoz vezethetnek az Európai Unióban. Állításuk szerint az uniós gazdasági ágazat a
feltételezések szerint nem képes fedezni az oxálsavra irányuló uniós
keresletet.
(79)     A vizsgálat során kiderült,
hogy a vizsgálati időszak során a panaszos rendelkezett szabad kapacitással. Továbbá a panaszos úgy nyilatkozott, hogy jelenleg
növeli termelését, még ha a kapacitáskihasználás növelése időbe is telik, mivel
az érintett termék előállítása kémiai reakciókon alapul. Az uniós fogyasztási adatok és a teljes uniós kapacitás alapján
ugyanakkor megállapítható, hogy amint a panaszos képes lesz elérni teljes
kapacitását, a nyers oxálsavra irányuló teljes uniós keresletet ki fogja tudni
elégíteni. A finomított oxálsav tekintetében
hangsúlyozni kell, hogy olyan termékek gyártásához használják, amelyeket ezt
követően exportálnak; így a felhasználók aktív feldolgozásra irányuló
megállapodás keretében járhatnak el. Továbbá a
javaslat szerint a finomított oxálsav fő kínai exportőrére a legalacsonyabb
vámtétel vonatkozik majd (14,6 %).
(80)     Emellett a panaszos azzal is
érvelt, hogy a (nyers) oxálsav globális piacát a kínai gyártók uralják, akik
megszabják a szóban forgó termék árát. Jelenleg a kínai gyártókat sokkal inkább
leköti saját belső piacuk, ezért nem lehet kizárni annak lehetőségét sem, hogy
intézkedések hiányában és a nyers oxálsav egyetlen fennmaradt uniós gyártójának
valószínű megszűnésével az unióbeli felhasználók ellátási nehézségekkel
szembesülnének, ami várhatóan krónikus áruhiányt és oligopolisztikus árakat
vonna maga után.
(81)     Az előző vállalat működési
területétől eltérő downstream piaci szegmensben tevékeny másik
importőr/felhasználó azt állította, hogy az ideiglenes intézkedés negatív
hatással volt a saját termékeinek – amelyeknek egyik fő nyersanyaga az oxálsav
– nyereségességére, további részleteket ugyanakkor nem közölt. A vállalatot
meghívták egy meghallgatásra, amelyen álláspontját kifejtheti és állításairól
bizonyítékokkal szolgálhat, a meghívásra azonban nem érkezett válasz. Az
állításokat ezért nem lehetett ellenőrizni.
(82)     Az uniós érdekre vonatkozó
további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (123)–(139) preambulumbekezdése
megerősítést nyer.
10.         VÉGLEGES DÖMPINGELLENES
INTÉZKEDÉSEK
10.1.      A kár megszüntetéséhez
szükséges szint
(83)     A (66) preambulumbekezdésben
említettek szerint az egyik exportáló gyártó azt állította, hogy a Bizottság a
kárkülönbözet kiszámításakor nem vette figyelembe a rendes vámnak megfelelő
6,5 %-os kiigazítást. Megállapítást nyert, hogy ez az állítás részben
helyes, mivel bizonyos importtermékek esetében, amelyeket egy uniós vevőnek
vámkezelést követően szállítottak, a vám mértékét alulbecsülték. Ezért a
kárkülönbözetek ennek megfelelően kiigazításra kerültek; ez ugyanakkor nem volt
jelentős hatással a javasolt végleges intézkedésekre (lásd a (87)
preambulumbekezdést).
(84)     A Star Oxochemmel kapcsolatban
levont következtetések figyelembevételével ezen exportáló gyártó esetében is
kárkülönbözetet állapítottak meg; ennek alapjául az ideiglenes rendelet
(142)–(144) preambulumbekezdésében meghatározott számítási módszer szolgált.
(85)     A kár megszüntetéséhez
szükséges szintre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet
(145)–(148) preambulumbekezdése megerősítést nyer.
10.2.      A vámok formája és szintje
(86)     A fentiek alapján és az
alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megfelelően végleges dömpingellenes
vámot kell kivetni a megállapított dömpingkülönbözetek szintjén, mivel a
kárkülönbözetek valamennyi érintett exportáló gyártó esetében magasabbnak
bizonyultak a dömpingkülönbözeteknél.
(87)     A fentiek alapján a megállapított dömping- és kárkülönbözetek
a következők:
 Vállalat/csoport neve || Kárkülönbözet (%) || Dömpingkülönbözet (%) || Ideiglenes vám (%) || Javasolt vám (%)
 India ||   ||   ||   ||
 Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL) || 38,9 || 22,8 || 22,8 || 22,8
 Star Oxochem Pvt. Ltd. || 32,3 || 31,5 || 43,6 || 31,5
 Minden más vállalat || 47,9 || 43,6 || 43,6 || 43,6
 Kína ||   ||   ||   ||
 Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd. és Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd. || 53,3 || 37,7 || 37,7 || 37,7
 Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd. || 18,7 || 14,6 || 14,6 || 14,6
 Minden más vállalat || 63,5 || 52,2 || 52,2 || 52,2
(88)     Az e rendeletben
meghatározott, az egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtételeket a
vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így
ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt
helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben
a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) kizárólag az Indiából
és Kínából származó, külön említett jogi személyek (vállalatok) által
előállított termékek behozatalára alkalmazandók. E
vámtételek nem vonatkoznak az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel
nem említett vállalatok – beleértve a névvel és címmel felsorolt vállalatokkal
kapcsolatban álló vállalatokat – által előállított importált termékekre; ezekre
a termékekre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételek alkalmazandók.
(89)     A vállalatspecifikus
dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany
nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési
egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell benyújtani[3], és mellékelni kell hozzá
minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a
belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan
tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással
vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek
össze. Adott esetben a rendelet az egyéni vámtételek előnyeiből részesülő
vállalatok listájának frissítésével megfelelően módosulni fog.
(90)     Valamennyi fél tájékoztatást
kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a
Kínából és Indiából származó oxálsav behozatalára vonatkozó végleges
kiegyenlítő vám kivetését kívánta javasolni. A
nyilvánosságra hozatalt követően a felek lehetőséget kaptak arra is, hogy adott
határidőn belül ismertessék álláspontjukat.
(91)     Az érdekelt felek
észrevételeit a Bizottság megfelelően mérlegelte. Egyik
észrevétel sem változtatta meg a vizsgálat eredményeit.
(92)     A dömpingellenes vám megfelelő
alkalmazásának biztosítása érdekében a fennmaradó vámszintet nem csupán az
együtt nem működő exportáló gyártókra kell alkalmazni, hanem azokra a gyártókra
is, akik a vizsgálati időszak alatt egyáltalán nem exportáltak az Unióba. Az utóbbi
vállalatok ugyanakkor – amennyiben megfelelnek az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésének
második albekezdésében említett követelményeknek – helyzetük egyéni elbírálása
érdekében kérelmet nyújthatnak be az említett cikk szerinti felülvizsgálatra.
10.3.      Az ideiglenes dömpingellenes
vámok végleges beszedése
(93)     Tekintettel a megállapított
dömpingkülönbözetek nagyságára és az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár
mértékére, szükségesnek tekinthető, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett
ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket a kivetett
végleges vámok összegének mértékéig véglegesen beszedjék. Amennyiben a végleges
vámok alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámok, az ideiglenesen biztosított
összegnek a végleges dömpingellenes vámokat meghaladó részét el kell engedni.
11.         KötelezettségvállalásOK
(94)     Egy indiai exportáló gyártó és
két kínai exportáló gyártó árra vonatkozó kötelezettségvállalást tett az
alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően.
(95)     Az érintett termék ára nagymértékben
ingadozott az utóbbi években, ezért e termék esetében nem lehet kötelezettséget
vállalni rögzített árra. Ezért az indiai exportáló gyártó egy indexálási
záradék bevezetését javasolta, azonban nem határozta meg a megfelelő minimum
importárat (MIP). Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy nem lehetett
megállapítani közvetlen összefüggést a termék és a fő nyersanyag árának
ingadozása között, ezért az indexálás nem tekinthető megfelelő eszköznek.
Emellett a vállalat által a vizsgálat során tanúsított együttműködés szintje és
az adatok pontossága sem volt optimális. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy
az említett cég kötelezettségvállalását nem lehetne megfelelő hatékonysággal
ellenőrizni.
(96)     Ezenkívül a vizsgálat a kínai
exportáló gyártókat illetően arra vetett fényt, hogy az érintett terméknek több
fajtája létezik, amelyek nehezen megkülönböztethetők és amelyek ára
nagymértékben eltér. A kínai exportáló gyártók egyike által valamennyi
terméktípusra vonatkozóan felajánlott minimum importár ezért nem lenne alkalmas
arra, hogy kiküszöbölje a dömping káros hatását. Ezenkívül mindkét érintett
kínai exportáló gyártó különböző fajtájú egyéb vegyi termékeket is gyárt, és
ezeket a termékeket kapcsolatban álló kereskedőkön keresztül adott esetben
közös uniós vevők részére értékesíti. Ez a keresztkompenzáció komoly veszélyét
rejti magában, és rendkívül megnehezítené a kötelezettségvállalás
teljesítésének hatékony ellenőrzését. A másik kínai exportáló gyártó által
javasolt különböző minimum exportárak szintén kivitelezhetetlenné tennék az
ellenőrzést az egyes terméktípusok nehezen megkülönböztethető jellege miatt. A
fentiek alapján megállapítást nyert, hogy a kötelezettségvállalásokra tett
javaslatokat nem lehet elfogadni.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1)
A jelenleg az ex 2917 11 00 KN-kód
(TARIC-kód: 2917 11 00 91) alá besorolt, Indiából és a Kínai
Népköztársaságból származó, mind dihidrát (CUS-szám: 0028635-1, CAS-szám:
6153-56-6), mind anhidrid (CUS-szám: 0021238-4, CAS-szám: 144-62-7) formában,
akár vizes oldatban, akár nem abban előforduló oxálsav behozatalára végleges
dömpingellenes vámot kell kivetni.
(2)
Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább
felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti nettó, uniós
határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes
vámtételek a következők:
 Ország || Vállalat || Dömpingellenes vámtétel % || TARIC-kiegészítő kód
 India || Punjab Chemicals and Crop Protection Limited || 22,8 || B230
 Star Oxochem Pvt. Ltd. || 31,5 || B270
 Minden más vállalat || 43,6 || B999
 Kína || Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd. || 37,7 || B231
 Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd. || 14,6 || B232
 Minden más vállalat || 52,2 || B999
(3)
Az e cikk (2) bekezdésében említett vállalatok
számára megállapított egyéni vámtételek alkalmazásának feltétele a mellékletben
meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla
bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül
bemutatásra, úgy a minden más vállalatra érvényes vámot kell alkalmazni.
(4)
Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó
hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
2. cikk
Az Indiából és a Kínai Népköztársaságból
származó oxálsav behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám
kivetéséről szóló 1043/2011/EU bizottsági rendelet alapján ideiglenes
dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen be kell szedni.
A biztosított összegeknek a végleges dömpingellenes vámokat meghaladó részét el
kell engedni.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben,
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
MELLÉKLET
Az e rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében
említett érvényes kereskedelmi számlának tartalmaznia kell a vállalat egy
tisztségviselője által aláírt nyilatkozatot a következő formában:
1.           A kereskedelmi számlát kiállító
vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása.
2.           Nyilatkozat: „Alulírott igazolom,
hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre
értékesített oxálsavat (mennyiség) a(z) (vállalat neve és székhelye)
(TARIC-kiegészítő kód) állította elő (érintett ország)-ban/-ben. Kijelentem,
hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”
Dátum és aláírás
[1]               HL L 343., 2009.12.22., 51. o.
[2]               HL L 275., 2011.10.20., 1. o.
[3]               Európai Bizottság
                Directorate-General
for Trade
                Directorate
H, Office: N105 04/092
                B -
1049 Brussels