				|

		52014PC0715

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén egyes jogi aktusok hatályon kívül helyezéséről /* COM/2014/0715 final - 2014/0339 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A
JAVASLAT HÁTTERE
A jogalkotási vívmányok naprakészségének és
rendeltetésszerű célra való alkalmasságának megőrzése prioritást
jelent a Bizottság számára. Az Európai Parlament, a Tanács, valamint a
Bizottság már a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2003. december
16-i intézményközi megállapodásban[1]
megállapodott arról, hogy csökkenteni kell az Európai Unió jogszabályainak
számát a már nem alkalmazandó jogi aktusok hatályon kívül helyezés révén. Az
átláthatóság javítása, valamint a polgárok és a tagállamok magasabb szintű
jogbiztonságának biztosítása érdekében az ilyen jogi aktusokat el kell
távolítani az Európai Unió jogából.
Mindez összhangban
áll a Bizottság célravezető szabályozásra vonatkozó politikájával.
„Célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT): helyzetkép és
kilátások”[2]
című, 2014. júniusi közleményében a Bizottság bejelentette, hogy
átvilágítja a jogalkotási vívmányokat büntetőügyekben folytatott
rendőrségi és igazságügyi együttműködés tekintetében, annak
megállapítása érdekében, hogy mely jogi aktusok helyezhetők hatályon kívül
a Szerződésekben meghatározott átmeneti időszak lejártával
összefüggésben.
A Bizottság mostanra befejezte a szabadságon, a biztonságon
és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos jogi aktusok, többek
között a korábbi harmadik pillérbe tartozó jogalkotási vívmányok vizsgálatát. Az
elmúlt évtizedekben elfogadott számos jogi aktus már valamennyi joghatását
kimerítette. Ezek már nem relevánsak, mivel ideiglenes jellegűk, vagy a
tartalmukat a későbbi jogi aktusok vették át. A jogbiztonság érdekében a
Bizottság azt javasolja, hogy az Európai Parlament és a Tanács vonja vissza az
e javaslatban említett intézkedéseket.
I. A Tanács 96/610/IB együttes fellépése[3] létrehozta a
terrorizmus elleni különleges képességek, ismeretek és szakértelem jegyzékét
annak érdekében, hogy szélesebb körben és könnyebben hozzáférhetővé tegye
ezeket a területeket valamennyi tagállam hivatalos szervei számára,
megerősítve ezáltal a tagállamok rendelkezésére álló eszközöket a
terrorizmus elleni küzdelemben. Az együttes fellépés elavulttá vált, mivel a
2009/371/IB tanácsi határozat[4]
az Europolt bízta meg a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai
intézkedéseinek, valamint a terrorizmus elleni küzdelem és annak megelőzése
terén folytatott kölcsönös együttműködésük támogatásával és
erősítésével, valamint a 2008/615/IB tanácsi határozat[5] (az úgynevezett prümi
határozat) bevezette a terrorizmus elleni, határokon átnyúló együttműködés
új keretét.
II. A Tanács 96/699/IB együttes fellépése[6] a tiltott
kábítószer-kereskedelem elleni küzdelem terén a tagállamok jobb
együttműködésének előmozdítása érdekében a kábítószerek kémiai
jellemzésére szolgáló információk kölcsönös cseréjéről. Ez az együttes
fellépés elavulttá vált, miután hatályba lépett az Europol létrehozásáról szóló
2009/371/IB tanácsi határozat[7], amely magába
építette a korábban létező Kábítószeregységet, valamint az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény[8], amely
a kábítószer-ellenes politikában is szélesebb körű együttműködést ír
elő a tagállamok között.
III.A Tanács 96/747/IB együttes fellépése[9] a tagállami
bűnüldöző hatóságok közötti együttműködés megerősítésére
irányult, azáltal, hogy az egész Unióban támogatást nyújtanak a bűnözés
elleni együttműködéshez. Ez az együttes fellépés elavulttá vált, mivel
a 2009/371/IB határozat[10]
az Europolt bízta meg a tagállamok illetékes hatóságainak nyomozati
eljárásaiban alkalmazott különös ismeretek elmélyítésével és a nemzeti
hatóságoknak szóló nyomozási tanácsadással. Ezenfelül, miután az Europol
kidolgozta az Europol szakértői platformot, a tagállamok nemzeti Europol-egységeinek
vezetői 2012. február 16-án határozatot hoztak a 96/747/IB együttes
fellépéssel létrehozott nyilvántartás lezárásáról.
IV. A Tanács 96/750/IB együttes fellépése[11] a
kábítószer-függőség, valamint a tiltott kábítószer-kereskedelem elleni
küzdelemmel kapcsolatos jogszabályok és gyakorlatok közelítésére vonatkozott.
Ez az együttes fellépés elavulttá vált, mivel hatályba lépett az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös
bűnügyi jogsegélyről szóló egyezmény [12], amely a kábítószer-ellenes politikában is
szélesebb körű együttműködést ír elő a tagállamok között, valamint a tiltott
kábítószer-kereskedelem területén a bűncselekmények tényállási elemeire és
a büntetésekre vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló 2004/757/IB
tanácsi kerethatározat[13],
amely szigorúbb szabályokat ír elő a kábítószer-elleni politika terén
egyes bűncselekmények meghatározása és büntetése tekintetében.
V. A Tanács 97/339/IB együttes fellépése[14] lehetővé
tette a nagyszabású eseményekkel kapcsolatos együttműködést és
lehetővé tette az információcserét a tagállamok között a közrend és
közbiztonság fenntartása, valamint a bűncselekmények megelőzése
érdekében. Ez az együttes fellépés elavulttá vált, mivel a 2008/615/IB
tanácsi határozat[15]
(az úgynevezett prümi határozat) új együttműködési keretet vezetett be a
nagyszabású események alkalmával a közrend és a közbiztonsága fenntartása,
valamint az adatcsere érdekében. Ezenfelül a 2002/348/IB[16] és a 2007/412/IB[17] határozat
labdarúgással kapcsolatos nemzeti információs pontokat hozott létre a nemzetközi
dimenzióval rendelkező labdarugó mérkőzésekkel kapcsolatos nemzetközi
rendőrségi együttműködés és információcsere összehangolása és
elősegítése érdekében.
VI. A Tanács 97/372/IB együttes fellépése[18] arra irányult,
hogy fokozza a – különösen a kábítószerekre vonatkozó – információk és a
hírszerzési értesülések cseréjét a vámhatóságok és az egyéb bűnüldöző
hatóságok között. Ez az együttes fellépés elavulttá vált, miután hatályba
lépett a Nápolyi Egyezmény[19],
amely részletesebb szabályokat állapít meg a tagállamok közötti, a nemzeti
vámügyi rendelkezések megsértésének megelőzése és felderítése, valamint a
közösségi és nemzeti vámügyi rendelkezések megsértése esetén
büntetőeljárás alá vonás és szankcionálás céljából történő kölcsönös
segítségnyújtás és együttműködés tekintetében. Továbbá a 2009/917/IB
tanácsi határozat[20]
a váminformációs rendszer (VIR) létrehozásával erősítette a vámhatóságok
együttműködési és ellenőrzési eljárásainak hatékonyságát, a közösségi
vámügyi és mezőgazdasági jogszabályok megsértésének megelőzése,
felderítése és büntetőeljárás alá vonása céljából. Ezenfelül a 2009/371/IB
tanácsi határozat az Europolt bízta meg a vámegyüttműködés támogatására
irányuló feladatokkal.
VII. A kölcsönös bűnügyi jogsegély terén követendő helyes
gyakorlatról szóló 98/427/IB tanácsi együttes fellépés[21] elavulttá vált, mivel hatályba lépett az Európai Unió tagállamai
közötti kölcsönös bűnügyi
jogsegélyről szóló egyezmény[22], amely
szélesebb körű együttműködést ír elő a tagállamok között a
büntetőügyekben.
VIII. Az Europol alkalmazottaira vonatkozó személyzeti szabályzat
létrehozásáról szóló, 1998. december 3-i tanácsi jogi aktus[23] az Europol által a
2009/371/IB határozat hatályba lépése előtt alkalmazott személyzetre
vonatkozott. Mivel azonban a hatályos munkaszerződések hamarosan lejárnak,
ez a személyzeti szabályzat elavulttá válik. Az e javaslat által előírt
átmeneti rendelkezések biztosítják, hogy továbbra is a szóban forgó jogi aktus
vonatkozik az említett munkaszerződésekre azok megszűnéséig.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
A korábbi harmadik pillérhez tartozó elavult jogi aktusok
azonosításáról folytatott. párbeszédre 2014 folyamán, a Bizottság és a
tagállamok képviselői, valamint a Tanács Főtitkársága között, az
„elnökség barátai” csoportban került sor, amelyet abból a célból keltettek
életre, hogy megvizsgálja a Szerződésekhez csatolt 36. jegyzőkönyv
10. cikkében meghatározott 5 éves átmeneti időszak lejártával
összefüggő összes kérdést.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
 A javasolt intézkedések összefoglalása A javaslat hatályon kívül helyez több olyan, a korábbi harmadik pillérbe tartozó jogi aktust, amelyek esetében megállapítást nyert, hogy elavulttá váltak.
 Jogalap A 96/610/IB tanácsi együttes fellépés hatályon kívül helyezésének jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 87. cikke (2) bekezdésének c) pontja. A 96/699/IB tanácsi együttes fellépés hatályon kívül helyezésének jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 87. cikkének (2) bekezdése. A 96/747/IB tanácsi együttes fellépés hatályon kívül helyezésének jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 88. cikke (2) bekezdésének a) pontja. A 96/750/IB tanácsi együttes fellépés hatályon kívül helyezésének jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 83. cikkének (1) bekezdése, valamint 87. cikkének (2) bekezdése. A 97/339/IB tanácsi együttes fellépés hatályon kívül helyezésének jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 87. cikkének (2) bekezdése. A 97/372/IB tanácsi együttes fellépés hatályon kívül helyezésének jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 87. cikkének (2) bekezdése. A 98/427/IB tanácsi együttes fellépés hatályon kívül helyezésének jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 82. cikkének (1) bekezdése. Az Europol alkalmazottaira vonatkozó személyzeti szabályzat létrehozásáról szóló 1998. december 3-i tanácsi jogi aktus hatályon kívül helyezésének jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 88. cikkének (2) bekezdése. A szubszidiaritás és az arányosság elve Az e javaslat által érintett intézkedések elavultak, mivel a tartalmukat későbbi jogi aktusok vették át, vagy mert ideiglenes jellegükből adódóan már nem relevánsak. Ezért a szubszidiaritás és az arányosság elveinek megfelelően hatályon kívül kell helyezni az említett intézkedéseket. Az uniós jogalkotó feladata, hogy elfogadja az e célból szükséges intézkedéseket.
 A jogi aktus típusának megválasztása
 Javasolt aktus: Az Európai Parlament és Tanács rendelete.
 Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 88. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy Europol felépítését, működését, tevékenységi területét és feladatait az Európai Parlament és a Tanács határozza meg rendeletek útján. Tehát az elsődleges jog ezen rendelkezése kifejezetten rendeletet ír elő a jogi aktus formájára.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI
HATÁSOK
A javaslatnak nincs költségvetési vonzata.
2014/0339 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a büntetőügyekben folytatott
rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén egyes jogi aktusok
hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 82. cikke (1)
bekezdésére, 83. cikke (1) bekezdésére és 87. cikke (2) bekezdésére, valamint
88. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[24],
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti
parlamenteknek való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       Az uniós jog átláthatóságának
javítása alapvető eleme a jogalkotás minőségének javítását célzó
stratégiának, amelynek végrehajtása folyamatban van az uniós intézményekben.
Ezzel összefüggésben a hatályos jogszabályok közül helyénvaló eltávolítani
azokat, amelyeknek már semmilyen célt sem szolgálnak.
(2)       A büntetőügyekben
folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területére
vonatkozóan elfogadott jogi aktusok közül számos elavulttá vált, mivel ideiglenes jellegű, vagy a tartalmát a későbbi jogi aktusok
vették át, noha az előbbieket nem helyezték hatályon kívül.
(3)       A Tanács 96/610/IB együttes
fellépése[25]
létrehozta a terrorizmus elleni különleges képességek, ismeretek és szakértelem
jegyzékét annak érdekében, hogy szélesebb körben és könnyebben
hozzáférhetővé tegye ezeket a területeket valamennyi tagállam hivatalos
szervei számára. Az együttes fellépés elavulttá vált, mivel a 2009/371/IB
tanácsi határozat[26]
az Europolt bízta meg a tagállamok illetékes hatóságai által végrehajtott
intézkedések, valamint kölcsönös együttműködésük támogatásával és
erősítésével a terrorizmus megelőzése és az ellene folytatott
küzdelem terén, valamint a 2008/615/IB tanácsi határozat[27] bevezette a
terrorizmus elleni, határokon átnyúló együttműködés új keretét.
(4)       A Tanács 96/699/IB együttes
fellépése[28]
révén az Europol Kábítószeregységét jelölték meg azon hatóságként, amelynek a
számára továbbítani kell a kábítószerek kémiai jellemzésére szolgáló,
tagállamokból származó információkat. Ez az együttes fellépés elavulttá vált,
miután hatályba lépett az 2009/371/IB[29] tanácsi határozat, valamint a tagállamok
közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló
egyezmény[30].
(5)       A Tanács 96/747/IB együttes
fellépése[31]
a tagállami bűnüldöző hatóságok közötti együttműködés
megerősítésére irányult, azáltal, hogy létrehozzák a különleges
képességek, ismeretek és szakértelem jegyzékét. Ez az együttes fellépés
elavulttá vált, miután hatályba lépett a 2009/371/IB határozat, amely az
Europolt bízta meg a tagállamok illetékes hatóságainak nyomozati eljárásaiban
alkalmazott különös ismeretek elmélyítésével és a nemzeti hatóságoknak szóló nyomozási
tanácsadással.
(6)       A 96/750/IB tanácsi együttes
fellépés[32]
arra irányult, hogy megerősítse az érintett tagállami hatóságok közötti
együttműködést a kábítószer-függőség elleni küzdelemben, valamint
felszólította a tagállamokat jogszabályaik közelítésére, hogy kölcsönösen
összeegyeztethetővé tegyék azokat az Unión belüli tiltott
kábítószer-kereskedelem megelőzéséhez, és az azzal szembeni elleni
küzdelemhez szükséges mértékben. Ez az együttes fellépés elavulttá vált, mivel
hatályba lépett az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös
bűnügyi jogsegélyről szóló
egyezmény, valamint a 2004/757/IB tanácsi kerethatározat[33].
(7)       A 97/339/IB tanácsi együttes
fellépés[34]
a törvényesség és a rend fenntartása, a személyek és a vagyontárgyak védelme,
valamint a bűncselekmények megelőzése érdekében lehetővé tette a
nagyszabású eseményekkel kapcsolatos együttműködést és hivatalos
információcserét a tagállamok között az olyan nagyszabású események
tekintetében, amelyeken számos ember vesz részt több tagállamból. Az említett
együttes fellépés elavulttá vált, miután hatályba lépett a 2008/615/IB[35], a 2002/348/IB[36] és a 2007/412/IB
tanácsi határozat[37],
amelyek új szabályokat állapítottak meg a személyes és egyéb adatok cseréjére,
valamint a közrend és a nagyszabású események biztonságának fenntartására
irányuló együttműködés egyéb formáira vonatkozóan.
(8)       A Tanács 97/372/IB együttes
fellépése[38]
arra irányult, hogy fokozza a – különösen a kábítószerekre vonatkozó –
információk és a hírszerzési értesülések cseréjét a vámhatóságok és az egyéb
bűnüldöző hatóságok között. Ez az együttes fellépés elavulttá vált,
miután hatályba lépett a Nápolyi Egyezmény kidolgozásáról szóló 98/C 24/01
tanácsi jogi aktus[39],
amely részletesebb szabályokat állapít meg a tagállamok közötti, a nemzeti
vámügyi rendelkezések megsértésének megelőzése és felderítése
tekintetében, valamint a 2009/917/IB tanácsi határozat[40], amely a váminformációs
rendszer (VIR) létrehozásával erősítette a vámhatóságok
együttműködési és ellenőrzési eljárásainak hatékonyságát, továbbá a
2009/371/IB tanácsi határozat, amely az Europolt bízta meg a
vámegyüttműködés támogatására irányuló feladatokkal.
(9)       A kölcsönös
bűnügyi jogsegély terén követendő helyes gyakorlatról szóló 98/427/IB tanácsi együttes fellépés[41], amely arra irányult, hogy fejlessze a bűnügyi jogsegélyre irányuló megkeresések teljesítése
során követett helyes gyakorlatot. Ez az együttes fellépés
elavulttá vált. Soha nem történt meg az értékelése,
és a tagállamok közötti
kölcsönös bűnügyi jogsegélyről
szóló egyezmény hatályba
lépésével gyakorlatilag elvesztette relevanciáját.
(10)     Az 1999/C 26/07 tanácsi jogi
aktus[42]
továbbra is alkalmazandó az Europol által a 2009/371/IB tanácsi határozat
hatályba lépése előtt alkalmazott személyzetre. Mivel azonban a hatályos
munkaszerződések hamarosan lejárnak, így ez a személyzeti szabályzat
elavulttá válik.
(11)     A jogbiztonság és az
egyértelműség érdekében az elavult együttes fellépéseket és tanácsi jogi
aktust hatályon kívül kell helyezni.
(12)     Mivel e rendelet
célkitűzése, vagyis a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és
igazságügyi együttműködés területén számos jogi aktus hatályon kívül
helyezése nem valósítható meg a tagállamok által, hanem csak uniós szinten, e
rendelet megfelel a Szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás
elve követelményeinek. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének
megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges
mértéket.
(13)     Az Európai Unióról szóló
szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló
szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. számú
jegyzőkönyv 1. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt e rendelet
elfogadásában.
(14)     Az Európai Unióról szóló
szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló
szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a
szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében
fennálló helyzetéről szóló 21. számú jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének
megfelelően, valamint e jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül ezek a
tagállamok nem vesznek részt e rendelet elfogadásában.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az elavult jogszabályok hatályon kívül helyezése
A 96/610/IB, 96/699/IB, 96/747/IB, 96/750/IB,
97/339/IB, 97/372/IB, 98/427/IB együttes fellépések,
valamint az 1999/C 26/07 tanácsi jogi aktus hatályát veszti.
2. cikk
Átmeneti rendelkezések
Az 1999/C 26/07 tanácsi jogi aktus alapján
megkötött szerződésekre továbbra is ez a jogi aktus irányadó.
3. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben,
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               HL C 321., 2003.12.31., 1.o.
[2]               COM(2014) 368 végleges, 2014.6.18.
[3]               Az 1996. október 15-i 96/610/IB együttes fellépés,
amelyet a Tanács az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján
fogadott el az Európai Unió tagállamai közötti terrorizmus elleni
együttműködés megkönnyítése céljából, a terrorizmus elleni különleges
képességek, ismeretek és szakértelem jegyzékének létrehozásáról és
vezetéséről (HL L 273., 1996.10.25., 1. o.).
[4]               A Tanács 2009. április 6-i 2009/371/IB határozata az
Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról (HL L 121.,
2009.5.15., 37. o.).
[5]               A Tanács 2008. június 23-i 2008/615/IB határozata a
különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló,
határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről (HL L 210.,
2008.8.6., 1. o.).
[6]               A Tanács 1996. november 29-i 96/699/IB együttes
fellépése az Európai Unióról szóló Szerződés K.3. cikke alapján a tiltott
kábítószer-kereskedelem elleni küzdelem terén a tagállamok jobb
együttműködésének előmozdítása érdekében a kábítószerek kémiai
jellemzésére szolgáló információk kölcsönös cseréjéről (HL L 322.,
1996.12.12., 5. o.).
[7]               A Tanács 2009. április 6-i 2009/371/IB
határozata az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol)
létrehozásáról, HL L 121., 2009.5.15., 37. o.
[8]               A 2000. május 29-i egyezmény a Tanács által az Európai
Unióról szóló szerződés 34. cikkének megfelelően létrehozott, az
Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről
[9]               A Tanács 1996. november 29-i 96/747/IB együttes
fellépése, amelyet a Tanács az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke
alapján fogadott el a nemzetközi szervezett bűnözés elleni küzdelemmel
kapcsolatos különleges képességek, ismeretek és szakértelem jegyzékének az
Európai Unió tagállamai közötti bűnüldözési együttműködés
megkönnyítése érdekében történő létrehozásáról és vezetéséről (HL
L 342., 1996.12.31., 2. o.).
[10]             A Tanács 2009. április 6-i 2009/371/IB határozata az
Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról (HL L 121.,
2009.5.15., 37. o.).
[11]             A Tanács 1996. december 17-i 96/750/IB együttes fellépése
az Európai Unióról szóló Szerződés K.3. cikke alapján, az Európai Unió
tagállamainak a kábítószer-függőség elleni küzdelemmel, valamint a tiltott
kábítószer-kereskedelem megelőzésével és az ellene folytatott küzdelemmel
kapcsolatos jogszabályainak és gyakorlatainak közelítéséről (HL L 342.,
1996.12.31., 6. o.).
[12]             A 2000. május 29-i
egyezmény a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 34. cikkének megfelelően létrehozott, az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről, valamint a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 34.
cikkének megfelelően létrehozott,az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi
jogsegélyről szóló egyezményhez csatolt jegyzőkönyv (HL C
326., 2001.11.21.).
[13]             A Tanács 2004. október 25-i 2004/757/IB kerethatározata a
tiltott kábítószer-kereskedelem területén a bűncselekmények tényállási
elemeire és a büntetésekre vonatkozó minimumszabályok megállapításáról HL L
335., 2004.11.11., 8. o.
[14]             A Tanács 1997. május 26-i 97/339/IB együttes fellépése,
amelyet a Tanács az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján
fogadott el a közrend és közbiztonság terén folytatott
együttműködésről (HL L 147., 1997.6.5., 1. o.).
[15]             A Tanács 2008. június 23-i 2008/615/IB határozata a
különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre
irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről (HL L
210., 2008.8.6., 1. o.).
[16]             A Tanács 2002. április 25-i 2002/348/IB határozata a
nemzetközi vonatkozású labdarúgó-mérkőzésekkel kapcsolatos biztonságról
(HL L 121., 2002.5.8., 1. o.).
[17]             A Tanács 2007. június 12-i 2007/412/IB határozata a
nemzetközi vonatkozású labdarúgó-mérkőzésekkel kapcsolatos biztonságról
szóló 2002/348/IB határozat módosításáról (HL L 155., 2007.6.15., 76. o.).
[18]             A Tanács1997. június 9-i 97/372/IB együttes fellépése az
Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján, a célszempontok,
kiválasztási módszerek, stb. pontosításáról, valamint a vámügyi és
rendőrségi információk gyűjtéséről (HL L 159., 1997.6.17., 1.
o.).
[19]             A Tanács 1997. december 18-i 98/C 24/01. jogi aktusa az
Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján a vámigazgatási szervek
közötti kölcsönös jogsegélyről és együttműködésről szóló
egyezmény kidolgozásáról (HL C 24., 1998.1.23.).
[20]             A Tanács 2009. november 30-i 2009/917/IB határozata az
információs technológia vámügyi alkalmazásáról (HL L 323., 2009.12.10., 20.
o.).
[21]             A Tanács 1998. június 29-i 98/427/IB
együttes fellépése az Európai Unióról
szóló szerződés K.3. cikke alapján, a kölcsönös
bűnügyi jogsegély terén követendő helyes gyakorlatról.
[22]             A 2000. május 29-i
egyezmény a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 34. cikkének megfelelően létrehozott, az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről, valamint a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 34.
cikkének megfelelően létrehozott,az Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi
jogsegélyről szóló egyezményhez csatolt jegyzőkönyv (HL C
326., 2001.11.21.).
[23]             HL C 26., 1999.1.30., 23. o.
[24]             XXX
[25]             Az 1996. október 15-i 96/610/IB együttes fellépés, amelyet
a Tanács az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján fogadott el
az Európai Unió tagállamai közötti terrorizmus elleni együttműködés
megkönnyítése céljából, a terrorizmus elleni különleges képességek, ismeretek
és szakértelem jegyzékének létrehozásáról és vezetéséről (HL L 273.,
1996.10.25., 1. o.).
[26]             A Tanács 2009. április 6-i 2009/371/IB határozata az
Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) létrehozásáról (HL L 121.,
2009.5.15., 37. o.).
[27]             A Tanács 2008. június 23-i 2008/615/IB határozata a
különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre
irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről (HL L
210., 2008.8.6., 1. o.).
[28]             A Tanács 1996. november 29-i 96/699/IB együttes fellépése
az Európai Unióról szóló Szerződés K.3. cikke alapján a tiltott
kábítószer-kereskedelem elleni küzdelem terén a tagállamok jobb
együttműködésének előmozdítása érdekében a kábítószerek kémiai
jellemzésére szolgáló információk kölcsönös cseréjéről (HL L 322.,
1996.12.12., 5. o.).
[29]             A Tanács 2009. április 6-i 2009/371/IB
határozataaz Európai Rendőrségi Hivatal (Europol)
létrehozásáról (HL L 121., 2009.5.15., 37. o.)
[30]             A 2000. május 29-i egyezmény a Tanács által az Európai
Unióról szóló szerződés 34. cikkének megfelelően létrehozott, az
Európai Unió tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről (HL C
197., 2000.7.12., 3. o.), valamint a Tanács által az Európai Unióról szóló
szerződés 34. cikkének megfelelően létrehozott,az Európai Unió
tagállamai közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló egyezményhez csatolt jegyzőkönyv (HL C
326., 2001.11.21., 1. o.).
[31]             Az 1996. november 29-i 96/747/IB együttes fellépés,
amelyet a Tanács az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján
fogadott el a nemzetközi szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos
különleges képességek, ismeretek és szakértelem jegyzékének az Európai Unió
tagállamai közötti bűnüldözési együttműködés megkönnyítése érdekében
történő létrehozásáról és vezetéséről (HL L342., 1996.12.31., 2. o.).
[32]             A Tanács 1996. december 17-i 96/750/IB együttes fellépése
az Európai Unióról szóló Szerződés K.3. cikke alapján, az Európai Unió
tagállamainak a kábítószer-függőség elleni küzdelemmel, valamint a tiltott
kábítószer-kereskedelem megelőzésével és az ellene folytatott küzdelemmel
kapcsolatos jogszabályainak és gyakorlatainak közelítéséről (HL L 342.,
1996.12.31., 6. o.).
[33]             A Tanács 2004. október 25-i 2004/757/IB kerethatározata a
tiltott kábítószer-kereskedelem területén a bűncselekmények tényállási
elemeire és a büntetésekre vonatkozó minimumszabályok megállapításáról (HL L
335., 2004.11.11., 8. o.).
[34]             Az 1997. május 26-i 97/339/IB együttes fellépés, amelyet a
Tanács az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján fogadott el a
közrend és közbiztonság terén folytatott együttműködésről (HL L 147.,
1997.6.5., 1. o.).
[35]             A Tanács 2008. június 23-i 2008/615/IB határozata a
különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre
irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről (HL L
210., 2008.8.6., 1. o.).
[36]             A Tanács 2002. április 25-i 2002/348/IB határozata a
nemzetközi vonatkozású labdarúgó-mérkőzésekkel kapcsolatos biztonságról
(HL L 121., 2002.5.8., 1. o.).
[37]             A Tanács 2007. június 12-i 2007/412/IB határozata a
nemzetközi vonatkozású labdarúgó-mérkőzésekkel kapcsolatos biztonságról
szóló 2002/348/IB határozat módosításáról (HL L 155., 2007.6.15., 76. o.).
[38]             A Tanács1997. június 9-i 97/372/IB együttes fellépése az
Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján, a célszempontok,
kiválasztási módszerek, stb. pontosításáról, valamint a vámügyi és
rendőrségi információk gyűjtéséről (HL L 159., 1997.6.17., 1.
o.).
[39]             A Tanács 1997. december 18-i 98/C 24/01. jogi aktusa az
Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján a vámigazgatási szervek
közötti kölcsönös jogsegélyről és együttműködésről szóló
egyezmény kidolgozásáról (a Nápolyi Egyezmény) (HL C 24., 1998.1.23.).
[40]             A Tanács 2009. november 30-i 2009/917/IB határozata az
információs technológia vámügyi alkalmazásáról (HL L 323., 2009.12.10., 20.
o.).
[41]             A Tanács 1998. június 29-i 98/427/IB
együttes fellépése az Európai Unióról
szóló szerződés K.3. cikke alapján, a kölcsönös
bűnügyi jogsegély terén követendő helyes gyakorlatról (HL L 191.,
1998.7.7., 1. o.).
[42]             A Tanács 1998. december 3-i 1999/C 26/07 jogi aktusa az
Europol alkalmazottaira vonatkozó személyzeti szabályzat létrehozásáról (HL C
26., 1999.1.30., 23. o.).


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0634

Javaslat az Európai parlament és a Tanács rendelete a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól (kodifikált szöveg)  /* COM/2009/0634 végleges - COD 2009/0176 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2009.11.20.COM(2009)634 végleges2009/0176 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól(kodifikált szöveg)INDOKOLÁS1. A Bizottság a népek Európájának jegyében nagy jelentőséget tulajdonít a közösségi joganyag egyszerűsítésének és átláthatóbbá tételének annak érdekében, hogy az a polgárok számára világosabb és könnyebben hozzáférhető legyen, így tovább bővítve a számukra biztosított jogok gyakorlásának lehetőségeit.Ez a cél nem érhető el mindaddig, amíg számos, részben jelentősen módosított jogi aktus széttöredezett formában, részben az eredeti szövegben, részben pedig a későbbi, módosító szövegekben található meg. A hatályos rendelkezések megállapításához így tekintélyes kutatómunka és a különböző változatok összevetése szükséges.Ezen okból, valamint azért, hogy a közösségi joganyag egyértelmű és áttekinthető legyen, szükséges a többször módosított jogi aktusok kodifikációja.2. A Bizottság ezért 1987. április 1-jén úgy határozott[1], hogy szervezeti egységei számára előírja valamennyi jogi aktus kodifikációját legkésőbb a tizedik módosítást követően, hangsúlyozva, hogy ez minimumkövetelményként értendő, és ezen egységeknek törekedniük kell az illetékességükbe tartozó szövegek kodifikációjának rövidebb időközönként történő elvégzésére annak érdekében, hogy a közösségi jogi aktusok áttekinthetők és könnyen érthetők legyenek.3. Az 1992. decemberi edinburgh-i Európai Tanács következtetései[2] is megerősítették e követelményt, amennyiben rámutattak a kodifikáció fontosságára, amely révén bizonyossággal megállapítható, hogy valamely adott helyzetre, az adott időben mely jogi aktus alkalmazandó.A kodifikációt a rendes közösségi jogalkotási folyamattal összhangban kell elvégezni.Mivel a kodifikáció tárgyát képező jogi aktus érdemben nem módosítható, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 1994. december 20-án intézményközi megállapodást kötöttek arról, hogy a kodifikált jogi aktusok elfogadása során gyorsított eljárás alkalmazható.4. Ezen javaslat célja a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló, 1993. január 18-i 95/93/EGK tanácsi rendelet[3] kodifikációja. Az új rendelet a benne foglalt jogi aktusok helyébe lép[4]. E javaslat teljes mértékben megőrzi a kodifikált jogi aktusok tartalmát, és ennek megfelelően, kizárólag a kodifikáció elvégzéséhez szükséges alaki módosítások beillesztésével, azokat pusztán egybefoglalja5. A kodifikációs javaslatot a 95/93/EGK rendelet és a módosító aktusok előzetes, valamennyi hivatalos nyelven készült, egységes szerkezetbe foglalt változata alapján az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala készítette adatfeldolgozó rendszer segítségével. Abban az esetben, ha a cikkek új számozást kaptak, a régi és az új számozás közötti összefüggést a kodifikált rendelet II. mellékletében található megfelelési táblázat tartalmazza.ê 95/93/EGK (kiigazított szöveg)2009/0176 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól (kodifikált szöveg)(EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak Ö 80. cikke (2) bekezdésére Õ,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Ö Európai Õ Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[5],Ö a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően[6], ÕÖ a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[7], Õmivel:ê1.  A Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól szóló, 1993. január 18-i 95/93/EGK tanácsi rendeletet[8] több alkalommal jelentősen módosították[9]. Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt a rendeletet kodifikálni kell.ê 95/93/EGK (1) preambulumbekezdés2.  Egyre nagyobb egyenlőtlenség tapasztalható az európai légifuvarozási rendszer és az igények kielégítését célzó, megfelelő repülőtéri infrastruktúrához történő hozzáférés között. Ennek eredményeképpen a Közösség egyre több repülőtere válik túlzsúfolttá.ê 95/93/EGK (2) preambulumbekezdés3.  A túlzsúfolt repülőtereken a résidők kiosztását semleges, átlátható és a hátrányos megkülönböztetésektől mentes szabályokra kellene alapozni.ê 95/93/EGK (3)preambulumbekezdés4.  A semlegesség alapelvét akkor lehet a legjobban biztosítani, ha egy repülőtér koordinációjáról szóló döntést az adott repülőtérért felelős tagállam hozza meg objektív ismérvek alapján.ê 95/93/EGK (4) preambulumbekezdés5.  Bizonyos körülmények között, az üzemeltetés megkönnyítése érdekében kívánatos, hogy egy tagállam egy repülőteret koordinált repülőtérré nyilváníthasson, amennyiben az átláthatóság, semlegesség és diszkrimináció-mentesség alapelvei teljesültek.ê 95/93/EGK (5) preambulumbekezdés6.  A koordinált repülőtérért felelős tagállamnak szavatolnia kell egy olyan koordinátor személyének kinevezését, akinek semlegessége nem kérdőjelezhető meg.ê 95/93/EGK (6) preambulumbekezdés7.  Az információk átláthatósága alapvető eleme a résidőkiosztás objektív eljárása biztosításának.ê 95/93/EGK (7) preambulumbekezdés8.  A résidőkiosztás jelenlegi rendszerét szabályozó alapelvek ennek a rendeletnek az alapjául szolgálhatnak, feltéve, hogy ez a rendszer követi a Közösségen belüli új közlekedési fejlesztések alakulását.ê 95/93/EGK (8) preambulumbekezdés9.  Amint azt a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 2008. szeptember 24-i, 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[10] előírja, a közösségi politika feladata a verseny elősegítése és a piacra való bejutás ösztönzése. E célok erős támogatást igényelnek az olyan légifuvarozók esetében, amelyek a Közösségen belüli légiútvonalakon szándékoznak működést kezdeni.ê 95/93/EGK (9) preambulumbekezdés10.  A jelenlegi rendszer figyelembe veszi a szerzett jogokat.ê 95/93/EGK (10) preambulumbekezdés11.  Arról is rendelkezni kell, hogy a Közösség piacára új belépőket engedjenek be.ê 95/93/EGK (11) preambulumbekezdés12.  Korlátozott körülmények között, különleges rendelkezések szükségesek ahhoz, hogy fenn lehessen tartani a megfelelő belföldi légiforgalmat az érintett tagállamok területén.ê 95/93/EGK (12) preambulumbekezdés13.  Ugyancsak szükséges az olyan helyzetek elkerülése, amelyekben – a rendelkezésre álló résidők hiánya miatt – a liberalizáció előnyei egyenlőtlenül oszlanak meg és a verseny eltorzul.ê 95/93/EGK (13) preambulumbekezdés14.  Kívánatos, hogy a lehető legjobban fel lehessen használni a rendelkezésre álló résidőket a fent körvonalazott célok elérése érdekében.ê 95/93/EGK (14) preambulumbekezdés15.  Kívánatos, hogy a harmadik országok egyenlő bánásmódban részesítsék a Közösség légifuvarozóit.ê 95/93/EGK (15) preambulumbekezdés(kiigazított szöveg)16.  E rendelet rendelkezései nem sértik a Szerződésben megfogalmazott versenyszabályokat és különösen a Szerződés Ö 81. Õ és a Ö 82. Õ cikkét.ê 95/93/EGK (16) preambulumbekezdés17.  Spanyolország és az Egyesült Királyság a két tagállam külügyminisztere által tett közös nyilatkozatban a gibraltári repülőtér használatára vonatkozó együttműködést erősítő rendszerről állapodott meg Londonban 1987. december 2-án, és e rendszert még nem alkalmazzák.ê18.  Az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[11] összhangban kell elfogadni.ê 95/93/EGK (17) preambulumbekezdés19.  Ezt a rendeletet meghatározott időtartam után felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy kiértékeljék működőképességét,ê 95/93/EGKA KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA rendelet hatályaê 793/2004/EK 1. cikk, 1. pont(1) Ezt a rendeletet a közösségi repülőterekre kell alkalmazni.ê 95/93/EGK (kiigazított szöveg)(2) Ezt a rendeletet a gibraltári repülőtérre Spanyolországnak és az Egyesült Ö Királyságnak a repülőteret magában foglaló terület feletti fennhatósággal kapcsolatos vitájukra vonatkozó Õ jogi álláspontjának sérelme nélkül kell alkalmazni.(3) E rendelet alkalmazását a gibraltári repülőtérre mindaddig fel kell függeszteni, amíg Spanyolország és az Egyesült Királyság külügyminiszterei által 1987. december 2-án tett közös nyilatkozatban létrehozott rendszer nem működik. Spanyolország kormánya és az Egyesült Királyság kormánya tájékoztatja a Tanácsot ennek időpontjáról.2. cikkFogalommeghatározásokEnnek a rendeletnek az alkalmazásában:ê 793/2004/EK 1. cikk, 2.a) ponta) „résidő”: egy koordinátor által e rendeletnek megfelelően a koordinált repülőtéren légiközlekedési szolgáltatás működtetéséhez szükséges repülőtéri infrastruktúra teljes körének le- és felszállás céljából, egy adott napon és időpontban történő használatára adott engedély egy koordinátor általi, e rendeletnek megfelelő kiosztás szerint;b) „új belépő”:i. olyan légifuvarozó, amely egy résidő-sorozat részeként résidőt kér egy repülőtéren bármely napon, és ha a fuvarozó kérését elfogadnák, összességében az adott napon és az adott repülőtéren kevesebb mint öt résidővel rendelkeznék, vagyii. olyan légifuvarozó, amely résidő-sorozatot kér két közösségi repülőtér közötti, megállás nélküli, menetrend alapján végzett utasszállító szolgáltatáshoz, és legfeljebb két másik légifuvarozó üzemeltet azon a napon, ugyanazon repülőterek vagy repülőtérrendszerek között ugyanilyen megállás nélküli, menetrend alapján végzett utasszállító szolgáltatást, és ha a fuvarozó kérését elfogadnák, összességében az adott napon és az adott repülőtéren kevesebb mint öt résidővel rendelkeznék az adott, megállás nélküli szolgáltatáshoz, vagyiii. olyan légifuvarozó, amely egy repülőtéren résidő-sorozatot kér az adott repülőtér és egy regionális repülőtér közötti, megállás nélküli, menetrend alapján végzett utasszállító szolgáltatáshoz, és másik légifuvarozó nem üzemeltet azon a napon, ugyanazon repülőterek vagy repülőtérrendszerek között közvetlen, menetrend alapján végzett utasszállító szolgáltatást, és ha a fuvarozó kérését elfogadnák, a légifuvarozó az adott napon és az adott repülőtéren kevesebb mint öt résidővel rendelkeznék az adott, megállás nélküli szolgáltatáshoz.Az a légifuvarozó, amely az adott repülőtéren, a kérdéses napra a rendelkezésre álló összes résidőnek több mint 5 %-ával rendelkezik, vagy abban a repülőtérrendszerben, amelynek az adott repülőtér a részét képezi, a kérdéses napra a rendelkezésre álló résidők több mint 4 %-ával rendelkezik, nem tekinthető új belépőnek az adott repülőtéren;ê 95/93/EGKc) „közvetlen légijárat”: két repülőtér közötti légijárat, beleértve a megállásokat is, amelyet ugyanazzal a légijárművel és ugyanazzal a járatszámmal hajtanak végre;d) „menetrendi időszak”: a légifuvarozó menetrendjében szereplő nyári vagy téli időszak;e) „közösségi légifuvarozó”: olyan, érvényes működési engedéllyel rendelkező légifuvarozó, amelynek engedélyét valamely tagállamban a 1008/2008/EK rendeletnek megfelelően adták ki;ê 793/2004/EK 1. cikk, 2.b) pontf) i. „légifuvarozó”: olyan légiközlekedési vállalkozás, amely érvényes működési engedéllyel vagy azzal egyenértékű okirattal rendelkezik legkésőbb január 31-én a következő nyári időszakra vagy augusztus 31-én a következő téli időszakra vonatkozóan; a 4., a 8., a 9. és a 12. cikk alkalmazásában a légifuvarozó meghatározása tartalmazza az üzleti repülés üzemeltetőit is, amennyiben menetrend alapján működnek; a 7. és a 17. cikk alkalmazásában a légifuvarozó meghatározása kiterjed a polgári légi járművek valamennyi üzemben tartójára;ii. „légifuvarozók csoportja”: két vagy több olyan légifuvarozó, amelyek együttesen közös üzemeltetéssel, franchise üzemeltetéssel vagy székmegosztással működtetnek egy adott légiközlekedési szolgáltatást;g) „koordinált repülőtér”: bármely olyan repülőtér, ahol a leszálláshoz vagy a felszálláshoz a légifuvarozónak vagy bármely más légijármű-üzembentartónak a koordinátor által számára kiosztott résidővel kell rendelkeznie, az állami légi járatok, kényszerleszállások és humanitárius célú légi járatok kivételével;ê 95/93/EGKh) „repülőtérrendszer”: olyan két vagy több repülőtérből álló repülőtércsoport, amely a 2408/92/EGK tanácsi rendelet II. mellékletében jelzettek szerint ugyanazt a várost vagy agglomerációt szolgálja ki;ê 793/2004/EK 1. cikk, 2.c) ponti) „menetrend-egyeztetett repülőtér”: olyan repülőtér, ahol a nap, a hét vagy az év egyes időszakaiban fennáll az olyan torlódás lehetősége, amely a légifuvarozók közötti önkéntes együttműködéssel kezelhető, és ahová menetrend-egyeztetőt neveztek ki annak érdekében, hogy összehangolja az adott repülőtéren szolgáltatásokat üzemeltető vagy üzemeltetni szándékozó légifuvarozók működését;j) „egy repülőtér vezetése”: az a szerv, amely - egyéb tevékenységekhez kapcsoltan vagy más módon - a nemzeti jogszabályok vagy szabályzatok alapján ellátja a repülőtéri létesítmények igazgatásának és kezelésének feladatát, és összehangolja, valamint ellenőrzi az érintett repülőtéren vagy repülőtérrendszeren belül található különféle üzemeltetők tevékenységeit;k) „résidő-sorozat”: legalább öt olyan résidő, amelyet ugyanazon menetrendi időszakra vonatkozóan rendszeresen a hét ugyanazon napjának ugyanazon időpontjára kérnek, és ezek kiosztása ilyen módon, vagy, ha ez nem lehetséges, hozzávetőlegesen ugyanazon időpontra történik;l) „üzleti repülés”: az általános célú repülés azon ágazata, amelynek esetében vállalkozások légi járműveket működtetnek vagy használnak utasok vagy áruk szállítására üzletvitelük elősegítése céljából, amennyiben a légi jármű repülésének célja általában nem minősül a nagyközönség által igénybe vehetőnek, és a légi jármű vezetését olyan személyek látják el, akik legalább érvényes kereskedelmi pilótaengedéllyel rendelkeznek, műszerrepülő jogosítással;m) „koordinációs paraméterek”: egy repülőtér résidőkiosztásra rendelkezésre álló összes kapacitásának működési kifejezésekkel történő megállapítása az egyes koordinációs időszakok folyamán, amely tükrözi a repülőtér infrastruktúrájának és különböző alrendszereinek teljesítményére hatást gyakorló valamennyi műszaki, működési és környezeti tényezőt.ê 95/93/EGK3. cikkA repülőtéri koordináció feltételeiê 793/2004/EK 1. cikk, 3.a) pont (kiigazított szöveg)(1) Ö A tagállamok kizárólag e cikk rendelkezéseinek megfelelően kötelesek valamely repülőteret menetrend-egyeztetett vagy koordinált repülőtérré minősíteni; ÕÖ A tagállamok Õ kizárólag a (3) bekezdés rendelkezései szerint minősíthetnek repülőteret koordinált repülőtérré.ê 95/93/EGKè1 793/2004/EK 1. cikk, 3.b) pont(2) Egy tagállam azonban bármilyen repülőteret è1 menetrend-egyeztetett repülőtérré ç minősíthet, feltéve, hogy az átláthatóság, semlegesség és diszkrimináció-mentesség alapelveit tiszteletben tartják.ê 793/2004/EK 1. cikk, 3.c) pont(3) A felelős tagállam gondoskodik arról, hogy alapos kapacitáselemzést végezzen egy ki nem jelölt státusú repülőtéren vagy egy menetrend-egyeztetett repülőtéren az adott repülőtér vezetése vagy bármely egyéb illetékes szerv, amikor e tagállam ezt szükségesnek találja vagy az alábbiakat követő hat hónapon belül:i. egy repülőtér műveleteinek több mint felét képviselő légifuvarozóknak vagy a repülőtér vezetésének az írásbeli kérelmére, ha bármelyikük véleménye szerint a repülőtér kapacitása bizonyos időszakokra vonatkozóan elégtelen a tényleges vagy tervezett műveletekhez; vagyii. a Bizottság kérésére, különösen, ha egy repülőtér ténylegesen csak azon légifuvarozók számára elérhető, amelyek résidőkiosztással rendelkeznek, vagy ha a kérdéses repülőtéren komoly nehézségeket okoz a le- és felszállások légifuvarozók és különösen új belépők számára történő biztosítása.A szokásosan elfogadott módszereken alapuló ezen elemzés meghatározza az esetleges kapacitáshiányokat, figyelembe véve a kérdéses repülőtéren meglévő környezeti korlátokat. Az elemzés mérlegeli e hiányok új vagy módosított infrastruktúrával, illetve működési vagy bármely más jellegű változtatással történő kiküszöbölésének a lehetőségeit, továbbá a problémák megoldására tervezett időkeretet. Ezt az elemzést frissítik, ha az (5) bekezdésre hivatkoznak, vagy ha a repülőtéren olyan változások történnek, amelyek jelentősen befolyásolják annak kapacitását és használatát. Mind az elemzést, mind pedig annak módszerét az elemzést kérő felek, illetve – külön kérésre – az egyéb érdekelt felek rendelkezésére bocsátják. Ugyanekkor az elemzést a Bizottság számára is elküldik.ê 793/2004/EK 1. cikk, 3.d) pont(4) Az elemzés alapján a tagállam konzultációt folytat a repülőtér kapacitási helyzetéről a repülőtér vezetésével, a repülőteret rendszeresen használó légifuvarozókkal, érdekképviseleti szervezeteikkel, a repülőteret rendszeresen használó általános célú repülés képviselőivel és a légiforgalmi irányításért felelős hatóságokkal.(5) Ha egy vagy több menetrendi időszak tekintetében kapacitásproblémák merülnek fel, a tagállam gondoskodik arról, hogy a repülőteret az adott időszakokra koordináltnak csak akkor jelöljék ki, ha:a) a hiány olyan súlyos jellegű, hogy a repülőtéren nem kerülhetők el a jelentős késések ésb) e problémák rövid távú megoldására nincs lehetőség.(6) Az (5) bekezdéstől eltérve, a tagállamok kivételes körülmények között az érintett repülőtereket az érintett időszakra koordináltnak jelölhetik ki.ê 95/93/EGKè1 793/2004/EK 1. cikk, 3.e) pontè1 (7) ç Amikor a tényleges vagy tervezett üzemeltetést kielégítő kapacitás áll rendelkezésre egy è1 koordinált repülőtéren ç, akkor a tagállam visszavonja a repülőtér è1 koordinált repülőtéri ç minősítést.4. cikkê 793/2004/EK 1. cikk, 4.a) pontA menetrend-egyeztető és a koordinátorê 793/2004/EK 1. cikk, 4.b) pont(1) A menetrend-egyeztetett vagy koordinált repülőtérért felelős tagállam feladata, hogy megfelelő képesítéssel rendelkező természetes vagy jogi személyt nevezzen ki menetrend-egyeztetői vagy repülőtéri koordinátori beosztásba, a repülőteret rendszeresen igénybe vevő légifuvarozókkal, az érdekképviseleti szervezeteikkel, a repülőtér vezetésével és a koordinációs bizottsággal – ha van ilyen bizottság – folytatott konzultációt követően. Ugyanaz a menetrend-egyeztető vagy koordinátor egyszerre több repülőtérre is kinevezhető.(2) Egy menetrend-egyeztetett vagy koordinált repülőtérért felelős tagállam biztosítja, hogya) a menetrend-egyeztetett repülőtéren a menetrend-egyeztető az e rendeletben meghatározott feladatait független, semleges, megkülönböztetésmentes és átlátható módon végezze;b) a koordinált repülőtéren a koordinátor független legyen, oly módon, hogy a koordinátort funkcionálisan elkülöníti valamennyi érdekelt féltől. A koordinátorok tevékenységét finanszírozó rendszernek biztosítania kell a koordinátorok független jogállását;c) a koordinátor e rendeletnek megfelelően semlegesen, megkülönböztetésmentesen és átláthatóan tevékenykedjék.(3) A menetrend-egyeztetőnek és a koordinátornak részt kell vennie a légifuvarozók menetrenddel foglalkozó és a közösségi jog által engedélyezett nemzetközi értekezletein.(4) A menetrend-egyeztető tanácsot ad a légifuvarozóknak, és alternatív érkezési és/vagy indulási időpontokat ajánl, ha fennáll a torlódás kialakulásának veszélye.(5) A koordinátor egyedüli személyként felelős a résidők kiosztásáért. A résidőket e rendelet rendelkezéseinek megfelelően osztja ki, és gondoskodik arról, hogy sürgős esetben a résidők munkaidőn kívül is kioszthatók legyenek.(6) A menetrend-egyeztető ellenőrzi, hogy a légifuvarozók tényleges üzemelése összhangban áll-e a részükre ajánlott menetrendekkel. A koordinátor ellenőrzi, hogy a légifuvarozók tényleges üzemelése összhangban áll-e a részükre kiosztott résidőkkel. E megfelelőségi ellenőrzéseket a repülőtér irányító szervével és a légiforgalmi irányító hatóságokkal együttműködve végzik, és figyelembe veszik az érintett repülőtérre vonatkozó idő- és egyéb lényeges paramétereket. A koordinátor, kérésre, az érintett tagállamok és a Bizottság részére éves jelentést nyújt be a tevékenységéről, amely kitér különösen a 9. és a 17. cikk alkalmazására, továbbá a 8. és a 12. cikk alkalmazásával kapcsolatban a koordinációs bizottsághoz benyújtott panaszokra és az azok megoldására tett lépésekre.(7) Valamennyi menetrend-egyeztető és koordinátor köteles együttműködni a menetrendekben található ellentmondások kiszűrése érdekében.ê 95/93/EGKè1 793/2004/EK 1. cikk, 4. c) pontè1 (8) A koordinátor kérésre, ésszerű időn belül térítésmentesen az érintett felek, különösen a koordinációs bizottság tagjai vagy megfigyelői rendelkezésére bocsátja felülvizsgálat céljából akár írásos formában, akár pedig egyéb, könnyen elérhető formában a következő tájékoztatásokat: ça) a légitársaság által kiosztott történeti résidők, időrendben, a repülőteret használó valamennyi légifuvarozó részére;b) a légifuvarozók által megkért résidők (eredeti kérelem) légifuvarozók szerint és időrendben, a repülőtér valamennyi légifuvarozója részére;c) minden kiadott résidő és a még nem teljesített kérelmek is, légifuvarozók szerint és időrendben felsorolva, valamennyi légifuvarozó részére;d) a még rendelkezésre álló résidők; ése) a kiosztás során alkalmazott kritériumokra vonatkozó teljes és részletes információk.ê 793/2004/EK 1. cikk, 4.d) pont(9) A (8) bekezdésben említett tájékoztatást legkésőbb a megfelelő, menetrenddel foglalkozó konferenciák időpontjában, valamint adott esetben ezek ideje alatt és ezeket követően rendelkezésre kell bocsátani. Kérésre a koordinátor e tájékoztatást összegzett formában szolgáltatja. Az ilyen összegzett tájékoztatás nyújtásáért költségarányos díj kérhető.ê 793/2004/EK 1. cikk, 4.e) pont(10) Ha rendelkezésre állnak vonatkozó és általánosan elfogadott menetrend-tájékoztatási szabványok, a menetrend-egyeztető, a koordinátor és a légifuvarozók alkalmazzák ezeket, feltéve, hogy azok megfelelnek a közösségi jognak.ê 793/2004/EK 1. cikk, 5. pont5. cikkKoordinációs bizottság(1) A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a koordinált repülőtéren koordinációs bizottságot hozzanak létre. Ugyanaz a koordinációs bizottság egyszerre több repülőtérhez is kijelölhető. Az e bizottságbeli tagságnak nyitottnak kell lennie legalább a kérdéses repülőtere(ke)t rendszeresen használó légifuvarozók és érdekképviseleti szervezeteik, az érintett repülőtér irányító szerve, a megfelelő légiforgalmi irányításért felelős hatóságok és a repülőteret rendszeresen használó általános légi forgalom képviselői számára.A koordinációs bizottság feladata:a) javaslattétel és tanácsadás a koordinátor és/vagy a tagállam részére a következők tekintetében:i. a 3. cikknek megfelelően meghatározott repülőtéri kapacitás növelésének vagy kihasználtsága javításának lehetőségei,ii. a 6. cikknek megfelelően meghatározandó koordinációs paraméterek,iii. a kiosztott résidők felhasználását figyelemmel kísérő módszerek,iv. a résidőkiosztásra vonatkozó helyi iránymutatás vagy a kiosztott résidők felhasználásának figyelemmel kísérésére vonatkozó iránymutatás, figyelembe véve többek között az esetleges környezeti szempontokat, a 8. cikk (5) bekezdésében meghatározottak szerint,v. a kérdéses repülőtér forgalmi feltételeinek javítása,vi. az új belépők komoly problémái, a 12. cikk (9) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően,vii. a repülőtér kapacitásával kapcsolatos valamennyi kérdés;b) közvetítés az összes érintett fél között a résidőkiosztásra vonatkozó panaszok tekintetében, a 14. cikkben meghatározottak szerint.(2) A tagállam képviselőit és a koordinátort megfigyelőként meg kell hívni a koordinációs bizottság üléseire.(3) A koordinációs bizottság megalkotja írott eljárási szabályzatát, amely többek között a részvételre, a választásokra, a gyűlések gyakoriságára és a használt nyelv(ek)re vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz. A koordinációs bizottság bármely tagja javaslatot tehet helyi iránymutatásra a 8. cikk (5) bekezdésében meghatározottak szerint. A koordinátor kérésére a koordinációs bizottság megvitatja a résidőkiosztásra vonatkozóan, valamint a kiosztott résidők felhasználásának ellenőrzésére vonatkozóan javasolt helyi iránymutatást. A koordinációs bizottság ülésein folytatott tanácskozásokról jelentést nyújtanak be az érintett tagállamhoz, jelezve a bizottságon belül kifejtett álláspontokat.6. cikkKoordinációs paraméterek(1) Egy koordinált repülőtéren az illetékes tagállam gondoskodik a résidőkiosztási paraméterek évente kétszeri meghatározásáról, figyelembe véve az összes vonatkozó műszaki, működési és környezeti korlátot, valamint ezek esetleges változásait.A fenti feladatot a légiforgalom összehangolási lehetőségeinek objektív elemzésével kell végezni, figyelembe véve a repülőtér forgalmának különféle típusait, a koordinációs időszak alatt valószínűsíthetően felmerülő légtérbeli torlódást és a kapacitási helyzetet.A paraméterekről a repülőtéri koordinátort kellő időben tájékoztatni kell, mielőtt sor kerül az előzetes résidőkiosztásra a menetrend-egyeztető konferenciákon.(2) Az (1) bekezdésben említett gyakorlat érdekében, amennyiben a tagállam nem teszi meg, a koordinátor határozza meg a vonatkozó koordinációs időintervallumokat a koordinációs bizottsággal folytatott konzultációt követően, a megállapított kapacitásnak megfelelően.(3) A paraméterek meghatározását és a használt módszertant, valamint ezek bármely változtatását a koordinációs bizottság részletesen megvitatja, a kapacitás és a kiosztható résidők számának növelése céljából, mielőtt végleges döntés születnék a résidőkiosztás paramétereiről. Az érdekelt felek kérésére minden dokumentumot a rendelkezésükre bocsátanak.7. cikkTájékoztatás a menetrend-egyeztetők és koordinátorok részére(1) A menetrend-egyeztetett vagy koordinált repülőtéren üzemelő vagy üzemelni szándékozó légifuvarozók kötelesek a menetrend-egyeztető, illetve a koordinátor részére az általuk kért valamennyi lényeges tájékoztatást megadni. Minden lényeges tájékoztatást a menetrend-egyeztető vagy a koordinátor által meghatározott formátumban és határidőn belül kell szolgáltatni. A légifuvarozónak résidőkiosztás kérelmezésekor különösen arról kell tájékoztatnia a koordinátort, hogy előnyös lenne-e számára a 2. cikk b) pontjában meghatározott új belépő jogállása, az igényelt résidők tekintetében.Minden egyéb, kijelölt jogállással nem rendelkező repülőtér esetében a repülőtér irányító szerve a koordinátor kérésére minden – a légifuvarozók tervezett szolgáltatásaira vonatkozó – birtokában lévő információt megad.(2) Ha egy légifuvarozó elmulasztja az (1) bekezdésben említett információk szolgáltatását – kivéve, ha enyhítő körülmények fennállását igazolja hitelt érdemlően –, illetve hamis vagy félrevezető tájékoztatást ad, a koordinátor figyelmen kívül hagyja a hiányzó, hamis vagy félrevezető tájékoztatással érintett légifuvarozó által benyújtott résidőkérelmet, illetve -kérelmeket. A koordinátor az adott légifuvarozó számára lehetőséget ad arra, hogy észrevételt tegyen.(3) A menetrend-egyeztető vagy a koordinátor, a repülőtér irányító szerve és a légi irányítási hatóságok kicserélik a feladataik ellátásához szükséges információikat, ideértve a repülési adatokat és a résidőket.8. cikkA résidőkiosztási eljárás(1) A résidőalapból résidő-sorozatokat osztanak ki a kérelmező légifuvarozók számára, engedélyezve azt, hogy a repülőtér infrastruktúráját le- és felszállás céljára használják a kérelemmel érintett menetrendi időszakban, amelynek lejártával a résidő-sorozatokat vissza kell szolgáltatni a 12. cikk rendelkezéseinek megfelelően létrehozott résidőalapba.(2) A 7., a 9., a 11. cikk, a 12. cikk (1) bekezdése és a 17. cikk sérelme nélkül, e cikk (1) bekezdését nem kell alkalmazni, ha a következő feltételek teljesülnek:a) résidő-sorozatot egy légifuvarozó menetrendszerű és programozott, nem menetrendszerű légiközlekedési szolgáltatások működtetésére használ, ésb) a légifuvarozó a koordinátor számára kielégítő módon igazolni tudja, hogy a koordinátor által engedélyezett kérdéses résidő-sorozatot legalább az esetek 80 %-ában felhasználta abban a menetrendi időszakban, amelyre vonatkozóan a szóban forgó résidőket kiosztották.Ilyen esetben e résidő-sorozat feljogosítja az érintett légifuvarozót ugyanezen résidő-sorozatra a következő azonos menetrendi időszakban, ha ezt az adott légifuvarozó a 7. cikk (1) bekezdésében említett határidőn belül kéri.(3) A 12. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, abban az esetben, ha nem elégíthető ki valamennyi résidőkérelem az érintett légifuvarozók megelégedésére, előnyben kell részesíteni a kereskedelmi légiközlekedési szolgáltatásokat és különösen a menetrendszerű, valamint programozott, nem menetrendszerű légiközlekedési szolgáltatásokat. Azonos szolgáltatási kategórián belüli versengő kérelmek esetében előnyben kell részesíteni az egész éven át működő szolgáltatásokat.(4) A résidő-sorozatok módosítása azt megelőzően, hogy a 12. cikkben említett résidőalapból a fennmaradó résidőket a kérelmező légifuvarozók számára kiosztanák, csak üzemelési okokból fogadható el, illetve akkor, ha így a kérelmező légifuvarozók résidő-időbeosztása javulna az eredetileg kért időbeosztásokhoz képest. Ez csak a koordinátor kifejezett jóváhagyását követően lép hatályba.(5) A koordinátor figyelembe veszi a légiközlekedési ágazat által az egész világra vagy a Közösségre kiterjedően létrehozott további szabályokat és iránymutatásokat is, valamint azon helyi iránymutatásokat, amelyeket a koordinációs bizottság javasol és a tagállam vagy bármely más, a kérdéses repülőtérért felelős illetékes szerv jóváhagy, feltéve, hogy e szabályok és iránymutatások nem sértik a koordinátor független jogállását, megfelelnek a közösségi jognak és céljuk a repülőtéri kapacitás hatékony kihasználása. E szabályokról a szóban forgó tagállam tájékoztatja a Bizottságot.(6) Ha egy kért résidő nem teljesíthető, a koordinátor tájékoztatja ennek okairól a kérelmező légifuvarozót, és megjelöli a legközelebbi szabad alternatív résidőt.(7) A koordinátor a menetrendi időszakra vonatkozó tervezett résidőkiosztáson túl törekszik az utolsó pillanatban beérkező egyedi résidőkérelmek bármely típusú repülési szolgáltatás számára történő teljesítésére, ideértve az általános célú repülési szolgáltatást is. E célra felhasználhatók a kérelmező légifuvarozók közötti felosztást követően a 12. cikkben említett résidőalapban maradó résidők és az utolsó pillanatban rendelkezésre álló résidők.9. cikkA résidők mobilitása(1) A résidők:a) áthelyezhetők egy légifuvarozó által egy adott útvonalról vagy szolgáltatási típusról az ugyanazon légifuvarozó által működtetett másik útvonalra vagy szolgáltatási típusra;b) átruházhatók:i. anya- és leányvállalatok között, valamint ugyanazon anyavállalat leányvállalatai között;ii. egy légifuvarozó tőkéjében való többségi részesedés megszerzésének részeként;iii. teljes vagy részleges felvásárlás esetén, amennyiben a résidők közvetlenül felvásárolt légifuvarozóhoz kapcsolódnak;c) egy az egyben elcserélhetők a légifuvarozók között.(2) Az (1) bekezdésben említett átruházásokról vagy cserékről értesíteni kell a koordinátort, és azok csak a koordinátor kifejezett megerősítésével lépnek hatályba. A koordinátor megtagadja az átruházások vagy cserék megerősítését, ha azok nincsenek összhangban e rendelet követelményeivel, és ha a koordinátornak kétségei maradnak abban a tekintetben, hogy:a) a repülőtéri üzemelés nem szenved-e sérelmet, figyelembe véve valamennyi műszaki, működési és környezeti korlátot;b) tiszteletben tartják-e a 11. cikknek megfelelően elrendelt korlátozásokat;c) a résidők átruházása nem tartozik-e a (3) bekezdés hatálya alá.(3) A 2. cikk b) pontjában meghatározott új belépő részére kiosztott résidők két azonos menetrendi időszak ideje alatt nem ruházhatók át e cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint, kivéve csődbe ment vállalkozás tevékenységeinek jogszerűen engedélyezett átvétele esetén.A 2. cikk b) pontjának ii. és iii. alpontjában meghatározott új belépő részére kiosztott résidők két azonos menetrendi időszak ideje alatt nem ruházhatók át másik útvonalra e cikk (1) bekezdésének a) pontja szerint, kivéve, ha az új belépőt az új útvonalon ugyanolyan elsőbbség illeti meg, mint az eredeti útvonalon.A 2. cikk b) pontjában meghatározott új belépő részére kiosztott résidők két azonos menetrendi időszak ideje alatt nem cserélhetők el e cikk (1) bekezdésének c) pontja szerint, kivéve annak érdekében, hogy javítsák e szolgáltatások résidő-időbeosztását az eredetileg kérelmezett időbeosztásokhoz képest.10. cikkEllentételezési igények kizárásaê 793/2004/EK 1. cikk, 5. pont (kiigazított szöveg)A 8. cikk (2) bekezdésében említett résidő-sorozathoz való jog nem jelent jogalapot ellentételezési igény benyújtására annak bármely olyan behatárolásával, korlátozásával vagy megszüntetésével kapcsolatban, amelyet a közösségi jog alapján írnak elő, különös tekintettel a Szerződés légiközlekedési szabályainak alkalmazására. E rendelet nem érinti a hatóságok azon jogkörét, hogy előírják a résidők légifuvarozók közötti átruházását, és hogy irányítsák azok felosztását a versenyre vonatkozó nemzeti jogszabályok, a Szerződés 81. vagy 82. cikke, illetve a Ö 139/2004/EK Õ tanácsi rendelet[12] alapján. Ezen átruházások csak pénzbeli ellentételezés nélkül történhetnek.11. cikkKözszolgáltatási kötelezettségek(1) Ha az 1008/2008/EK rendelet 16. cikkének megfelelően közszolgáltatási kötelezettségeket írtak elő egy útvonalra vonatkozóan, a tagállam koordinált repülőtéren fenntarthatja az adott útvonalon tervezett működéshez szükséges résidőket. Ha nem használják az érintett útvonalra vonatkozóan fenntartott résidőket, azokat bármely egyéb olyan légifuvarozó rendelkezésére kell bocsátani, amely érdeklődést mutat az útvonal közszolgáltatási kötelezettségeknek megfelelően történő üzemeltetése iránt, a (2) bekezdés rendelkezéseire is figyelemmel. Ha más fuvarozó nem mutat érdeklődést az útvonal működtetése iránt, és az érintett tagállam nem tesz ajánlati felhívást az 1008/2008/EK rendelet 16. cikkének (10) bekezdése alapján, akkor a résidőket vagy fenntartják másik, közszolgáltatási kötelezettség hatálya alá tartozó útvonal számára, vagy pedig visszajuttatják a résidőalapba.(2) Az 1008/2008/EK rendelet 16. cikkének (10) bekezdésében, 17. cikkének (3)–(7) bekezdésében és 18. cikkének (1) bekezdésében meghatározott pályázati eljárást alkalmazzák a Ö jelen cikk Õ (1) bekezdésében említett résidők használata tekintetében, ha egynél több olyan közösségi légifuvarozó mutat érdeklődést az útvonal működtetése iránt, amely nem tudott résidőket szerezni a koordinátortól a kért időpontot megelőző vagy követő egy órán belül.ê 793/2004/EK 1. cikk, 6. pont12. cikkRésidőalap(1) A koordinátor résidőalapot hoz létre, amely tartalmazza mindazon résidőket, amelyeket nem osztottak ki a 8. cikk (2) és (4) bekezdése alapján. A 3. cikk (3) bekezdése alapján meghatározott valamennyi új résidőkapacitást az alapba kell helyezni.(2) Egy légifuvarozó számára egy menetrendszerű vagy programozott nem menetrendszerű légiközlekedési szolgáltatás működtetésére kiosztott résidő-sorozat nem jogosítja fel e légifuvarozót ugyanezen résidő-sorozatra a következő azonos menetrendi időszakban, ha a légifuvarozó nem tudja a koordinátor számára kielégítő módon igazolni azt, hogy ezeket a koordinátor által engedélyezett résidő-sorozatokat az adott légifuvarozó azon menetrendi időszak legalább 80 %-ában felhasználta, amelyre a szóban forgó résidőket kiosztották.(3) A kihasználtság kiszámításakor nem kell figyelembe venni azon résidőket, amelyeket egy légifuvarozó részére január 31. előtt a következő nyári időszakra, vagy augusztus 31. előtt a következő téli időszakra osztottak ki, de amelyeket a fenti időpontok előtt újbóli kiosztás céljából visszaadtak a koordinátornak.(4) Ha a résidő-sorozat 80 %-os kihasználtsága nem bizonyítható, az adott készletet alkotó valamennyi résidő visszakerül a résidőalapba, hacsak a ki nem használtságot nem lehet a következő indokok valamelyikével bizonyítani:a) a légifuvarozó rendelkezési körén kívül álló, előre nem látható és elkerülhetetlen körülmények, amelyek következménye:i. a kérdéses légiközlekedési szolgáltatáshoz használt légijárműtípusra elrendelt felszállási tilalom,ii. egy repülőtér vagy egy légtér lezárása,iii. súlyos működési zavar az érintett repülőtereken, ideértve azon résidő-sorozatokat is más közösségi repülőtereken, amelyek az e zavarok által érintett útvonalakkal összefüggenek, az adott menetrendi időszak jelentős része során;b) a légiközlekedési szolgáltatások megszakítása olyan cselekmény következtében, amelynek célja az, hogy e szolgáltatásokra hatást gyakoroljon, és gyakorlatilag és/vagy műszakilag lehetetlenné teszi a légifuvarozó számára a terv szerinti működtetést;c) a közösségi légifuvarozó komoly pénzügyi kára, amelynek következményeképpen az engedélyező hatóságok ideiglenes engedélyt adtak a légifuvarozó pénzügyi átszervezéséig, az 1008/2008/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően;d) bírósági eljárás indult a 11. cikk alkalmazása tekintetében azon útvonalakra vonatkozóan, amelyekre közszolgáltatási kötelezettséget írtak elő az 1008/2008/EK rendelet 16. cikke értelmében, aminek következében ezen útvonalak működtetését ideiglenesen felfüggesztették.(5) Egy tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére a Bizottság megvizsgálja a (4) bekezdésnek az e rendelet alkalmazási körébe tartozó repülőtéri koordinátor által történő alkalmazását.A Bizottság a 15. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően, a kérés kézhezvételétől számított két hónapon belül határoz.(6) E rendelet 8. cikke (2) bekezdésének és az 1008/2008/EK rendelet 19. cikke (2) bekezdésének sérelme nélkül, a résidőalapba helyezett résidőket a kérelmező légifuvarozók között osztják el. E résidők 50 %-át először az új belépők számára osztják ki, kivéve, ha az új belépők kérelmei nem érik el az 50 %-ot. A koordinátor méltányosan bírálja el az új belépők és az egyéb fuvarozók kérelmeit, összhangban az egyes menetrendi napok koordinációs időszakaival.Az új belépők kérelmei közül előnyben kell részesíteni azokat a légifuvarozókat, amelyek mind a 2. cikk b) pontjának i. és ii. alpontja, mind pedig a 2. cikk b) pontjának i. és iii. alpontja alapján új belépői státussal bírnak.(7) Azon új belépő, amely részére a kérelmezett időpontot megelőző vagy követő egy órán belül ajánlottak fel résidő-sorozatot, de az ezt az ajánlatot nem fogadta el, az adott menetrendi időszak tekintetében elveszíti új belépői státusát.(8) Légifuvarozók csoportja által üzemeltetett szolgáltatások esetében csak a résztvevő légifuvarozók egyike kérelmezheti a szükséges résidőket. Az ilyen szolgáltatást üzemeltető légifuvarozónak kell felelősséget vállalnia azért, hogy betartja a 8. cikk (2) bekezdésében említett időrendi elsőbbség fenntartására vonatkozó üzemeltetési követelményeket.Egy adott légifuvarozó részére kiosztott résidőket felhasználhat a közös üzemeltetésben részt vevő egy vagy több másik légifuvarozó, feltéve, hogy koordinációs és ellenőrzési célból fennmarad az osztott légi járaton azon légifuvarozó azonosító kódja, amelynek a résidőket kiosztották. Ezen üzemeltetés befejezése esetén az így használt résidők annál a légifuvarozónál maradnak, amely részére azokat eredetileg kiosztották. A közös üzemeltetésben részt vevő légifuvarozók tájékoztatják a koordinátorokat ezen üzemeltetés részleteiről annak megkezdése előtt.(9) Ha továbbra is komoly problémák állnak fenn az új belépők számára, a tagállam gondoskodik a repülőtéri koordinációs bizottság ülésének összehívásáról. Az ülés célja a helyzet orvoslása lehetőségeinek vizsgálata. Erre az ülésre meghívják a Bizottságot.ê 545/2009/EK 1. cikk, 1. pont (kiigazított szöveg)13. cikkÖ A résidő-sorozathoz való jog további fennállása ÕA 12. cikk (2) bekezdésének alkalmazásában a koordinátorok elfogadják, hogy a légifuvarozók a 2010-es nyári menetrendi időszakra jogosultak azokra a résidőkre, amelyeket a 2009-es nyári menetrendi időszak elején e rendeletnek megfelelően számukra kiosztottak.ê 793/2004/EK 1. cikk, 7. pont14. cikkPanaszok és fellebbezési jog(1) A nemzeti jogszabályok szerinti jogorvoslati jog sérelme nélkül, a 7. cikk (2) bekezdése, a 8., a 9., a 12. cikk, a 17. cikk (1)-(4) és (6) bekezdése alkalmazására vonatkozó panaszokat a koordinációs bizottsághoz kell benyújtani. A bizottság a panasz benyújtásától számított egy hónapon belül megtárgyalja az ügyet, és lehetőség szerint javaslatokat tesz a koordinátornak a probléma megoldásának céljából. Ha a panasz nem orvosolható, az illetékes tagállam további két hónapon belül gondoskodhat légifuvarozói vagy repülőtéri érdekképviseleti szerv vagy egyéb harmadik fél révén történő közvetítésről.(2) A tagállamok a nemzeti jogszabályoknak megfelelően megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy védelmet nyújtsanak a koordinátorok számára az e rendelet szerinti tevékenységükkel összefüggő kártérítési igények tekintetében, kivéve súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelességszegés esetén.ê 95/93/EGK15. cikkê 793/2004/EK 1. cikk, 8. pontKapcsolat harmadik országokkal(1) Minden olyan esetben, amikor felmerül, hogy repülőterei résidői kiosztása és használata tekintetében egy harmadik ország:a) nem biztosít a közösségi légifuvarozók számára olyan bánásmódot, amely összehasonlítható az e rendelet által az adott ország légifuvarozói számára biztosítottal, vagyb) nem biztosítja ténylegesen a közösségi légifuvarozók számára a nemzeti bánásmódot, vagyc) az egyéb harmadik országokból származó légifuvarozókat kedvezőbb bánásmódban részesíti, mint a közösségi légifuvarozókat,a Bizottság a 15. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban úgy határozhat, hogy a tagállam vagy tagállamok intézkedéseket hoznak – ideértve e rendelet alkalmazásának részleges vagy teljes felfüggesztését – az adott harmadik ország légifuvarozója vagy légifuvarozói tekintetében, annak érdekében, hogy az érintett harmadik ország által alkalmazott megkülönböztető bánásmódot orvosolják.ê 95/93/EGK(2) A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a Közösség légifuvarozói által akkor tapasztalható valamennyi súlyos jogi vagy gyakorlati rendellenességről, amikor résidőt akarnak beszerezni harmadik országok repülőterein.ê 793/2004/EK 1. cikk, 9. pont16. cikkBizottsági eljárás(1) A Bizottságot munkájában egy bizottság segíti.(2) Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999. június 28-i 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel annak 8. cikke rendelkezéseire.Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében megállapított időtartam három hónap.(3) A Bizottság az e rendelet alkalmazására vonatkozó bármely egyéb kérdésben konzultálhat a bizottsággal.17. cikkVégrehajtás(1) Az illetékes légiforgalmi szolgáltatási hatóságok elutasíthatják egy légifuvarozó repülési tervét, ha a légifuvarozó anélkül kíván leszállni vagy felszállni egy koordinált repülőtéren azon időszakban, amikor az koordináltnak minősül, hogy rendelkeznék a koordinátor által kiosztott résidővel.(2) A koordinátor a következő nyári időszak tekintetében január 31-én, a következő téli időszak tekintetében pedig augusztus 31-én visszavonja az alapítás alatt lévő légifuvarozó részére ideiglenesen kiosztott résidő-sorozatot, és visszahelyezi azt a résidőalapba, ha a vállalkozás abban az időpontban még nem rendelkezik működési engedéllyel vagy azzal egyenértékű okmánnyal, illetve az illetékes engedélyező hatóság nem valószínűsíti, hogy az adott menetrendi időszak kezdete előtt kibocsátják a működési engedélyt vagy az azzal egyenértékű okmányt.(3) A koordinátor visszavonja és visszahelyezi a résidőalapba a légifuvarozó azon résidő-sorozatát, amelyet a 9. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti csere útján szerzett, ha a résidőket nem rendeltetésszerűen használják fel.(4) Azon légifuvarozók, amelyek ismételten és szándékosan olyan időpontban üzemeltetnek légiközlekedési szolgáltatásokat, amely jelentősen eltér a résidő-sorozat részeként kiosztott résidőtől, vagy a résidőket a kiosztás idején meghatározottól jelentősen eltérő módon használják, és így sértik a repülőtér működését vagy a légi forgalmat, elveszítik a 8. cikk (2) bekezdésében említett státusukat. A koordinátor, miután meghallgatta, és egyszeri figyelmeztetésben részesítette az érintett légifuvarozót, úgy határozhat, hogy a menetrendi időszak hátralevő részére vonatkozóan visszavonja az adott légifuvarozótól a kérdéses résidő-sorozatot, és azt a résidőalapba helyezi.(5) A tagállamok gondoskodnak hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókról vagy azokkal egyenértékű intézkedésekről azon esetekre, amikor a légiközlekedési szolgáltatásokat ismételten és szándékosan a kiosztott résidőktől jelentősen eltérő időpontokban üzemeltetik, vagy a résidőket a kiosztás idején meghatározottól jelentősen eltérő módon használják fel, és ezek sértik a repülőtér működését vagy a légi forgalmat.(6) A 12. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül, ha egy légifuvarozó nem tudja elérni a 8. cikk (2) bekezdésében meghatározott 80 %-os kihasználtsági mutatót, a koordinátor, miután meghallgatta az érintett légifuvarozót, úgy határozhat, hogy a menetrendi időszak hátralevő részére vonatkozóan visszavonja az adott légifuvarozótól a kérdéses résidő-sorozatot, és azt a résidőalapba helyezi.A 12. cikk (4) bekezdésének sérelme nélkül, ha a résidő-sorozat érvényességi időtartama 20 %-ának megfelelő időtartam elteltével az adott résidő-sorozatból nem használtak fel egy résidőt sem, a koordinátor, miután meghallgatta az érintett légifuvarozót, a menetrendi időszak hátralevő részére a kérdéses résidő-sorozatot a résidőalapba helyezi.ê 793/2004/EK 1. cikk, 10. pont18. cikkJelentés és együttműködés(1) A Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról 2004. július 30-át követően legkésőbb három éven belül. A jelentés különösen a 8., a 9. és a 12. cikk alkalmazására tér ki.(2) A tagállamok és a Bizottság együttműködnek e rendelet alkalmazása során, különösen az (1) bekezdésben említett jelentéshez szükséges információgyűjtés tekintetében.ê19. cikkHatályon kívül helyezésA 95/93/EGK rendelet hatályát veszti.A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozások erre a rendeletre való hivatkozásnak tekintendők, és a II. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell őket értelmezni.ê 95/93/EGK (kiigazított szöveg)20. cikkA rendelet hatálybalépéseEz a rendelet Az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő Ö huszadik Õ napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök[…] […]éI. MELLÉKLETA hatályon kívül helyezett rendelet és egymást követő módosításainak jegyzékeA Tanács 95/93/EGK rendelete | (HL L 14., 1993.1.22., 1. o.) |Az Európai Parlament és a Tanács 894/2002/EK rendelete | (HL L 142., 2002.5.31., 3. o.) |Az Európai Parlament és a Tanács 1554/2003/EK rendelete | (HL L 221., 2003.9.4., 1. o.) |Az Európai Parlament és a Tanács 793/2004/EK rendelete | (HL L 138., 2004.4.30., 50. o.) |Az Európai Parlament és a Tanács 545/2009/EK rendelete | (HL L 167., 2009.6.29., 24. o.) |______________________II. MELLÉKLETMEGFELELÉSI TÁBLÁZATA 95/93/EGK rendelet | Ez a rendelet |1. és 2. cikk | 1. és 2. cikk |3. cikk, (1) bekezdés, a) pont | 3. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés |3. cikk, (1) bekezdés, b) pont | 3. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés |3. cikk, (2)–(7) bekezdés | 3. cikk, (2)–(7) bekezdés |4. cikk | 4. cikk |5. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés | 5. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés |5. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, a) pont, első–hetedik francia bekezdés | 5. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, a) pont, i–vii. alpont |5. cikk, (1) bekezdés, b) pont | 5. cikk, (1) bekezdés, b) pont |5. cikk, (2) és (3) bekezdés | 5. cikk, (2) és (3) bekezdés |6. és 7. cikk | 6. és 7. cikk |8. cikk, (1) bekezdés | 8. cikk, (1) bekezdés |8. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, bevezető fordulat | 8. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, bevezető fordulat |8. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, első és második francia bekezdés | 8. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés, a) és b) pont |8. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés | 8. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés |8. cikk, (3)–(7) bekezdés 8a. cikk | 8. cikk, (3)–(7) bekezdés 9. cikk |8a. cikk, (1) bekezdés | 9. cikk, (1) bekezdés |8a. cikk, (2) bekezdés | 9. cikk, (2) bekezdés |8a. cikk, (3) bekezdés, a) pont | 9. cikk, (3) bekezdés, első albekezdés |8a. cikk, (3) bekezdés, b) pont | 9. cikk, (3) bekezdés, második albekezdés |8a. cikk, (3) bekezdés, c) pont | 9. cikk, (3) bekezdés, harmadik albekezdés |8b. cikk, első mondat | 10. cikk, első bekezdés |8b. cikk, második és harmadik mondat | 10. cikk, második bekezdés |9. cikk | 11. cikk |10. cikk, (1), (2) és (3) bekezdés | 12. cikk, (1), (2) és (3) bekezdés |10. cikk, (4) bekezdés, a) pont, első, második és harmadik francia bekezdés | 12. cikk, (4) bekezdés, a) pont, i., ii. és iii. alpont |10. cikk, (4) bekezdés, b), c) és d) pont | 12. cikk, (4) bekezdés, b), c) és d) pont |10. cikk, (5)–(9) bekezdés | 12. cikk, (5)–(9) bekezdés |10a. cikk | 13. cikk |11. cikk | 14. cikk |12. cikk | 15. cikk |13. cikk, (1), (2) és (3) bekezdés | 16. cikk, (1), (2) és (3) bekezdés |13. cikk, (4) bekezdés | — |14. cikk, (1)–(5) bekezdés | 17. cikk, (1)–(5) bekezdés |14. cikk, (6) bekezdés, a) és b) pont | 17. cikk, (6) bekezdés, első és második albekezdés |14a. cikk | 18. cikk |— | 19. cikk |15. cikk | 20. cikk |— | I. melléklet |— | II. melléklet |_____________[1] COM(87) 868 PV.[2] Lásd a következtetések A. részének 3. mellékletét.[3] A Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közleménye - A közösségi joganyag kodifikációja, COM(2001) 645 végleges.[4] Lásd ezen javaslat I. mellékletét.[5] HL C Ö […], […], […] o. Õ[6] HL C […], […], […] o.[7] HL C […], […], […] o.[8] HL L 14, 1993.1.22., 1. o.[9] Lásd az I. mellékletét.[10] HL L 293., 2008.10.31., 3. o.[11] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[12] HL L Ö 24., 2004.1.29., 1. o. Õ