               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.10.27.
            COM(2021) 653 final
            2021/0336(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megújításáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  Az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás
                     1
                   (a továbbiakban: megállapodás) 2007. augusztus 7-én lépett hatályba. A megállapodás XII. cikkének (2) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „A megállapodás kezdetben öt évre szól, és az a bármelyik rákövetkező hosszabbítási időszak utolsó előtti évében elvégzett értékelés után a Felek kölcsönös megállapodása alapján meghosszabbítható.” A megállapodást legutóbb 2017-ben újították meg, és 2022. augusztus 7-ig marad hatályban, hacsak a felek a következő ötéves időszakra meg nem újítják azt.

               A megállapodás legutóbbi (az (EU) 2018/343 határozattal
                  2
               ) történő) megújítása óta Brazília további eredményeket ért el a tudomány, a technológia és az innováció fejlesztése terén. Méretét és erőforrásait tekintve már önmagában is kontinensnek, Latin-Amerika „tudományos motorjának” tekinthető. A tudomány, a technológia és az innováció vonatkozásában az ország továbbra is az EU legfontosabb partnere a régióban, a kutatás és az innováció terén zajló együttműködés pedig továbbra is fontos és pozitív építőköve az EU és Brazília közötti általános kapcsolatoknak.

                  Az együttműködés legfőbb eszközéül az EU kutatási és innovációs keretprogramjai szolgálnak. A nem társult harmadik országok körében Brazília a Horizont 2020 keretprogram hatodik legaktívabb országa volt (Latin-Amerika, valamint a Karib-térség országain belül több mint 25 %-ot képviselt), és sikerességi aránya jóval meghaladta az átlagot. Az Európai Bizottság által végzett értékelés egyértelműen bizonyítja, hogy a megállapodás fontos keretet biztosít az EU és Brazília közötti együttműködés elősegítéséhez a prioritást élvező közös tudományos-technológiai területeken, és kölcsönös előnyökhöz vezet.

               Az uniós és a brazil kutatói közösség közötti, a Horizont 2020 időtartama (2014–2020) alatt folytatott együttműködés eredményei közé tartozik többek között az Összatlanti Óceánkutatási Szövetségen (All-Atlantic Ocean Research Alliance) belül a transzatlanti tengeri kutatás és innováció továbbfejlesztése, amely az EU-val és Dél-Afrikával kötött belémi nyilatkozaton alapul. Emellett jelentős együttműködés folyt az egészségügyi kutatás terén olyan globális kihívások kezelése érdekében, mint például a Zika-vírus: az EU által 2016-ban közzétett pályázati felhívásoknak számos brazil résztvevője volt. Ki kell emelni a Covid19 elleni küzdelem terén folytatott gyümölcsöző együttműködést: brazil szervezetek az Európai Bizottság által indított veszélyhelyzeti felhívások keretében két projektben is részt vesznek, valamint többoldalú kezdeményezésekben is, különösen a fertőző betegségekre való felkészülés terén folytatott globális kutatási együttműködésben (GloPID-R). Ezen túlmenően az elmúlt öt évben a brazil szervezetek kutatási infrastruktúrákkal kapcsolatos projektekben való pozitív részvétele hozzájárult a Latin-Amerika, valamint a Karib-térség országaiban található kutatási infrastruktúrák feltérképezéséhez.

               Brazília kulcsfontosságú szerepet tölt be minden jövőbeli globális éghajlatváltozási és fenntarthatósági forgatókönyvben, és az ország értékes partner a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kutatásokban, valamint a környezeti kihívások kezelésére irányuló, ökoszisztéma-alapú megközelítésekben. A BiodivERsA kutatási pályázati felhívásokban való aktív brazil részvétel révén intenzívebbé vált az együttműködés a fenntarthatósággal kapcsolatos, a zöld megállapodás célkitűzéseihez hozzájáruló területeken, így az édesvíz-gazdálkodás és a biológiai sokféleség terén; elmondható, hogy az Európai Kutatási Térség (EKT) és Latin-Amerika, valamint a Karib-térség országai közötti, a biológiai sokféleséggel kapcsolatos kutatások terén Brazília az együttműködés központi szereplője. Az „Európa együtt” megközelítés keretében új intézkedésekre van lehetőség az éghajlattal kapcsolatos olyan témákban, mint az erdőpusztulás, az erdőirtás és a fenntartható mezőgazdaság.

               A fenntartható, környezetbarátabb és biztonságosabb légi közlekedés területén a felek szintén előmozdították az együttműködést. Az EU és Brazília továbbá a fenntartható és intelligens városokkal kapcsolatban is együttműködést kezdett. Azzal, hogy a Horizont 2020 keretében az EU és Brazília között olyan kulcsfontosságú digitális témákban zajlik együttműködés, mint az 5G, a dolgok internete és a számítási felhő, az EU Brazília egyik fő partnerévé vált ezen a területen. Ez a partnerség a BELLA projekt keretében kiépített optikai kábel átadásában csúcsosodott ki, amely jelentős finanszírozást kapott Brazíliától, és jelentős potenciállal rendelkezik az értékes kutatási és innovációs partnerségek szempontjából olyan területeken, mint a nagy teljesítményű számítástechnika és a kvantuminformatika, illetve az űrkutatás.

               A Közös Kutatóközpont és Brazília Tudományos, Technológiai és Innovációs Minisztériuma közötti, 2013-ban aláírt, majd 2018-ban megújított együttműködési megállapodás számos területen fokozta a kétoldalú együttműködést, nevezetesen a katasztrófamegelőzés és a válságkezelés, az erdőtüzek és az erdőpusztulás távérzékelés útján történő nyomon követése, valamint az éghajlatváltozás és a kritikus fontosságú nyersanyagok terén.

               A nem társult, magas jövedelmű harmadik országok, így Brazília esetében az ott letelepedett jogalanyok általában maguk viselik az EU kutatási és innovációs keretprogramja keretében folytatott együttműködési tevékenységekben való részvételük költségeit. Ebben az összefüggésben érdemes megemlíteni, hogy a brazil szövetségi és állami finanszírozó szervek és az Európai Bizottság között 2018 májusában igazgatási megállapodás aláírására került sor, amelynek célja, hogy megkönnyítse a közös munkát azokkal az ügynökségekkel, amelyek finanszírozást nyújtottak a Horizont 2020 együttműködési tevékenységeiben részt vevő brazil jogi személyeknek. Hasonló megállapodást kell aláírni a Horizont Európa keretében is, amely biztosítja, hogy a brazil szervezetek támogatásban részesüljenek a Horizont Európa által finanszírozott projektekben való részvételükhöz.

                  Az EU–Brazília tudományos-technológiai közös irányítóbizottság 2021. március 24-i ülésén megerősítést nyert a fenti területeken folytatott párbeszéd pozitív dinamikája, és kilátásba helyezték a kutatás és innováció terén zajló kétoldalú együttműködés folytatását és fokozását a Horizont Európa (2021–2027) keretében. Mindez jól illeszkedik ahhoz, hogy Brazília várhatóan részt vesz majd a Horizont Európa küldetéseiben és partnerségeiben. Brazília emellett fontos helyet foglal el az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó következő programozásában, hiszen az EU és Brazília számos, az átfogó uniós célkitűzésekre irányuló „Európa együtt” kezdeményezésben vesz részt. Mindez jól mutatja, hogy Brazília tudományos, technológiai és innovációs téren az EU fontos partnere, és a szinergiákban jelentős potenciál rejlik.

                  A fentiekre tekintettel tehát az EU érdekében áll az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás újabb ötéves időszakra történő megújítása.

                  2021. május 11-én és 2021. május 24-én kelt leveleikben mindkét fél megerősítette, hogy meg kívánja újítani a megállapodást.

                  A megújítás nyomán a megállapodás érdemi tartalma azonos marad a jelenleg hatályos megállapodáséval.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Ez a kezdeményezés teljes mértékben összhangban van „A kutatás és az innováció általános megközelítése – Európa nemzetközi együttműködésre irányuló stratégiája egy változó világban” című, 2021. május 18-i bizottsági közleménnyel
                     3
                   (COM(2021)252 final/2).

                  Az EU és Brazília által támogatott globális szövetség különösen értékes példája a már említett Összatlanti Óceánkutatási Szövetség, amely nagymértékben inspirálta a globális szövetségek koncepcióját a fent említett közleményben. További példa az innovációs küldetés (MI), amely 22 ország és az Európai Unió globális kezdeményezése, és célja a tiszta energiával kapcsolatos innováció terén tett erőfeszítések felgyorsítása. Az MI tagjai a tiszta energiával kapcsolatos kutatásba és innovációba történő állami beruházások összességének több mint 90 %-át képviselik. Az MI-ben mind az EU, mind Brazília nagyon aktív tagok, különösen a bioüzemanyagok területén.

                  A kutatás és az innováció globális megközelítési stratégiája fenntartja azt az elképzelést, hogy „Brazíliával [...] és a régió más uniós partnereivel is szorosabb együttműködésre kell törekedni olyan területeken, mint a zöld és digitális átállás, az egészségügy vagy a fenntartható helyreállítás közös megoldásainak kidolgozása. Az EU űrprogramjával, valamint a latin-amerikai és a Karib-térségben található új Kopernikusz-központokkal és Galileo-központokkal való fokozott együttműködés kulcsszerepet fog játszani a régióban zajló innováció és kutatás ösztönzésében.”

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Az EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiája megerősíti, hogy a kutatási együttműködés az EU külpolitikájának fontos eleme, és a kutatási együttműködést az erősebb társadalmi-gazdasági kapcsolatok alapvető elemének tekinti, különösen a latin-amerikai országok vonatkozásában. Fontos megemlíteni azt is, hogy a kutatás és az innováció globális megközelítéséről szóló bizottsági közlemény megerősíti az EU elkötelezettségét a nemzetközi nyitottság és az alapvető értékek tiszteletben tartása mellett a kutatás és az innováció területén. Ebben az értelemben felhívja a figyelmet a különböző nemzetközi partnerekkel, köztük Brazíliával folytatott többoldalú és kétoldalú együttműködés fontosságára. Az EU átfogó szakpolitikai prioritásai, mint például a zöld megállapodás és a fenntartható fejlődés, a digitális átállás és a globális egészségügy tükröződnek az EU Brazíliával fennálló kétoldalú kapcsolataiban, különösen a Horizont Európa program keretében folytatott együttműködésben.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az EU azon hatásköre, hogy nemzetközi szinten fellépjen a kutatás és technológiai fejlesztés területén, az EUMSZ 186. cikkén alapul. A javaslat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikke (6) bekezdése a) pontja v. alpontjának második albekezdése.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Ez a kezdeményezés nem része a REFIT programnak.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Csak humán- és igazgatási erőforrásokra van szükség, amelyeket a pénzügyi kimutatás tartalmaz.

               A fentiek alapján a Bizottság indítványozza, hogy a Tanács:

               -
                     az Unió nevében és az Európai Parlament egyetértésével hagyja jóvá az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megújítását, amely az ötéves időtartam lejártát követően további öt évre (azaz 2022. augusztus 8-tól 2027. augusztus 7-ig) alkalmazandó;

               -
                     hatalmazza fel a Tanács elnökét annak az egy vagy több személynek a kijelölésére, aki vagy akik jogosultak a Brazil Szövetségi Köztársaság kormányát értesíteni arról, hogy az Unió a megújított megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásait lezárta.

               2021/0336 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megújításáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 186. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

               mivel:

               (1)2005/781/EK határozatával
                  4
                a Tanács jóváhagyta az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás
                  5
                (a továbbiakban: megállapodás) megkötését.

               (2)A megállapodás XII. cikkével összhangban a megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor mindkét fél írásban értesítette a másikat, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásaik lezárultak. A megállapodás kezdetben öt évig volt érvényes, és az a bármelyik következő hosszabbítási időszak utolsó előtti évében elvégzett értékelést követően, a Felek közötti megállapodás alapján meghosszabbítható.

               (3)A 2012/646/EU
                  6
                és az (EU) 2018/343 határozattal
                  7
                a Tanács jóváhagyta a megállapodás újabb öt-öt évre történő megújítását.

               (4)A megállapodás részes felei közötti, 2021. május 11-i és 2021. május 24-i dátumú levélváltás megerősítette a megállapodás további öt évre történő meghosszabbítása iránti szándékot.

               (5)A megállapodás megújítását az Unió nevében jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács az Unió nevében ezúton jóváhagyja az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás további öt évre történő megújítását.

               2. cikk

               A Tanács elnöke felhatalmazást kap annak az egy vagy több személynek a kijelölésére, aki – az Európai Unió nevében eljárva, a megállapodás XII. cikke (2) bekezdésének megfelelően – a Brazil Szövetségi Köztársaság kormányát értesíti arról, hogy az Unió a megújított megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásait lezárta.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

               PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

               Tartalom

               1.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI9

               1.1.A javaslat/kezdeményezés címe9

               1.2.Az érintett szakpolitikai terület(ek)9

               1.3.A javaslat/kezdeményezés a következőre irányul:9

               1.4.Célkitűzés(ek)9

               1.4.1.Általános célkitűzés(ek)9

               1.4.2.Konkrét célkitűzés(ek)9

               1.4.3.Várható eredmény(ek) és hatás(ok)9

               1.4.4.Teljesítménymutatók10

               1.5.A javaslat/kezdeményezés indoklása10

               1.5.1.Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) a kezdeményezés végrehajtásának részletes ütemtervével10

               1.5.2.Az Unió részvételéből származó hozzáadott érték (adódhat többek között a koordinációból eredő előnyökből, a jogbiztonságból, a fokozott hatékonyságból vagy a kiegészítő jellegből). E pontban „az Unió részvételéből származó hozzáadott érték” azt az uniós részvételből adódó értéket jelenti, amely többletként jelentkezik ahhoz az értékhez képest, amely a tagállamok egyedüli fellépése esetén jött volna létre.10

               1.5.3.Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága10

               1.5.4.A többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség és egyéb megfelelő eszközökkel való lehetséges szinergiák11

               1.5.5.A rendelkezésre álló különböző finanszírozási lehetőségek értékelése, ideértve az átcsoportosítási lehetőségeket is11

               1.6.Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama11

               1.7.Tervezett irányítási módszer(ek)11

               2.IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK13

               2.1.A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések13

               2.2.Irányítási és kontrollrendszer13

               2.2.1.Az irányítási módszer(ek), a finanszírozás végrehajtási mechanizmusai, a kifizetési módok és a javasolt kontrollstratégia indokolása13

               2.2.2.A felismert kockázatokkal és a csökkentésükre létrehozott belső kontrollrendszerekkel kapcsolatos információk13

               2.2.3.A kontroll költséghatékonyságának becslése és indokolása (a „kontroll költségei ÷ a kezelt kapcsolódó források értéke” hányados) és a hibakockázat várható szintjeinek értékelése (kifizetéskor és záráskor)13

               2.3.A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések13

               3.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA15

               3.1.A többéves pénzügyi keret érintett fejezete/fejezetei és a költségvetés érintett kiadási sora/sorai15

               3.2.A javaslat előirányzatokra gyakorolt becsült hatása16

               3.2.1.Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás összefoglalása16

               3.2.2.Operatív előirányzatokból finanszírozott becsült kimenet20

               3.2.3.Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás21

               3.2.4.A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség23

               3.2.5.Harmadik felek részvétele a finanszírozásban23

               3.3.A bevételre gyakorolt becsült hatás24

               PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

               1.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

               1.1.A javaslat/kezdeményezés címe

                  Javaslat: A Tanács határozata az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megújításáról

               1.2.Az érintett szakpolitikai terület(ek)

                  Politikai stratégia és koordináció különösen a DG RTD, a DG AGRI, a DG CLIMA, a DG JRC, a DG EAC, a DG ENER, a DG GROW, a DG CNECT, a DG MARE, a DG MOVE és a DG SANTE részvételével.

               1.3.A javaslat/kezdeményezés a következőre irányul:

               ◻ új intézkedés

               ◻ kísérleti projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedés
                  8

               ☑ jelenlegi intézkedés meghosszabbítása

               ◻ egy vagy több intézkedés összevonása vagy átalakítása egy másik/új intézkedéssé

               1.4.Célkitűzés(ek)

               1.4.1.Általános célkitűzés(ek)

                  A kezdeményezés lehetővé teszi a két fél számára, hogy javítsák és fokozzák együttműködésüket a tudomány és a technológia mindkettejük számára fontos területein.

               1.4.2.Konkrét célkitűzés(ek)

                  Egyedi célkitűzés

                  E határozat várhatóan mindkét fél számára lehetővé teszi az együttműködés fokozását és egy stratégiai szempontból szorosabb partnerség kialakítását a meglévő együttműködés léptékének és hatókörének bővítésével, a legfontosabb társadalmi kihívások közös kezelésével, valamint a programokhoz és a finanszírozáshoz való kölcsönös hozzáférés elősegítésével. Lehetővé teszi továbbá adott esetben a regionális együttműködés fokozását.

               1.4.3.Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

               Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra.

                  A határozat mind Brazíliának, mind az Európai Uniónak lehetőséget ad arra, hogy viszonossági alapon előnyökhöz jusson a kutatási programjaik keretében elért és a folyamatos együttműködési tevékenységekből fakadó tudományos és műszaki eredményekből. A határozat lehetővé teszi a tudományos ismeretek cseréjét és a know-how átadását, ami mindkét fél kutatóközösségnek, iparának és lakosságának egyaránt javára válik.

               1.4.4.Teljesítménymutatók

               Határozza meg az előrehaladás és az eredmények nyomon követésére szolgáló mutatókat.

                  A Bizottság szolgálatai rendszeres jelleggel figyelemmel fogják kísérni a megállapodás alapján végrehajtott összes cselekvést, és ezen belül az EU értékelést fog készíteni az együttműködési tevékenységekről. Az értékelés többek között a következő tényezőkre fog kiterjedni:

                  a) együttműködési mutatók – a brazil jogalanyok uniós finanszírozású programokban való részvételének számszerűsített és típus szerinti elemzése (pl. a pályázatok száma, az aláírt támogatási megállapodások száma, a fő együttműködési kapcsolatok, a fő tematikus területek, az eredmények), valamint az uniós jogalanyok brazil finanszírozású programokban való részvételének elemzése (amennyiben az adatok rendelkezésre állnak);

                  b) teljesítménymutatók – az uniós keretprogramokban részt vevő brazil jogalanyok által elért sikerráta más harmadik országokkal és a tagállamokkal/társult országokkal összehasonlítva; a részvétel minőségének elemzése (pl. a programban részt vevő egyetemek közül hány szerepel az egyetemi rangsorok kiemelt helyein, a szabadalmak száma és az együttműködésen alapuló projektekből származó publikációk száma);

                  c) adatgyűjtés az adott kutatási finanszírozási programokon túlmutató együttműködési tevékenységek és kapcsolatok tekintetében, valamint e tevékenységek hatásainak (például a többoldalú kezdeményezésekben és munkacsoportokban való részvétel) értékelése.

               1.5.A javaslat/kezdeményezés indoklása

               1.5.1.Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek) a kezdeményezés végrehajtásának részletes ütemtervével

                  A határozat lehetővé teszi a két fél számára, hogy folytassák, továbbfejlesszék és fokozzák együttműködésüket a tudomány és a technológia mindkét fél számára előnyös területein.

               1.5.2.Az Unió részvételéből származó hozzáadott érték (adódhat többek között a koordinációból eredő előnyökből, a jogbiztonságból, a fokozott hatékonyságból vagy a kiegészítő jellegből). E pontban „az Unió részvételéből származó hozzáadott érték” azt az uniós részvételből adódó értéket jelenti, amely többletként jelentkezik ahhoz az értékhez képest, amely a tagállamok egyedüli fellépése esetén jött volna létre.

                  Az elmúlt években folyamatosan nőtt a Brazília, illetve az EU és tagállamai közötti kutatási és innovációs együttműködés. Az EU részvétele az összes tagállam számára előnyös, szélesebb körű és hatályú tevékenységek megvalósítását teszi lehetővé. A megállapodás megújítása lehetővé teszi az EU számára, hogy könnyebben hozzáférjen a Brazíliában előállított tudományos ismeretekhez, és további, az ismeretek és technológiák cseréjét eredményező együttműködési tevékenységeket folytasson. Könnyebb hozzáférést biztosít majd a brazil piachoz az európai vállalatok számára.

               1.5.3.Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

                  A tudományos és technológiai együttműködés terén eddig szerzett tapasztalatok alapján kölcsönösen előnyös a Brazíliával, az Unió stratégiai kutatási és innovációs partnerével megvalósuló kutatási együttműködés folytatása.

               1.5.4.A többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség és egyéb megfelelő eszközökkel való lehetséges szinergiák

                  A Brazíliával kötött megállapodás megújítása teljes mértékben összhangban van a kutatás és az innováció területén folytatott nemzetközi együttműködés általános politikai keretével, nevezetesen „A kutatás és az innováció általános megközelítése – Európa nemzetközi együttműködésre irányuló stratégiája egy változó világban” című, 2021. május 18-i bizottsági közleménnyel (COM(2021)252 final/2).

                  Szinergiákra kell törekedni az EU és Brazília közötti együttműködés területén más uniós eszközökkel, nevezetesen a régióban működő megfelelő „Európa együtt” kezdeményezésekkel, az NDICI eszközzel és a Bizottság különböző ágazati kezdeményezéseivel, különösen az EAC, a CNECT, a DEFIS, az ENV, a CLIMA és a REGIO főigazgatóság kezdeményezéseivel.

               1.5.5.A rendelkezésre álló különböző finanszírozási lehetőségek értékelése, ideértve az átcsoportosítási lehetőségeket is

                  A javasolt fellépés finanszírozásához szükséges pénzügyi eszközök a Horizont Európa programon belül állnak rendelkezésre (adminisztratív előirányzatok). A javasolt intézkedés koordinálását és végrehajtását a Bizottság belsőleg végzi, és a feladatok elvégzése a javasolt fellépés időtartama alatt becslések szerint évi 0,5 teljes munkaidős egyenértéket igényel, a következő bontásban:

                  2022: 0,5 tisztviselő 7 havi fizetése

                  2023–2026: 0,5 tisztviselő 12 havi fizetése

                  2027: 0,5 tisztviselő 5 havi fizetése

               1.6.Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

               ☑ határozott időtartam

               –☑
                     A javaslat/kezdeményezés időtartama: 2022. 08. 08-tól 2027. 08. 07-ig

               –☑
                     Pénzügyi hatás: 2022. 08. 08-tól 2027. 08. 07-ig

               ◻ határozatlan időtartam

               –beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig

               –azt követően: rendes ütem

               1.7.Tervezett irányítási módszer(ek)
                  9

               ☑ Bizottság általi közvetlen irányítás

               –◻ a Bizottság szervezeti egységein keresztül, ideértve az uniós küldöttségek személyzetét

               –◻
                     végrehajtó ügynökségen keresztül

               ◻ Megosztott irányítás a tagállamokkal

               ◻ Közvetett irányítás a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatoknak a következőkre történő átruházásával:

               –◻ harmadik országok vagy az általuk kijelölt szervek

               –◻ nemzetközi szervezetek és ügynökségeik (nevezze meg)

               –◻ az EBB és az Európai Beruházási Alap

               –◻ a költségvetési rendelet 70. és 71. cikkében említett szervek

               –◻ közjogi szervek

               –◻ magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervek, amennyiben megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtanak

               –◻ valamely tagállam magánjoga alapján működő, köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott és megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtó szervek

               –◻ az EUSZ V. címének értelmében a KKBP terén konkrét fellépések végrehajtásával megbízott, és a vonatkozó alap-jogiaktusban meghatározott személyek.

               –Egynél több irányítási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban.

               Megjegyzések

                  […]

               2.IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

               2.1.A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

               Gyakoriság és feltételek

                  A keretprogramban való brazil részvétel nyomon követése rendszeres jelleggel, a megállapodás VI. cikkével létrehozott Közös Irányítóbizottság ülései útján történik.

               2.2.Irányítási és kontrollrendszer

               2.2.1.Az irányítási módszer(ek), a finanszírozás végrehajtási mechanizmusai, a kifizetési módok és a javasolt kontrollstratégia indokolása

                  A Horizont Európa kutatási és innovációs keretprogram keretében javasolt kezdeményezés közvetlen és közvetett irányítás útján valósul meg.

                  Mivel a tevékenység a Bizottság valamely szakreferense által teljes mértékben végrehajtható, a közvetlen irányítás a legmegfelelőbb végrehajtási mód. A javasolt tevékenység megfelelő végrehajtásához szükséges elvárt alapfeladatok, mint például a szakpolitikai párbeszéd, az EU–Brazília kutatási és innovációs együttműködési környezet értékelése, a közös együttműködési prioritások és hasonló feladatok meghatározása a Bizottság Kutatási és Innovációs Főigazgatóságán a „Globális megközelítés és nemzetközi együttműködés a K+I terén” igazgatóság feladatkörébe tartoznak.

                  A nemzetközi kutatási és innovációs együttműködést támogató fellépésekre vonatkozó jövőbeli keretszerződés keretében további szervezési, logisztikai, igazgatási és tanácsadási jellegű támogatási feladatok meghatározására kerülhet sor. Ezeket a támogatási feladatokat, amelyek célja a javasolt intézkedés hatékonyságának és eredményességének fokozása, a Bizottság fogja felügyelni, és azok a Bizottság közvetlen irányítása alatt maradnak.

               2.2.2.A felismert kockázatokkal és a csökkentésükre létrehozott belső kontrollrendszerekkel kapcsolatos információk

                  Rendszeresen találkozókra és kétoldalú kapcsolattartásra kerül sor, ami szisztematikus információmegosztást és kontrollt tesz lehetővé. A kontrollrendszerben nem ismertünk fel kockázatokat.

               2.2.3.A kontroll költséghatékonyságának becslése és indokolása (a „kontroll költségei ÷ a kezelt kapcsolódó források értéke” hányados) és a hibakockázat várható szintjeinek értékelése (kifizetéskor és záráskor)

                  Nem alkalmazandó.

               2.3.A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

               Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.

                  Ha a keretprogram végrehajtása külső alvállalkozó igénybevételét vagy pénzügyi hozzájárulás harmadik feleknek való kifizetését igényli, akkor a Bizottság a szükségesnek mutatkozó körben pénzügyi ellenőrzést fog végezni, különösen azokban az esetekben, amikor alapos oka van kétségbe vonni az elvégzett vagy a jelentésben körülírt munka valószerűségét.

                  Az Unió által kezdeményezett pénzügyi ellenőrzéseket vagy saját munkatársai, vagy az ellenőrzött fél jogszabályai szerint elismert számviteli szakértők végzik. Az Unió ez utóbbiakat szabadon, az ellenőrzött fél által esetleg jelzett mindennemű összeférhetetlenségi kockázat kizárásával fogja kiválasztani. A kutatási tevékenység végzése során a Bizottság gondoskodni fog arról, hogy az Európai Unió pénzügyi érdekeit kellően hatékony ellenőrzés, illetőleg ha szabálytalanságra derül fény, akkor kellően visszatartó erejű és arányos intézkedések és szankciók óvják.

                  Ebből a megfontolásból a keretprogram végrehajtása érdekében kötött szerződésekben – a 2988/95/EK, Euratom, a 2185/96/Euratom, EK és az 883/2013/EK rendeletből kiindulva – rendelkezni kell az ellenőrzésre, az intézkedésekre és a szankciókra vonatkozó szabályokról.

                  A szerződésekben többek között az alábbiaknak kell szerepelniük:

                  - olyan szerződésbeli kikötések, amelyek az EU pénzügyi érdekeinek védelmében ellenőrzéseket írnak elő az elvégzett munkára vonatkozóan,

                  - a csalásellenes intézkedések körében a 2185/96/Euratom, EK és a 883/2013/EU, Euratom rendeletnek megfelelően adminisztratív ellenőrzéseket kell végrehajtani,

                  - a szerződés teljesítésével összefüggő, szándékos vagy gondatlan magatartás következtében előálló mindennemű szabálytalanság esetén a 2988/95/EK, Euratom keretrendeletnek megfelelően adminisztratív szankciókat kell alkalmazni, ideértve a feketelisták felállítását is,

                  - a szabálytalanság és a csalás esetén kibocsátott beszedési megbízások az Európai Unió működéséről szóló szerződés 299. cikke értelmében végrehajthatók.

                  Ezen túlmenően – rutinjellegű intézkedésként – a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság felelős munkatársai olyan kontrollprogramot fognak követni, amely kiterjed mind a tudományos, mind a költségvetési vonatkozásokra; a Kutatási és Innovációs Főigazgatóság belső ellenőrzésért felelős csoportja belső ellenőrzést fog végezni; az Európai Számvevőszék pedig helyszíni ellenőrzéseket fog tartani.

               3.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

               3.1.A többéves pénzügyi keret érintett fejezete/fejezetei és a költségvetés érintett kiadási sora/sorai

               ·Jelenlegi költségvetési sorok

               A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési sorok sorrendjében.

                        A többéves pénzügyi keret fejezete

                        Költségvetési sor

                        Kiadás típusa

                        Hozzájárulás

                        1. fejezet – Egységes piac, innováció és digitális gazdaság – Kutatás és innováció – Horizont Európa

                        Diff./Nem diff.
                           10

                        EFTA-országoktól
                           11

                        tagjelölt országoktól
                           12

                        harmadik országoktól

                        a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében

                        1

                        01 01 01 01

                        Nem diff.

                        IGEN

                        IGEN

                        IGEN

                        NEM

                        1

                        01 01 01 03

                        Nem diff.

                        IGEN

                        IGEN

                        IGEN

                        NEM

               ·Létrehozandó új költségvetési sorok

               A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési sorok sorrendjében.

                        A többéves pénzügyi keret fejezete

                        Költségvetési sor

                        Kiadás
                           típusa

                        Hozzájárulás

                        Szám [Megnevezés………………………………………]

                        diff./nem diff.

                        EFTA-országoktól

                        tagjelölt országoktól

                        harmadik országoktól

                        a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében

                        [XX.YY.YY.YY]

                        IGEN/NEM

                        IGEN/NEM

                        IGEN/NEM

                        IGEN/NEM

               3.2.A javaslat előirányzatokra gyakorolt becsült hatása

               3.2.1.Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás összefoglalása

               ☑
                     A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását

               ◻
                     A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után:

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        A többéves pénzügyi keret fejezete

                        1

                        „Egységes piac, innováció és digitális gazdaság – Kutatás és innováció – Horizont Európa”

                        Főigazgatóság: RTD

                        2022. év
                           13

                        2023. év

                        2024. év

                        2025. év

                        2026. év

                        2027. év

                        ÖSSZESEN

                        • Operatív előirányzatok

                        Költségvetési sor

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        (1a)

                        Kifizetési előirányzatok

                        (2a)

                        Költségvetési sor

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        (1b)

                        Kifizetési előirányzatok

                        (2b)

                        ·Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási jellegű előirányzatok
                           14

                        Költségvetési sor: 01 01 01 01

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok és kifizetési előirányzatok

                        (3)

                        0,044

                        0,076

                        0,076

                        0,076

                        0,076

                        0,032

                        0,380

                        Költségvetési sor: 01 01 01 03

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok és kifizetési előirányzatok

                        (3)

                        0,004

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,008

                        0,060

                        Az RTD főigazgatósághoz tartozó
                        előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        =(1a)+(1b)+(3)

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Kifizetési előirányzatok

                        =(2a)+(2b)

                        +3

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        • Operatív előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        (4)

                        Kifizetési előirányzatok

                        (5)

                        • Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási jellegű előirányzatok ÖSSZESEN

                        (6)

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        A többéves pénzügyi keret 1. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        =4+ 6

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Kifizetési előirányzatok

                        =5+ 6

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

               Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is érint:

                        • Operatív előirányzatok ÖSSZESEN (összes operatív fejezet)

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        (4)

                        Kifizetési előirányzatok

                        (5)

                        • Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási jellegű előirányzatok ÖSSZESEN

                        (6)

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        A többéves pénzügyi keret 1–6. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN
                        (Referenciaösszeg)

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        =4+ 6

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Kifizetési előirányzatok

                        =5+ 6

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        A többéves pénzügyi keret fejezete

                        7

                        „Igazgatási kiadások”

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        2022. év

                        2023. év

                        2024. év

                        2025. év

                        2026. év

                        2027. év

                        ÖSSZESEN

                        Főigazgatóság: <…….>

                        • Humánerőforrás

                        • Egyéb igazgatási kiadások

                        <…> Főigazgatóság ÖSSZESEN

                        Előirányzatok

                        A többéves pénzügyi keret 7. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN

                        (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat)

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        2022. év

                        2023. év

                        2024.   év

                        2025. év

                        2026. év

                        2027. év

                        ÖSSZESEN

                        A többéves pénzügyi keret 1–7. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Kifizetési előirányzatok

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

               3.2.2.Operatív előirányzatokból finanszírozott becsült kimenet

               Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)

                        Tüntesse fel a célkitűzéseket és a kimeneteket

                        ⇩

                        N. év

                        N+1. év

                        N+2. év

                        N+3. év

                        A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető.

                        ÖSSZESEN

                        KIMENETEK

                        Típus
                           15

                        Átlagos költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Összesített szám

                        Összköltség

                        1.
                           16
                         KONKRÉT CÉLKITŰZÉS…

                        - Kimenet

                        - Kimenet

                        - Kimenet

                        1. konkrét célkitűzés részösszege

                        2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS …

                        - Kimenet

                        2. konkrét célkitűzés részösszege

                        ÖSSZESEN

               3.2.3.Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási jellegű előirányzatok felhasználását.

               –☑
                     A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási jellegű előirányzatok felhasználását vonja maga után:

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        2022. év
                           17

                        2023. év

                        2024. év

                        2025. év

                        2026. év

                        2027. év

                        ÖSSZESEN

                        A többéves pénzügyi keret 7. FEJEZETE

                        Humánerőforrás

                        Egyéb igazgatási kiadások

                        A többéves pénzügyi keret 7. FEJEZETÉNEK részösszege

                        A többéves pénzügyi keret 7. FEJEZETÉBE
                           18
                         bele nem tartozó előirányzatok

                        Humánerőforrás

                        0,044

                        0,076

                        0,076

                        0,076

                        0,076

                        0,032

                        0,380

                        Egyéb igazgatási jellegű kiadások

                        0,004

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,008

                        0,060

                        A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        ÖSSZESEN

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

               A humánerőforrással és más igazgatási jellegű kiadásokkal kapcsolatos előirányzat-igényeket az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt előirányzatokkal és/vagy az adott főigazgatóságon belüli átcsoportosítással kell teljesíteni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további allokációkkal.

               3.2.3.1.Becsült humánerőforrás-szükségletek

               –◻
                     A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.

               –☑
                     A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár:

               A becsléseket teljes munkaidős egyenértékben kell kifejezni

                        2022. év

                        2023.   év

                        2024. év

                        2025.       év

                        2026. év

                        2027. év

                        • A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak)

                        20 01 02 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken)

                        20 01 02 03 (a küldöttségeknél)

                        01 01 01 01 (közvetett kutatás)

                        0,35

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,25

                        01 01 01 11 (közvetlen kutatás)

                        • Külső munkatársak teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve
                           19

                        20 02 01 (AC, END, INT a teljes keretből)

                        20 02 03 (AC, AL, END, INT és JPD a küldöttségeknél)

                        XX 01 xx yy zz
                           20

                        - a központban

                        - a küldöttségeknél

                        01 01 01 02 (AC, END, INT – közvetett kutatás)

                        01 01 01 12 (AC, END, INT – közvetlen kutatás)

                        Egyéb költségvetési sor (kérjük megnevezni)

                        ÖSSZESEN

                        0,35

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,25

               XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.

               A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további allokációkkal.

               Az elvégzendő feladatok leírása:

                        Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak

                        A megállapodás VI. cikke szerinti Közös Irányítóbizottság üléseinek előkészítése és lebonyolítása; kiküldetések a megállapodás érvényesülésének és helyes végrehajtásának, valamint rendszeres felülvizsgálatának biztosítása érdekében.

                        A számításokat a megállapodás időbeli hatályának figyelembevételével végzik.

                        Külső munkatársak

               3.2.4.A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

               A javaslat/kezdeményezés

               –☑
                     teljes mértékben finanszírozható a többéves pénzügyi keret érintett fejezetén belüli átcsoportosítás révén.

                  Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési sorokat és a megfelelő összegeket. Jelentős átprogramozás esetén mellékeljen Excel-táblát.

               –◻
                     a többéves pénzügyi keret lekötetlen mozgásterének és/vagy a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben meghatározott különleges eszközök felhasználását teszi szükségessé.

                  Fejtse ki, mire van szükség, meghatározva az érintett fejezeteket és költségvetési sorokat, a megfelelő összegeket és a felhasználni javasolt eszközöket.

               –◻
                     a többéves pénzügyi keret módosítását teszi szükségessé.

                  Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett fejezeteket és költségvetési sorokat és a megfelelő összegeket.

               3.2.5.Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

               A javaslat/kezdeményezés

               –☑ nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást.

               –A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő:

               előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)

                        N.        év

                        N+1.    év

                        N+2.    év

                        N+3.    év

                        A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető.

                        Összesen

                        Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet

                        Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN

               3.3.A bevételre gyakorolt becsült hatás

               –☑
                     A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.

               –◻
                     A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

               –◻
                     a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást

               –◻
                     a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        Bevételi költségvetési sor:

                        Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok

                        A javaslat/kezdeményezés hatása
                           21

                        N.            év

                        N+1.            év

                        N+2.            év

                        N+3.            év

                        A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető.

                        … jogcímcsoport

               A címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési sor(oka)t.

               Egyéb megjegyzések (pl. a bevételre gyakorolt hatás számítására használt módszer/képlet vagy egyéb más információ).

                     (1)

                        HL L 295., 2005.11.11., 38. o.

                     (2)

                        HL L 67., 2018.3.9., 1. o.

                     (3)

                        A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A kutatás és az innováció globális megközelítése – Európa nemzetközi együttműködésre irányuló stratégiája egy változó világban (COM(2021) 252 final/2).

                     (4)

                        A Tanács 2005/781/EK határozata (2005. június 6.) az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megkötéséről (HL L 295., 2005.11.11., 37. o.).

                     (5)

                        HL L 295., 2005.11.11., 38. o.

                     (6)

                        A Tanács 2012/646/EU határozata (2012. október 10.) az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megújításáról (HL L 287., 2012.10.18., 4. o.).

                     (7)

                        A Tanács 2018/343/EU határozata (2018. március 5.) az Európai Közösség és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködési megállapodás megújításáról (HL L 67., 2018.3.9., 1. o.).

                     (8)

                  A költségvetési rendelet 58. cikke (2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.

                     (9)

                        Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletre való megfelelő hivatkozások megtalálhatók a BudgWeb oldalon:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (10)

                        Diff. = Differenciált előirányzatok / Nem diff. = Nem differenciált előirányzatok.

                     (11)

                        EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.

                     (12)

                        Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok.

                     (13)

                        A 2022. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve. A 2022-re vonatkozó összegek 7 havi 0,5 teljes munkaidős egyenérték alapján, a 2023–2026-ra vonatkozó összegek 12 havi 0,5 teljes munkaidős egyenérték alapján, a 2027-re vonatkozó összegek pedig 5 havi 0,5 teljes munkaidős egyenérték alapján kerültek kiszámításra.

                     (14)

                        Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

                     (15)

                        A kimenetek a nyújtandó termékek és szolgáltatások (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).

                     (16)

                        Az 1.4.2. pontban leírtak szerint. „Konkrét célkitűzés(ek)...”

                     (17)

                        A 2022. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.

                     (18)

                        Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

                     (19)

                        AC = szerződéses alkalmazott; AL = helyi alkalmazott; END = kirendelt nemzeti szakértő; INT = kölcsönmunkaerő (átmeneti alkalmazott); JED=küldöttségi pályakezdő szakértő.

                     (20)

                        Az operatív előirányzatokból finanszírozott külső munkatársakra vonatkozó részleges felső határérték (korábban: BA-tételek).

                     (21)

                        A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összeget kell megadni, amely a 20 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegnek felel meg.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.10.27.
            COM(2021) 678 final
            2021/0355(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény („Barcelonai Egyezmény”) égisze alatt a Földközi-tenger szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyv („a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv”) 15. cikke keretében a települési szennyvíz és szennyvíziszap kezelésére vonatkozó regionális tervek elfogadásáról szóló határozat elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: Barcelonai Egyezmény) és jegyzőkönyvei részes feleinek 22. ülésén a Földközi-tenger szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv) 15. cikke keretében a települési szennyvíz és szennyvíziszap kezelésére vonatkozó regionális tervek elfogadásáról szóló határozattal kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény és jegyzőkönyvei

               A Földközi-tengerre vonatkozó legfontosabb jogilag kötelező erejű multilaterális regionális környezetvédelmi megállapodást a földközi-tengeri cselekvési terv keretében elfogadott Barcelonai Egyezmény és annak hét jegyzőkönyve alkotja.

               A Földközi-tenger szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv) a Barcelonai Egyezmény hét jegyzőkönyvének egyike. Célja megfelelő intézkedések révén megelőzni, enyhíteni és a lehető legnagyobb mértékben megszüntetni a Földközi-tenger hulladékok és egyéb anyagok lerakásával okozott szennyezését.

               Az Európai Unió a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló (módosított) jegyzőkönyv
                  1
                részes fele.

               2.2.A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülése

               A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülésein az Egyezmény és a jegyzőkönyvek részes feleit képviselő miniszterek és vezető tisztviselők vesznek részt. A részes felek találkozójára 2021. december 7. és 10. között a törökországi Antalyában kerül sor.

               A Barcelonai Egyezmény 25. cikkének megfelelően az Európai Unió (a továbbiakban: EU) az Egyezményben és annak egy vagy több jegyzőkönyvében részes tagállamai számával egyenlő számú szavazattal gyakorolja szavazati jogát. Az EU nem szavaz abban az esetben, ha tagállamai gyakorolják saját szavazati jogukat, és fordítva.

               A szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv 15. cikkének (1) bekezdése szerint a cselekvési tervek, programok és intézkedések elfogadásáról szóló határozatokat a jelenlévő és szavazó részes felek kétharmados többségének támogatásával kell meghozni.

               2.3.A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek 22. ülésén elfogadandó jogi aktus

               A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv 15. cikke keretében jóvá kell hagyniuk a települési szennyvíz és szennyvíziszap kezelésével kapcsolatos regionális tervek elfogadásáról szóló határozatot (a továbbiakban: tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja két regionális terv elfogadása: egy a települési szennyvíz kezeléséről szóló jelenlegi regionális terv több aspektusát korszerűsítő regionális terv, valamint egy a szennyvíziszap kezelésére vonatkozó új regionális terv (a továbbiakban együttesen: regionális tervek).

               A regionális tervek a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A települési szennyvíz kezelésére vonatkozóan elfogadni szándékozott regionális terv a BOI5 csökkentése tekintetében lényeges javulást jelent a korábbi regionális tervhez képest. A kibocsátási határértékeket kiterjeszti a kezelt szennyvíz által kibocsátott legfontosabb szennyező anyagokra, beleértve a visszanyert és az ipari szennyvizet is.

               A szennyvíziszap kezelésére vonatkozó új regionális terv keretében javasolt intézkedések a következőkre terjednek ki: a szennyvíziszap különböző felhasználási módjai; a mezőgazdasági felhasználású bioszolidok patogéntartalmára és nehézfémeire vonatkozó határértékek; az iszap energia/tápanyag-visszanyerésre való felhasználásával kapcsolatos szempontok; valamint a szennyvíztisztító telepekről származó szennyvíziszap minőségének nyomon követése.

               A tervezett javaslat jogilag kötelező erejű hatásaira tekintettel meg kell határozni az Unió álláspontját.

               A javaslat összhangban van a zöld megállapodás keretében a környezetszennyezés csökkentésére és a környezetvédelem javítására irányuló uniós törekvésekkel. Ezért javasolt, hogy az Unió támogassa a tervezett jogi aktus elfogadását.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülése egy megállapodással, a Barcelonai Egyezménnyel létrehozott szerv.

               A tervezett jogi aktus a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv 15. cikke keretében a települési szennyvíz és szennyvíziszap kezelésére vonatkozó regionális terveket fogad el, ezért elfogadásával joghatással bíró jogi aktus jön létre.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a környezet védelmével kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2021/0355 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény („Barcelonai Egyezmény”) égisze alatt a Földközi-tenger szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyv („a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv”) 15. cikke keretében a települési szennyvíz és szennyvíziszap kezelésére vonatkozó regionális tervek elfogadásáról szóló határozat elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Földközi-tenger szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés elleni védelméről szóló módosított jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv) az Unió az 1999/801/EK tanácsi határozattal
                  2
                kötötte meg, és az 2008. május 11-én lépett hatályba.

               (2)A szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv 15. cikke értelmében a Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülésén a végrehajtásukra vonatkozó intézkedéseket és ütemterveket tartalmazó regionális cselekvési terveket fogadhatnak el.

               (3)2021. december 7. és 10. között tartandó 22. ülésükön a Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes felei a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv 15. cikke keretében regionális terveket szándékoznak elfogadni a települési szennyvíz és szennyvíziszap kezelésével kapcsolatosan.

               (4)Meg kell határozni a Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülésén az Unió által képviselendő álláspontot, mivel a tervezett határozat révén elfogadandó regionális tervek a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve.

               (5)Mivel az elfogadni szándékozott regionális tervek célja, hogy naprakésszé tegyék a Földközi-tenger védelmére vonatkozó követelményeket, módosítsák az EU nemzetközi kötelezettségvállalásait és törekvéseit, valamint javítsák a környezet védelmét, javasolt, hogy az Unió támogassa a határozat elfogadását,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény („Barcelonai Egyezmény”) és jegyzőkönyvei részes feleinek 22. ülésén az Unió támogatja a Földközi-tenger szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyv („a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv”) 15. cikke keretében a települési szennyvíz és szennyvíziszap kezelésére vonatkozó regionális tervek elfogadásáról szóló határozat elfogadását.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 322., 1999.12.14., 18. o.

                     (2)

                        HL L 322., 1999.12.14., 18. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.10.27.
            COM(2021) 677 final
            2021/0354(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény („Barcelonai Egyezmény”) égisze alatt a Földközi-tenger szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyv („a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv”) 15. cikke keretében a földközi-tengeri térség tengerihulladék-gazdálkodására vonatkozó regionális terv módosításairól szóló határozat elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: Barcelonai Egyezmény) és jegyzőkönyvei részes feleinek 22. ülésén a Földközi-tenger szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv) 15. cikke keretében a földközi-tengeri térség tengerihulladék-gazdálkodására vonatkozó regionális terv módosításainak elfogadásáról szóló határozattal kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény és jegyzőkönyvei

               A Földközi-tengerre vonatkozó legfontosabb jogilag kötelező erejű multilaterális regionális környezetvédelmi megállapodást a földközi-tengeri cselekvési terv keretében elfogadott Barcelonai Egyezmény és annak hét jegyzőkönyve alkotja.

               A Földközi-tenger szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv) a Barcelonai Egyezmény hét jegyzőkönyvének egyike. Célja megfelelő intézkedések révén megelőzni, enyhíteni és a lehető legnagyobb mértékben megszüntetni a Földközi-tenger hulladékok és egyéb anyagok lerakásával okozott szennyezését.

               Az Európai Unió a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló (módosított) jegyzőkönyv
                  1
                részes fele.

               2.2.A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülése

               A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülésein az Egyezmény és a jegyzőkönyvek részes feleit képviselő miniszterek és vezető tisztviselők vesznek részt. A részes felek találkozójára 2021. december 7. és 10. között a törökországi Antalyában kerül sor.

               A Barcelonai Egyezmény 25. cikkének megfelelően az Európai Unió (a továbbiakban: EU) az Egyezményben és annak egy vagy több jegyzőkönyvében részes tagállamai számával egyenlő számú szavazattal gyakorolja szavazati jogát. Az EU nem szavaz abban az esetben, ha tagállamai gyakorolják saját szavazati jogukat, és fordítva.

               A szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv 15. cikkének (1) bekezdése szerint a cselekvési tervek, programok és intézkedések elfogadásáról szóló határozatokat a jelenlévő és szavazó részes felek kétharmados többségének támogatásával kell meghozni.

               2.3.A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek 22. ülésén elfogadandó jogi aktus

               A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes felei a következő miniszteri találkozón a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv 15. cikke keretében határozatot (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus) szándékoznak elfogadni a földközi-tengeri térség tengerihulladék-gazdálkodására vonatkozó regionális terv módosításainak elfogadásáról.

               A regionális tervek a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A tengeri hulladék mennyiségének csökkentésére irányuló fellépés a tengeri környezet, annak biológiai sokfélesége és ökoszisztémái védelmére irányuló uniós jogszabályok alapvető eleme.

               A 14. fenntartható fejlődési céllal és a Nápolyi Nyilatkozattal összhangban a tervezett jogi aktus új fogalommeghatározásokat fog tartalmazni, és négy kulcsfontosságú területre (gazdasági eszközök, a műanyagok körforgásos gazdasága, valamint a tengeri hulladék szárazföldi és tengeri eredetű forrásai) kiterjeszti az intézkedések hatályát.  2025-től kezdődően a jogi aktus megelőző intézkedések elfogadását is előírja a műanyagok körforgásos gazdaságának megvalósítása érdekében, különösen bizonyos egyszer használatos műanyagtermékek fogyasztásának és gyártásának fokozatos megszüntetése, valamint bizonyos aggodalomra okot adó vegyi adalékanyagok műanyaggyártásban való használatának korlátozása révén (a Stockholmi Egyezménnyel összhangban).

               A tervezett javaslat jogilag kötelező erejű hatásaira tekintettel meg kell határozni az Unió álláspontját.

               A javaslat összhangban van a zöld megállapodás keretében a környezetszennyezés csökkentésére és a környezetvédelem javítására irányuló uniós törekvésekkel. Ezért javasolt, hogy az Unió támogassa a tervezett jogi aktus elfogadását.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülése egy megállapodással, a Barcelonai Egyezménnyel létrehozott szerv.

               A tervezett jogi aktus módosítani fogja a földközi-tengeri térség tengerihulladék-gazdálkodására vonatkozó regionális tervet, ezért annak elfogadásával joghatással bíró jogi aktus jön létre.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a környezet védelmével kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2021/0354 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény („Barcelonai Egyezmény”) égisze alatt a Földközi-tenger szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyv („a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv”) 15. cikke keretében a földközi-tengeri térség tengerihulladék-gazdálkodására vonatkozó regionális terv módosításairól szóló határozat elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Földközi-tenger szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés elleni védelméről szóló módosított jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv) az Unió az 1999/801/EK tanácsi határozattal
                  2
                kötötte meg, és az 2008. május 11-én lépett hatályba.

               (2)A szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv 15. cikke értelmében a Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülésén a végrehajtásukra vonatkozó intézkedéseket és ütemterveket tartalmazó regionális cselekvési terveket fogadhatnak el.

               (3)A Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek 2021. december 7. és10. közötti 22. ülésén a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv 15. cikke keretében módosításokat szándékoznak elfogadni a földközi-tengeri térség tengerihulladék-gazdálkodására vonatkozó regionális terv tekintetében. A tervezett jogi aktus új fogalommeghatározásokat fog tartalmazni, és négy kulcsfontosságú területre (gazdasági eszközök, a műanyagok körforgásos gazdasága, valamint a tengeri hulladék szárazföldi és tengeri eredetű forrásai) kiterjeszti az intézkedések hatályát.

               (4)Meg kell határozni a Barcelonai Egyezmény és jegyzőkönyvei részes feleinek ülésén az Unió által képviselendő álláspontot, mert a földközi-tengeri térség tengerihulladék-gazdálkodására vonatkozó regionális tervnek a határozat révén elfogadandó módosításai a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve.

               (5)Mivel a módosítani szándékozott regionális terv összhangban áll a környezetszennyezés csökkentésére és a környezetvédelem javítására irányuló uniós törekvésekkel, javasolt, hogy az Unió támogassa a határozat elfogadását,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Földközi-tenger tengeri környezetének és partvidékének szennyezés elleni védelméről szóló egyezmény („Barcelonai Egyezmény”) és jegyzőkönyvei részes feleinek 22. ülésén az Unió támogatja a Földközi-tenger szárazföldi forrásokból és tevékenységekből származó szennyezés elleni védelméről szóló jegyzőkönyv („a szárazföldi eredetű szennyezésről szóló jegyzőkönyv”) 15. cikke keretében a földközi-tengeri térség tengerihulladék-gazdálkodására vonatkozó regionális terv módosításáról szóló határozat elfogadását.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 322., 1999.12.14., 18. o.

                     (2)

                        HL L 322., 1999.12.14., 18. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.10.27.
            COM(2021) 651 final
            2021/0335(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösség, és másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodás 63. cikkének (1) bekezdésével létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az Európai Unió–PFSZ vegyes bizottságban (a továbbiakban: vegyes bizottság) az egyrészről az Európai Unió, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága közötti levélváltás A. pontjában előírt ideiglenes módosítások meghosszabbításáról szóló határozat tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az euromediterrán ideiglenes társulási megállapodás

               Az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodás (a továbbiakban: az ideiglenes társulási megállapodás) célja a kereskedelem és a beruházás, valamint a harmonikus gazdasági kapcsolatok előmozdítása a felek között, elősegítve fenntartható gazdasági fejlődésüket. A megállapodás 1997. július 1-jén hatályba lépett.

               2.2.Az Európai Unió–PFSZ vegyes bizottság

               Az Európai Unió–PFSZ Vegyes Bizottság (a továbbiakban: a vegyes bizottság) feladatkörébe tartozik, hogy határozatokat hozzon az ideiglenes társulási megállapodásban meghatározott esetekben, valamint az ideiglenes társulási megállapodásban kitűzött célok eléréséhez szükséges egyéb esetekben. A vegyes bizottság az Unió és a Palesztin Hatóság közös megegyezése alapján jár el.

               2.3.Megállapodás levélváltás formájában

               Az egyrészről az Európai Unió, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága közötti, a mezőgazdasági termékek, a feldolgozott mezőgazdasági termékek, a halak és a halászati termékek kereskedelmének további liberalizációjáró és az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodás módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás (a továbbiakban: levélváltás formájában létrejött megállapodás) a mezőgazdasági termékek, a feldolgozott mezőgazdasági termékek, a halak és a halászati termékek kereskedelmének további liberalizációját célozza, és módosítja az ideiglenes társulási megállapodást. A levélváltás formájában létrejött megállapodás 2012. január 1-jén hatályba lépett.

               A levélváltás formájában létrejött megállapodás C. pontja 1. bekezdésének a) pontja felhatalmazza a vegyes bizottságot, hogy határozattal további időtartamra meghosszabbítsa az ideiglenes módosításokat. A vegyes bizottság 2020. december 10-i ülésén a felek kifejezték az ideiglenes módosítások meghosszabbítása iránti szándékukat.

               2.4.A vegyes bizottság tervezett jogi aktusa

               A vegyes bizottság határozatot tervez elfogadni a levélváltás formájában létrejött megállapodás tíz évvel történő meghosszabbításáról (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               Ciszjordániában és a Gázai övezetben továbbra is szükség van a gazdasági és társadalmi fejlődés előmozdítására. Ez különösen igaz a Gázában és környékén a közelmúltban elkövetett erőszakos cselekményeket követően. Ciszjordánia és a Gázai övezet gazdasági és társadalmi fejlődésének előmozdítása hozzájárulhat a régió politikai stabilitásának fokozásához. A levélváltás formájában létrejött megállapodást eredetileg tíz évre kötötték. Tekintettel a Ciszjordániában és a Gázai övezetben változatlanul fennálló gazdasági nehézségekre, valamint a stabilitás és a tervezés megbízhatóságának maximalizálása érdekében a levélváltás formájában létrejött megállapodás további tíz évvel történő meghosszabbítása lenne a leghatékonyabb lépés. Ezért a tervezett jogi aktus célja, hogy további tíz évvel meghosszabbítsa a mezőgazdasági termékek, a feldolgozott mezőgazdasági termékek, a halak és halászati termékek kereskedelmének ideiglenes liberalizálását.

               Az ideiglenes társulási megállapodás 63. cikke (2) bekezdésének megfelelően a tervezett jogi aktus kötelező lesz a felekre nézve.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Unió által képviselendő álláspont a mellékletben található vegyes bizottsági határozattervezet elfogadása.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat.”

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervre irányadó szabályai értelmében joghatással bíró jogi aktusok is.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A vegyes bizottságot nemzetközi megállapodás, nevezetesen az ideiglenes társulási megállapodás 63. cikke hozta létre.

               A vegyes bizottság által elfogadandó jogi aktus az ideiglenes társulási megállapodás 63. cikkének (2) bekezdésével összhangban a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz, és ezért joghatással bíró jogi aktusnak minősül.

               A tervezett határozat nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus fő célkitűzése és tartalma az árukereskedelemhez kapcsolódik, így teljes mértékben az EUMSZ 207. cikkében meghatározott közös kereskedelempolitika hatálya alá tartozik. A nemzetközi megállapodások megkötésére vonatkozó hatáskört az említett cikk (4) bekezdésének első albekezdése rögzíti.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel a vegyes bizottság jogi aktusa módosítani fogja a levélváltás formájában létrejött megállapodást, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2021/0335 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösség, és másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodás 63. cikkének (1) bekezdésével létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodást (a továbbiakban: az ideiglenes társulási megállapodás) az Unió az 1997. június 2-i tanácsi határozattal
                  1
                megkötötte, és a megállapodás 1997. július 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az ideiglenes társulási megállapodás 63. cikke vegyes bizottságot hozott létre, amely hatáskörrel rendelkezik arra, hogy kötelező erejű határozatokat hozzon az ideiglenes társulási megállapodásban meghatározott esetekben.

               (3)Az egyrészről az Európai Unió, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága között a mezőgazdasági termékek, a feldolgozott mezőgazdasági termékek, a halak és a halászati termékek további liberalizációjáról, valamint az ideiglenes társulási megállapodás módosításáról szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodást (a továbbiakban: a levélváltás formájában létrejött megállapodás) az Unió a 2011. október 20-i tanácsi határozattal
                  2
                megkötötte, és a megállapodás 2012. január 1-jén hatályba lépett. Az ideiglenes társulási megállapodás ideiglenes módosításai 2021. december 31-én hatályukat vesztik.

               (4)A levélváltás formájában létrejött megállapodás C. pontja 1. bekezdésének a) pontja értelmében az ideiglenes társulási megállapodás által létrehozott vegyes bizottság meghosszabbíthatja az ideiglenes társulási megállapodásnak a levélváltás formájában létrejött megállapodásban foglalt ideiglenes módosításait.

               (5)Ciszjordániában és a Gázai övezetben továbbra is szükség van a gazdasági és társadalmi fejlődés előmozdítására. Ez különösen igaz a Gázában és környékén a közelmúltban elkövetett erőszakos cselekményeket követően. Ciszjordánia és a Gázai övezet gazdasági és társadalmi fejlődésének előmozdítása hozzájárulhat a régió politikai stabilitásának fokozásához. A levélváltás formájában létrejött megállapodást eredetileg tíz évre kötötték. Tekintettel a Ciszjordániában és a Gázai övezetben változatlanul fennálló gazdasági nehézségekre, valamint a stabilitás és a tervezés megbízhatóságának maximalizálása érdekében a levélváltás formájában létrejött megállapodás további tíz évvel történő meghosszabbítása lenne a leghatékonyabb lépés. Ezért helyénvaló az ideiglenes módosítások további tíz évvel történő meghosszabbítása.

               (6)A vegyes bizottság határozatot tervez elfogadni a levélváltás formájában létrejött megállapodásban foglalt ideiglenes módosítások tíz évvel történő meghosszabbításáról.

               (7)Helyénvaló meghatározni az Unió által a vegyes bizottságban képviselendő álláspontot, mivel a határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A vegyes bizottságban az Unió által képviselendő álláspont a vegyes bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 187., 1997.7.16., 1. o.

                     (2)

                        HL L 328., 2011.12.10., 5. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.10.27.
            COM(2021) 651 final

            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösség, és másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodás 63. cikkének (1) bekezdésével létrehozott vegyes bizottságban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ–PFSZ VEGYES BIZOTTSÁG
                  […] sz. HATÁROZATA

               […]

               az egyrészről az Európai Unió, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága közötti levélváltás A. pontjában előírt ideiglenes módosítások meghosszabbításáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ–PFSZ VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az 1997. február 24-én Brüsszelben aláírt, az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodásra (a továbbiakban: az ideiglenes társulási megállapodás) és különösen annak 63. cikke (2) bekezdésére, valamint

               tekintettel a 2011. április 13-án aláírt, a mezőgazdasági termékek, a feldolgozott mezőgazdasági termékek, a halak és a halászati termékek kereskedelmének további liberalizációjáról és az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodás módosításáról szóló, egyrészről az Európai Unió, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Hatósága között levélváltás formájában létrejött megállapodásra (a továbbiakban: a levélváltás formájában létrejött megállapodás) és különösen annak C. pontja 1. bekezdésének a) pontjára,

               mivel:

               1.Az ideiglenes társulási megállapodás 63. cikkének (1) bekezdése felhatalmazza az Európai Unió–PFSZ vegyes bizottságot (a továbbiakban: a vegyes bizottság) arra, hogy határozatokat hozzon a megállapodásban meghatározott esetekben, valamint a megállapodásban meghatározott célkitűzések eléréséhez szükséges egyéb esetekben.

               2.A levélváltás formájában létrejött megállapodás C. pontja (1) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy a vegyes bizottság határozhat a levélváltás formájában létrejött megállapodás A. pontjában előírt ideiglenes módosítások meghosszabbításáról.

               3.Ezen határozat vegyes bizottság általi elfogadásának határideje úgy került megállapításra, hogy a gazdasági szereplők alkalmazkodni tudjanak az új helyzethez, és nem érinti a vegyes bizottság mint olyan hatáskörét. Mindkét fél már 2020-ban jelezte azon szándékát, hogy az ideiglenes módosításokat további tíz évig fenn kívánja tartani.

               4.A vegyes bizottság eljárási szabályzatának 10. cikke lehetővé teszi, hogy az ülések között írásbeli eljárásban határozatokat hozzanak, ha mindkét fél beleegyezik ebbe,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A mezőgazdasági termékek, a feldolgozott mezőgazdasági termékek, a halak és a halászati termékek kereskedelmének további liberalizációjáról és az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euro-mediterrán ideiglenes társulási megállapodás módosításáról szóló, egyrészről az Európai Unió, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Hatósága között levélváltás formájában létrejött megállapodás A. pontjában előírt ideiglenes módosítások további tíz évig alkalmazandók.

               2. cikk

               (1)Ez a határozat az elfogadás napján emelkedik jogerőre, és 2022. január 1-jétől [az eredeti ideiglenes intézkedés végét követő első naptól] alkalmazandó.

               (2)Ez a határozat a megállapodás részes feleinek hivatalos nyelvein kerül megszövegezésre, amely nyelvi változatok mindegyike egyaránt hiteles.

               Kelt [...]-ban/-ben, [...]-án/-én.

               a vegyes bizottság részéről

               az elnök