title: Javaslat a Tanács rendelete a tej- és tejtermékágazatban illeték megállapításáról szóló 1788/2003/EK rendelet módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0330

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 23.6.2006COM(2006) 330 végleges2006/0108 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa tej- és tejtermékágazatban illeték megállapításáról szóló 1788/2003/EK rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló új rendelet (a 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet) értelmében a tagállamok által fizetett tejilleték 2007. január 1-jétől célhoz kötött bevételnek minősül.Ezzel összefüggésben helyénvaló gondoskodni arról, hogy a költségvetési előrejelzések javítása és a költségvetési gazdálkodás rugalmasabbá tétele érdekében az illeték a költségvetési év elején rendelkezésre álljon.Ennek megfelelően az 1788/2003/EK tanácsi rendeletet módosítani kell annak érdekében, hogy a tagállamok az esedékes illetéket minden évben az október 16. és november 30. közötti időszakban, nem pedig a jelenleg hatályban lévő szabályok előírt október 1-je előtt fizessék ki.Ezenkívül bizonyos új tagállamokban a tejágazat gyorsan alkalmazkodott a kibővült európai piacon jelentkező új kereskedelmi lehetőségekhez, jelentős szerkezetátalakítási folyamatot indítva el. Úgy tűnik, hogy e helyzet, továbbá a közvetlen értékesítésre vonatkozó, a csatlakozástól kezdve alkalmazott szigorúbb higiéniai előírások következtében az egyéni termelők nagy része döntött úgy, hogy nem igényel közvetlen értékesítésre vonatkozó egyéni referenciamennyiségeket. Következésképpen néhány új tagállamban a termelőknek kiosztott, közvetlen értékesítésre vonatkozó egyéni referenciamennyiségek összege jelentősen alacsonyabb a nemzeti referenciamennyiségnél, és így kihasználatlan mennyiségek maradnak a közvetlen értékesítésre elkülönített nemzeti tartalékban, ami hátráltatja a szerkezetátalakítás folytatását.Ezért a 2005/2006. kontingensév tekintetében helyénvaló kivételesen lehetővé tenni a közvetlen értékesítésre vonatkozó referenciamennyiségből a szállításokra vonatkozó referenciamennyiségbe való egyszeri, az érintett új tagállam kérésére történő átcsoportosítást. Ezért az 1788/2003/EK tanácsi rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.Tekintettel a két módosítás sürgősségére, a tervezett rendeletnek a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie.2006/0108 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa tej- és tejtermékágazatban illeték megállapításáról szóló 1788/2003/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére[1],mivel:(1) A közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet[2] 34. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően az 1788/2003/EK tanácsi rendelet[3] alapján beszedett vagy behajtott összegek az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet[4] szerinti célhoz kötött bevételeknek minősülnek.(2) A költségvetési előrejelzések javítása és a költségvetési gazdálkodás rugalmasabbá tétele érdekében helyénvaló gondoskodni arról, hogy az 1788/2003/EK rendelettel bevezetett illeték a költségvetési év elején rendelkezésre álljon. Következésképpen rendelkezni kell arról, hogy az esedékes illetéket minden évben az október 16-tól november 30-ig tartó időszakban kelljen befizetni.(3) A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia (a továbbiakban: „az új tagállamok”) tekintetében a szállításra, illetve a közvetlen értékesítésre vonatkozó referenciamennyiségeket eredetileg az 1788/2003/EK rendelet I. mellékletének f) táblázatában határozták meg. Később a termelők által kérelmezett átcsoportosításokra tekintettel a szóban forgó mennyiségeket a Bizottság a rendelet 8. cikkével összhangban minden egyes tagállam vonatkozásában kiigazította.(4) A közvetlen értékesítésre vonatkozó nemzeti referenciamennyiségeket az új tagállamok csatlakozása előtti helyzet alapján határozták meg. Úgy tűnik azonban, hogy az új tagállamok tejágazatában végbemenő szerkezetátalakítási folyamat és a közvetlen értékesítésre vonatkozó szigorúbb higiéniai rendelkezések következtében az egyéni termelők jelentős része úgy döntött, hogy nem igényel közvetlen értékesítésre vonatkozó egyéni referenciamennyiséget. Következésképpen a termelőknek kiosztott, közvetlen értékesítésre vonatkozó egyéni referenciamennyiségek összege jelentősen alacsonyabb a nemzeti referenciamennyiségnél, és így számottevő kihasználatlan mennyiségek maradnak a közvetlen értékesítés céljára elkülönített nemzeti tartalékokban.(5) E probléma megoldása céljából, valamint annak érdekében, hogy lehetővé váljék a nemzeti tartalék keretében esetleg kihasználatlanul maradó, közvetlen értékesítésre vonatkozó mennyiségek felhasználása, helyénvaló engedélyezni a 2005/2006-os időszak tekintetében egy, a közvetlen értékesítésre vonatkozó referenciamennyiségekből a szállításokra vonatkozó referenciamennyiségekbe történő egyszeri átcsoportosítást, amennyiben azt valamely új tagállam kérelmezi.(6) Ezért az 1788/2003/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1788/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:1) A 3. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„1) A tagállamok az I. mellékletben rögzített nemzeti referenciamennyiségek túllépéséből származó és a szállításokra és a közvetlen eladásokra külön-külön nemzeti szinten meghatározott illeték Közösség részére történő befizetésére kötelezettek, és az esedékes összeg 99%-át az érintett tizenkét hónapos időszakot követően, október 16. és november 30. között az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapba (EMOGA) befizetik.”2) A 8. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:„A 2005/2006-os időszakra vonatkozóan, ugyanezen eljárásnak megfelelően és a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia tekintetében a Bizottság az érintett tagállam kérésére a szóban forgó időszak végét követően szintén kiigazíthatja a nemzeti referenciamennyiségeknek a „szállítások” és a „közvetlen értékesítések” közötti felosztását. Az erre irányuló kérelmet éééé.hh.nn. [vagyis az e rendelet kihirdetését X héttel követő időpont, amelyet a kihirdetés időpontjától függően kell megállapítani] előtt kell a Bizottsághoz benyújtani. Ezt követően a Bizottság a lehető leghamarabb kiigazítja a felosztást.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökPÉNZÜGYI KIMUTATÁS |1. | KÖLTSÉGVETÉSI MEGNEVEZÉS (2006. évi költségvetés): 05 02 12 07 | ELŐIRÁNYZATOK: –389 millió EUR |2. | CÍM: A Tanács rendelete a tej- és tejtermékágazatban illeték megállapításáról szóló 1788/2003/EK rendelet módosításáról |3. | JOGALAP: A Szerződés 37. cikke |4. | CÉLKITŰZÉSEK: 1) a közösségi költségvetésbe befizetendő illeték fizetési időszakának megváltoztatása, nevezetesen a kontingensév 12 hónapos időszakát követő október 1-tól november 30-ig tartó időszakra; 2) annak lehetővé tétele 8 új tagállam számára, hogy a közvetlen értékesítésre vonatkozó nemzeti referenciamennyiségek egészét vagy egy részét átcsoportosíthassák a szállításokra vonatkozó referenciamennyiségekhez. |5. | PÉNZÜGYI KIHATÁSOK | 12 HÓNAPOS IDŐSZAK (millió EUR) | FOLYÓ PÉNZÜGYI ÉV 2006 (millió EUR) | KÖVETKEZŐ PÉNZÜGYI ÉV 2007 (millió EUR) |5.0 | KIADÁSOK – AZ EK–KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE (VISSZATÉRÍTÉSEK / BEAVATKOZÁSOK) – A NEMZETI HATÓSÁGOK TERHÉRE – EGYÉB | – | 1) + 306 2) – | – |5.1 | BEVÉTELEK – CÉLHOZ KÖTÖTT BEVÉTEL (LEFÖLÖZÉSEK / VÁMOK) – NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK | – | – | 1) – 2) – 30,6 |2008 | 2009 | 2010 | 2011 |5.0.1 | KIADÁSI ELŐIRÁNYZAT | – | – | – | – |5.1.1 | BEVÉTELI ELŐIRÁNYZAT | – | – | – | – |5.2 | SZÁMÍTÁS MÓDJA: 1) az esedékes illeték fizetési időszakának módosítása: a kontingensévet követő október 16. és november 30. közötti időszakban, az eddigi, a kontingensévet követő október 1. előtti időszak helyett Az érintett intézkedés a tejkvótával összefüggő illeték beszedésének későbbre halasztására irányul (első alkalommal a 2006-os pénzügyi évről a 2007-es pénzügyi évre). Így az intézkedés hatást gyakorol a 2006-os pénzügyi évre, amelytől ezt az összeget elvonják. – költségvetési kihatás a 2006. évi költségvetés tekintetében: 05 02 12 07. jogcímcsoport: 1 000 000 t x 309,1 €/t x 99% = 306 millió euro (2005/06. kontingensév) Ugyanezen alapfeltevést alkalmazva 2007-ben is, a 2005/2006. gazdasági évre esedékes és a 2007. pénzügyi évre átcsoportosított illetékből származó, 306 millió eurót kitevő bevételt semlegesíteni fogja egy, a 2006/2007. gazdasági évre esedékes (a 2008. költségvetési évre elhalasztott) kisebb bevétel. Az 1290/2005/EK rendelet 34. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban az illeték 2007-től célhoz kötött bevételnek minősül; – költségvetési kihatás a 2007. évi költségvetés tekintetében (célhoz kötött bevétel): 67 03. jogcímcsoport: 0 millió euro Megjegyzendő, hogy a 2007. évi előzetes költségvetési tervezet már figyelembe veszi ezt a javasolt módosítást. 2) átcsoportosítás a „közvetlen értékesítések” és a „szállítások” között az új tagállamokban Amennyiben Lengyelországban 100 000 tonnát átcsoportosítanának a „közvetlen értékesítésre” vonatkozó kvótából a „szállításra” vonatkozó kvótába, az ország már megközelítőleg 365 000 tonnával lépné túl a jelenlegi referenciamennyiségeit, aminek következtében a 2005/2006-ra esedékes illeték (2007. évi költségvetés) vonatkozásában a következő összegű veszteség keletkezne: 67 03. jogcímcsoport: 100 000 t x –309,1 €/t x 99% = –30,6 millió euro Tekintettel arra, hogy a többi érintett tagállam valószínűleg nem lépi túl a jelenlegi referenciamennyiségeket, e tagállamokban egy esetleges átcsoportosítás nem vezetne a kvótájuk túllépéséhez, következésképpen nem eredményezne illetékkiesést. |6.0 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL? | IGEN NEM |6.1 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS ALCÍMEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL? | IGEN NEM |6.2 | SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE? | IGEN NEM |6.3 | SZÜKSÉG LESZ-E ELŐIRÁNYZATOK BEVEZETÉSÉRE A JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE? | IGEN NEM |ÉSZREVÉTELEK: |[1] HL C …, …, … o.[2] HL L 209., 2005.8.11., 1. o. A 320/2006/EK rendelettel (HL L 58., 2006.2.28., 42. o.) módosított rendelet.[3] HL L 270., 2003.10.21., 123. o. A legutóbb a 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.[4] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.


				|

		52011PC0657

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a transzeurópai távközlési hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról és az 1336/97/EK határozat hatályon kívül helyezéséről /* COM/2011/0657 végleges - 2011/0299 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
Általános háttér
Ez a kezdeményezés az
intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa 2020 stratégiában[1]gyökerezik, amely a digitális infrastruktúrákat
helyezi előtérbe az „európai digitális menetrend” elnevezésű irányadó
kezdeményezés[2]keretében.
A stratégia kiemelte, hogy nagyobb sebességű, vezetékes és vezeték nélküli
technológiájú, mindenki számára elérhető szélessávú rendszerek
bevezetésére és elterjesztésére van szükség, továbbá elő kell segíteni az
olyan új szupergyors, nyílt és versenyképes internetes hálózatokba való
beruházásokat, amelyek a jövő gazdaságának ütőereivé válnak. Az EU
ambiciózus célkitűzéseket határozott meg 2020-ig a szélessávú rendszerek
bevezetésével és elterjesztésével kapcsolatban.
2011. június 29-én a
Bizottság elfogadta „Az Európa 2020 stratégia költségvetése” című
közleményt a következő többéves pénzügyi keretre vonatkozóan (2014–2020)[3]. Ez a közlemény egy európai összekapcsolódási eszköz létrehozását
javasolja, amely összesen 40 milliárd EUR-val támogatja a kiemelt energiaipari,
közlekedési és digitális infrastruktúrák fejlesztését. Ebből az
összegből 9,2 milliárd EUR-t szánnak a digitális hálózatokra és
szolgáltatásokra.
A javaslat célja
E rendelet célja, hogy az európai összekapcsolódási
eszköz tekintetében meghatározza a szélessávú távközlési hálózatokkal és a
digitális távközlési szolgáltatási infrastruktúrákkal kapcsolatos
célkitűzések és prioritások főbb iránymutatásait.
Az iránymutatások a mellékletben közös
érdekű projekteket határoznak meg a szélessávú hálózatok és a digitális
szolgáltatási infrastruktúrák kialakítása céljából. Ezek
a projektek elősegítik az európai gazdaság – többek között a kis- és
középvállalkozások (kkv-k) – versenyképességének a növekedését, támogatják a
nemzeti hálózatok összekapcsolódását és átjárhatóságát, az ezekhez a
hálózatokhoz való hozzáférést, valamint az egységes digitális piac
fejlődését. A projektek az e rendeletet kísérő európai
összekapcsolódási eszközről szóló rendelet alapján rendelkezésre álló
eszközök révén uniós pénzügyi támogatásra jogosultak.
E rendelet
megközelítésében a cél az egységes digitális piac megvalósítását gátló
akadályok elhárítása, azaz a hálózathoz való csatlakozás, illetve a nyilvános
digitális szolgáltatási infrastruktúrához való (akár határokon átnyúló)
hozzáférés biztosítása. Ellentétben például egy fővárost körülvevő, a
közlekedési folyosó zavartalan forgalma szempontjából nélkülözhetetlen
körgyűrű finanszírozásával, a távközlési hálózatok üzemelésének
fennakadása a kínálati és a keresleti oldalt is érinti. A kínálati oldalon a
korlátozások a nagyfokú piaci hiányosságokban és ezekből következően
a szélessávú hálózatokba és a létfontosságú közérdekű szolgáltatások
nyújtásába való beruházások (pl. e-egészségügy, e-személyazonosság és
e-közbeszerzés, illetve ezek határokon átnyúló átjárhatósága) üzleti
feltételeinek romlásában jelentkeznek. Ami pedig a keresleti oldalt illeti, a jelentős
növekedési potenciállal rendelkező egységes digitális piac
működésének feltétele, hogy minden polgár csatlakozni tudjon a digitális
hálózatokhoz.
Az európai összekapcsolódási eszköz célja,
hogy innovatív pénzügyi eszközök révén ösztönözze az infrastrukturális
beruházásokat, csökkentve a beruházási kockázatot és hosszú távú finanszírozást
biztosítva mind az alternatív, mind a meglévő beruházók számára. Az innovatív pénzügyi eszközök fontos tőkeáttételi
hatást fejtenek ki a magán- és az állami beruházások esetében, ugyanakkor piaci
mechanizmusok szerint működnek. Az európai összekapcsolódási eszköz
ezenkívül támogatás útján történő társfinanszírozásra is lehetőséget
nyújt olyan esetekben, amikor az infrastrukturális beruházás üzleti feltételei
különösen rosszak.
A közös érdekű
projektek megvalósulását segítő intézkedések az olyan szélessávú
hálózatokba történő beruházásokat támogatják, amelyek 2020-ig képesek az
európai digitális menetrendben előírt 30 Mbps sebességű általános
lefedettséget elérni, vagy amelyek esetében a háztartásoknak legalább a fele
100 Mbps-nál nagyobb sebességű szolgáltatásra fizet elő. A 30 és 100
Mbps sebességű szolgáltatással kapcsolatos projektek között megfelelő
egyensúlyt kell kialakítani, és figyelembe kell venni a tagállamok beruházási
igényeit, amelyek hozzávetőleges becslés alapján elérik a 270 milliárd
EUR-t.
A digitális szolgáltatási infrastruktúrák
területén a szolgáltatások egymás között átjárható rendszerekben történő
telepítésének nehézségeit közvetlen támogatással oldják meg, bizonyos esetekben
magas társfinanszírozási aránnyal, hiszen egy átjárható európai szolgáltatási
infrastruktúrának alapvetően nincsenek tulajdonosai. Valójában egyetlen tagállam vagy magánbefektető sem
telepítene szolgáltatásokat egymás között átjárható rendszerekben. Az EU által
nyújtott hozzáadott érték így jelentős.
A mellékletben felsorolt
közös érdekű, digitális szolgáltatási infrastruktúrák terén végrehajtott
projektek a következőket foglalják magukban: nagy sebességű
transzeurópai közigazgatási gerinchálózatok összekapcsolása, elektronikus
kormányzati szolgáltatások átjárható, egységes azonosításon és hitelesítésen
alapuló, határokon átnyúló biztosítása (például elektronikai szolgáltatások
Európa-szerte: vállalkozások alapítása, határokon átnyúló közbeszerzések,
e-igazságszolgáltatás és határokon átnyúló e-egészségügyi szolgáltatások); az
állami szféra információihoz való hozzáférés, beleértve az európai örökség
digitális forrásait, a data.eu-t és a többnyelvű forrásokat; biztonság és
védelem (biztonságosabb internetes és kritikus fontosságú szolgáltatási
infrastruktúrák) és intelligens energiaszolgáltatások. A közös érdekű
projektek magukban foglalhatják ezenkívül olyan elektronikus közszolgáltatások
üzemeltetését is, amelyek egyéb közösségi programok, például az ISA (európai
közigazgatások közötti átjárhatósági eszközök) program keretében valósulnak
meg.
A közös érdekű projekteket támogató
intézkedések az európai összekapcsolódási eszköz létrehozásáról szóló rendelet[4] alapján rendelkezésre álló
eszközök révén uniós pénzügyi támogatásra jogosultak. Ezt
a javaslatot ezért az említett rendeletre vonatkozó javaslattal együttesen kell
alkalmazni. A rendelet előírja az új közös érdekű projektek
meghatározásának szempontjait is, amelyek a változó szakpolitikai prioritások
és technológiai fejlesztések, illetve az érintett piacokon fennálló helyzet
bizottsági értékelésén alapulnak.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK
A szélessávú hálózat
kiépítésével kapcsolatban több konzultációra is sor került a tagállamokkal,
valamint az ágazati és a társadalmi szereplőkkel. Kroes alelnök
kerekasztalmegbeszélést folytatott a világ vezető tartalomszolgáltatóinak,
berendezésgyártóinak, befektetőinek és távközlési szolgáltatóinak, például
a Nokiának, az Alcatel Lucentnek, a Google-nek, az Ericssonnak, a News Corp.-nek
stb. elnökvezérigazgatóival, a digitális menetrend első közgyűlését
pedig 2011. június 16. és 17. között rendezték meg Brüsszelben, amelyen a
magán- és közszféra, valamint a civil társadalom több mint ezer érdekeltje vett
részt. Az érdekelt felek ezeken a találkozókon és több más alkalommal is
osztották a Bizottság azon véleményét, hogy a jelenlegi távközlési beruházási
modell nem elegendő arra, hogy a szélessávú infrastruktúrák kiépítését
valamennyi európai polgár számára megfizethető áron és magas színvonalon
biztosítsa, és üdvözölték a Bizottság azon terveit, hogy – az alternatív és
fenntarthatóbb beruházások ösztönzése érdekében – a szükséges infrastrukturális
beruházásokat például innovatív pénzügyi eszközök révén célzott állami
befektetésekkel kell kiegészíteni.
Az Európai Parlament a
jövőbeli többéves pénzügyi keretről szóló jelentéstervezetében
kiemelte annak fontosságát, hogy a szélessávú infrastruktúrákba való
beruházásokat a költségvetésből egészítsék ki.
A Bizottság évek óta
együttműködik az érdekeltek különböző csoportjaival a határokon
átnyúló digitális szolgáltatási infrastruktúrákkal kapcsolatban. A meglévő
tevékenységekről, mint amilyen például a kulturális örökség
megőrzését elősegítő Europeana vagy a „Biztonságosabb internet”
program, készült értékelések és szakértői tanácsadások egyöntetűen a
tevékenységek folytatására és kibővítésére kérik fel az érintetteket.
A hatásvizsgálati jelentés
két lehetőséget tárgyal. Az alapverzió szerint a szélessávú infrastruktúra
kiépítéséhez esetlegesen a strukturális alapokon kívül, illetve a kísérleti
szakaszban lévő digitális szolgáltatási infrastruktúrák kiépítését
segítő versenyképességi és innovációs keretprogram folytatása mellett
egyéb uniós támogatást nem biztosítanának. E szerint a forgatókönyv szerint a
kritikus tömeget vagy a digitális szolgáltatások telepítését nem lehetne
megvalósítani, a szélessávú hálózatokba történő beruházások a
versenykényszer hiánya és a magas kereskedelmi kockázatok miatt számos régióban
továbbra sem lennének elegendőek. Az online közszolgáltatások – a nem elég
hatékony erőfeszítések, a műszaki megoldások szétaprózottsága, a
kritikus tömeg hiánya, továbbá a szolgáltatók és a szolgáltatásokat igénybe
vevők magas költségei miatt – várhatóan egyaránt kiforratlanok maradnak,
és a határokon átnyúló átjárhatóságuk sem lesz biztosított. Ez a változat tehát
nem járulna hozzá az egységes digitális piac megvalósításához, és sok európai
polgár kimaradna a digitális szolgáltatások kínálta lehetőségekből.
A második verzió olyan
pénzügyi eszköz felhasználására tesz javaslatot, amely kiegészítené az
első változatban rendelkezésre álló pénzügyi forrásokat. Ez az Európai
Bizottság 2011. június 29-én közzétett, a többéves pénzügyi keretről szóló
javaslatában szereplő cselekvési irányvonal európai összekapcsolódási
eszközt hoz létre az infrastruktúrák támogatása érdekében. Ez az új eszköz
olyan infrastrukturális projekteket finanszíroz majd, amelyek magas uniós
hozzáadott értéket képviselnek: egyrészt „materiális”, másrészt „immateriális
és intelligens” infrastruktúrákat, valamint irányítási struktúrákat annak
érdekében, hogy a közlekedési „törzshálózat”, a „kiemelt energiafolyosók” és a
digitális infrastruktúrák megvalósuljanak. Az eszköz olyan magas uniós
hozzáadott értéket képviselő projektekkel foglalkozik, mint például a
határokon átnyúló összekapcsolódások vagy az egész Európai Unióra
kiterjedő rendszerek telepítése, amelyeket 2020-ig meg kell valósítani. A
legjobb eredmény elérése és a szakmai befektetők részvételének ösztönzése
érdekében a megfelelő rendelkezések biztosítanák a piacalapú eszközök és a
közvetlen uniós támogatások kombinációját. A támogatások tekintetében továbbra
is a Bizottság feladata volna az átfogó tervezés és projektkiválasztás, amit
esetlegesen egy végrehajtó ügynökség segítségével látna el, míg a
projekttámogatók a projekt fizikai megvalósítását biztosítanák a helyszínen. A
pénzügyi eszközök esetében a megvalósítást szakosodott pénzintézetek látják el,
azonban a jogosultságról a Bizottság dönt. A tagállamok a szélessávú hozzáférésre
vonatkozó célokkal összhangban lévő, nagy sebességű internetelérésre
vonatkozó nemzeti tervek kidolgozásával járulnak hozzá az eszköz
megvalósításához, a szélessávú infrastruktúrák és szolgáltatások (uniós és
nemzeti/regionális szintű) feltérképezése pedig rámutat a lefedettségi
hiányokra, és ösztönzi az állami és magánbefektetőktől származó
kezdeményezéseket.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
Jogalap
A javasolt rendelet
hatályon kívül helyezi és felváltja az Európai Parlament és a Tanács
transzeurópai távközlő hálózatokra vonatkozó iránymutatásokról szóló,
1997. június 17-i 1336/97/EK határozatát.
A javasolt beavatkozásra
az Európai Unió működéséről szóló szerződés 172. cikke alapján
kerül sor, amely megteremti a transzeurópai közlekedési, távközlési és energiaipari
infrastruktúra hálózatainak a kialakítását és a fejlesztését támogató uniós
beavatkozás jogalapját.
Szubszidiaritás és arányosság
A
szélessávú infrastruktúrák telepítését és a szolgáltatások egységes európai
piac keretében történő támogatását elősegítő transzeurópai
távközlési hálózatok összehangolt kialakítása, valamint a gazdasági, társadalmi
és területi kohézió uniós szintű fellépéseket igényel, mivel a tagállamok
az intézkedéseket önállóan nem tehetik meg.
A
javaslat megfelel az arányosság elvének és a transzeurópai távközlési hálózatok
alkalmazási körén belül marad az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 170. cikkében meghatározott feltételek szerint.
A jogi eszköz megválasztása
A
jelenlegi távközlési iránymutatásokat európai parlamenti és tanácsi határozat
formájában javasolták és fogadták el, a határozat kifejezetten a tagállamoknak
szól, és az iránymutatások valamennyi tagállamra nézve teljes egészében
kötelező érvényűek.
Az
eszköz azonban különösen a távközlési infrastruktúrák telepítését és a
magánvállalkozások (többek között az üzemeltetők, közszolgáltatók és
berendezésgyártók stb.), valamint a regionális és helyi hatóságok által
nyújtott szolgáltatásokat könnyíti meg. Mivel a tagállamokon kívül egyre több
szereplő vesz részt a digitális távközlési hálózatok tervezésében,
kialakításában és működtetésében, fontos biztosítani, hogy az
iránymutatások mindenki számára kötelező érvényűek legyenek. A
Bizottság ezért ennek a javaslatnak a jogi eszközéül a rendeletet választotta.
Finanszírozás
A
közös érdekű projektek az európai összekapcsolódási eszköz létrehozásáról
szóló [XX/2012/EU] rendelet alapján rendelkezésre álló eszközök révén uniós
pénzügyi támogatásra jogosultak. A prioritásokat és az erőforrások
rendelkezésre állását támogató pénzügyi alapokat az Unió által elfogadott
alkalmazandó előírások és szabályok szerint biztosítják.
A hatáskörök átruházása
A
távközlési hálózatok gyorsan fejlődnek, és a közös érdekű projektek
listáját a jövőben módosítani kell, hogy a gyors fejlődésnek
megfelelő adatokat tartalmazza. Ennek érdekében az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban a
Bizottságot jogi aktusok elfogadására vonatkozó hatáskörrel kell felruházni.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
A javaslatnak nincs hatása
az EU költségvetésére.
A transzeurópai távközlési hálózatok
kialakításával kapcsolatos iránymutatásról szóló rendeletjavaslat összefügg az
európai összekapcsolódási eszköz létrehozásáról szóló rendeletjavaslattal,
amely a jogszabályi és a pénzügyi kereteket szabja meg. Az európai összekapcsolódási eszköz költségvetéséből összesen 9,2
milliárd EUR-t[5]szánnak
a távközlési beruházásokra.
2011/0299 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a transzeurópai távközlési hálózatokra
vonatkozó iránymutatásokról és az 1336/97/EK határozat hatályon kívül
helyezéséről
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI
PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai
Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak
172. cikkére,
tekintettel az
Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus
tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,
tekintettel az Európai
Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[6],

tekintettel a Régiók
Bizottságának véleményére[7],

rendes jogalkotási eljárás
keretében,
mivel:
(1)
A távközlési hálózatok és
szolgáltatások egyre inkább internetalapú infrastruktúrákká válnak, és a
szélessávú hálózatok és a digitális szolgáltatások szorosan összefonódnak. Az
internet egyre inkább a kommunikáció, a szolgáltatások és az üzleti élet
meghatározó eszközévé válik. Ezért a transzeurópai szintű gyors
internet-hozzáférés és a közérdekű digitális szolgáltatások
nélkülözhetetlenek a gazdasági növekedés és az egységes piac szempontjából.
(2)
2010. március 26-án az Európai
Tanács üdvözölte a Bizottságnak az Európa 2020 stratégia elindítására vonatkozó
javaslatát. Az Európa 2020 stratégia három prioritásának egyike a tudás- és
innovációalapú gazdaság fejlesztésére épülő intelligens növekedés. A
távközlési beruházások, azaz a szélessávú hálózatok és a digitális szolgáltatási
infrastruktúrák az Európai Unió intelligens, és ugyanakkor fenntartható és
inkluzív gazdasági növekedésének elengedhetetlen feltételei.
(3)
Az Európai Tanács a 2010.
június 17-én tartott ülésén elfogadta az európai digitális menetrendet[8], és felkérte az intézményeket, hogy teljes
körűen hajtsák végre. A digitális menetrend célja annak az útnak a
felvázolása, amelyen haladva az információs és kommunikációs technológiák
társadalmi és gazdasági lehetőségei a legteljesebb mértékben
kihasználhatók, különösen a nagy sebességű, szélessávú hálózatok
telepítése révén, aminek célja, hogy 2020-ig valamennyi európai polgár 30
Mbps-nál nagyobb sebességű internet-hozzáféréssel rendelkezzen, és az
európai háztartások felének vagy több mint a felének pedig 100 Mbps-nál nagyobb
internetkapcsolatról szóló előfizetése legyen. A digitális stratégia
célja, hogy stabil jogi keretet hozzon létre a nyitott és versenyképes nagy
sebességű internet-infrastruktúrákba és a hozzájuk kapcsolódó
szolgáltatásokba történő befektetések ösztönzéséhez, valóban egységes
piacot teremtsen az online tartalmaknak és szolgáltatásoknak, tevékenyen
támogassa Európa gazdag kulturális örökségének digitalizálását, továbbá
ösztönözze a mindenki számára elérhető internet-hozzáférést és
előfizetést – elsősorban a digitális jártasság és hozzáférés
biztosításának a támogatása révén. Ezenkívül a tagállamoknak olyan operatív
nemzeti terveket kell végrehajtaniuk a nagy sebességű internetszolgáltatás
terén, amelyek az internetes infrastruktúrákba történő magánbefektetések
révén nem teljes mértékben lefedett területekre irányítják az állami
támogatásokat, és elősegítik a modern, elérhető online szolgáltatások
bevezetését és használatát.
(4)
A Bizottság által az Európai
Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a
Régiók Bizottságának benyújtott, a „Szélessávú hozzáférés Európában: beruházás
a digitális technológia által vezérelt növekedésbe” című közlemény[9]megállapítja, hogy
az internet kritikus fontosságú szerepe azt jelenti, hogy a társadalom egésze
számára nyújtott potenciális előnyök sokkal nagyobbak lehetnek, mint a
magánüzemeltetők indíttatása a gyorsabb hálózatokba történő
beruházásra. Ezért ezen a téren szükség van állami támogatásra, ami azonban
indokolatlanul nem torzíthatja a versenyt.
(5)
A Bizottság által az Európai
Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a
Régiók Bizottságának benyújtott, „Az Európa 2020 stratégia költségvetése”
című közlemény[10]a
többéves pénzügyi keret összefüggésében utal az európai összekapcsolódási
eszköz létrehozására, amelynek célja, hogy a szükséges infrastrukturális
beruházások végrehajtásával foglalkozzon a közlekedés, az energiaipar, valamint
az információs és kommunikációs technológiák területén. Az említett ágazatok
közötti, illetve az egyéb közösségi beruházási programokkal fennálló szinergiák
kulcsfontosságúak, hiszen a felmerülő kihívások hasonlóak, és hasonló
megoldásokat követelnek meg a növekedés korlátainak megszüntetésére, a
szétaprózódottság csökkentésére, a kohézió erősítésére, az innovatív
pénzügyi eszközök előtérbe helyezésére, a piaci hiányosságok kezelésére,
valamint az egységes piac megvalósulását gátló akadályok elhárítására.
(6)
Az európai összekapcsolódási
eszköz létrehozásáról szóló, […]-i […/…/EU] európai parlamenti és tanácsi
rendelet[11]meghatározza
azokat a feltételeket, módszereket és eljárásokat, amelyek alapján az Unió
pénzügyi támogatást nyújt a transzeurópai hálózatok számára, a közlekedési,
energiaipari és távközlési infrastruktúrák kiépítésére irányuló projektek
finanszírozása céljából.
(7)
A szélessávú hálózatok terén végrehajtandó
intézkedések összhangban vannak az alkalmazandó uniós szakpolitikákkal,
rendeletekkel és iránymutatásokkal. Ezek magukban
foglalják a távközlési piacokra vonatkozó előírásokat és iránymutatásokat,
valamint különösen azt az elektronikus hírközlésre vonatkozó, 2009-ben
elfogadott keretszabályozást, amely a gyorsan változó piacokon működő
elektronikus hírközlési hálózatok és szolgáltatások összehangolt, megbízható és
rugalmas szemléletű szabályozását biztosítja. Ezeket az előírásokat a
nemzeti szabályozó hatóságok, valamint az Európai Elektronikus Hírközlési
Szabályozók Testülete (BEREC) hajtja végre. Az új generációs hálózatokra
vonatkozó, 2010-ben elfogadott ajánlás[12]célja
az egységes piac fejlődésének támogatása, ennek érdekében pedig a
jogbiztonság fokozása, valamint a beruházások, a verseny és az innováció
ösztönzése a szélessávú szolgáltatások piacán, különös tekintettel az új
generációs hozzáférési hálózatokra (NGA) történő átállásra.
(8)
Ezek az intézkedések szintén összhangban lesznek az
Európai Unió működéséről szóló szerződés 101., 102. és 106.
cikkével, valamint az állami támogatásra vonatkozó szabályoknak a szélessávú
hálózatok mielőbbi kiépítésére való alkalmazásáról szóló, 2009-ben
elfogadott közösségi iránymutatásokkal, amelyek az érdekeltek és a tagállamok
számára keretet biztosítanak a szélessávú hálózatok telepítésének
meggyorsításához és kibővítéséhez. Az uniós
irányító hatóságok és más érintett ügynökségek számára készült (2011
októberében közzéteendő), az új generációs hálózatok befektetési
modelljeiről szóló uniós iránymutatások lépésről lépésre felvázolják
azoknak a modelleknek a végrehajtását, amelyek tisztességes versenyt
biztosítanak valamennyi szolgáltató számára, és a kohéziós és vidékfejlesztési
szakpolitikák célkitűzéseinek teljesítésére törekednek.
(9)
A nyitott és versenyképes piacok rendszerének
keretében az Unió fellépése olyan helyzetekben szükséges, amikor piaci
hiányosságokat kell orvosolni. Az Unió azzal járulhat hozzá a transzeurópai
távközlési hálózatok létesítéséhez és fejlesztéséhez, hogy pénzügyi támogatást
és további tőkeáttételt biztosít az infrastrukturális projektekhez, és ezáltal
növeli a piaci hatásokból, a hatékonyabb igazgatásból és az
erőforrás-felhasználásból származó előnyöket.
(10)
A nagyobb szélessávú
sebességhez olyan fontos gazdasági és társadalmi előnyök kapcsolódnak,
amelyek a befektetőknél nem jelennek meg és pénzben sem fejeződnek
ki. A nagy sebességű és szupergyors szélessávú hálózatok olyan
kulcsfontosságú infrastruktúrák, amelyek lehetővé teszik a fizikai
hálózatok hozzáférhetőségén, gyorsaságán, megbízhatóságán és rugalmasságán
alapuló digitális szolgáltatások fejlesztését és telepítését. A gyorsabb
hálózatok alkalmazása és elterjedése újabb lehetőségeket nyit a nagyobb
sebességet igénylő innovatív szolgáltatások előtt. Uniós szintű
intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy a digitális távközlési hálózatok ezen
két összetevője közötti szinergiákat és kölcsönhatásokat a lehető
legteljesebb mértékben optimalizálni lehessen.
(11)
A szupergyors szélessávú
hálózatok telepítése különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára
hasznos, amelyek a meglévő szélessávú hálózatok nem megfelelő
összeköttetése és sebessége miatt gyakran nem tudják kihasználni a webalapú
szolgáltatások, például a „felhőalapú” számítástechnika előnyeit. A
kis- és középvállalkozások a korszerűbb hálózatok révén jelentős
termelékenységnövekedést érhetnek el.
(12)
A szélessávú hálózatok és a
digitális szolgáltatási infrastruktúrák kialakítása új üzleti
lehetőségeket nyit, és ezáltal ösztönzi a munkahelyteremtést az Unióban. A
szélessávú hálózatok kiépítésének hatása azonnal megmutatkozik a
foglalkoztatásban is, különösen az építőmérnöki munkák esetében.
(13)
A szélessávú hálózatok és a
digitális szolgáltatási infrastruktúrák fejlődése hozzájárul az Uniónak az
üvegházhatást okozó gázok kibocsátása csökkentésére irányuló
célkitűzéséhez is azáltal, hogy energiahatékony megoldásokat tesz
lehetővé az európai gazdaság számos ágazatában. E pozitív hatást bizonyos
mértékben korlátozni fogja a növekvő energia- és erőforrásigény,
amely különösen a szélessávú hálózatok kiépítése és a digitális szolgáltatási
infrastruktúrák üzemeltetése kapcsán merül fel.
(14)
A szélessávú hálózatok és az
energiahálózatokkal összefüggő digitális távközlési infrastruktúrák
átjárhatósága biztosítja az energia- és költséghatékony, megbízható digitális
hálózatok telepítéséhez szükséges összeköttetést. Ez az összekapcsolhatóságon
túlmutató összeköttetés lehetővé teszi az energia- és távközlési
szolgáltatóknak, hogy egy csomagban biztosítsanak energia- és távközlési
szolgáltatásokat.
(15)
A határokon átnyúló átjárható
e-kormányzati szolgáltatások kifejlesztése, bevezetése és hosszú távú
biztosítása javítja az egységes piac működését. Elismerik, hogy a
kormányok olyan online közszolgáltatásokat biztosítanak, amelyek hozzájárulnak
az állami és a magánszféra hatékonyságának és eredményességének növeléséhez.
(16)
A 2009. szeptember 16-i 922/2009/EK európai
parlamenti és tanácsi határozat[13]
alapján bevezetett közös elektronikus közszolgáltatások üzemeltetése során az a
cél, hogy a közszolgáltatások elérhetők legyenek az európai uniós
közigazgatási szervek közötti, határokon és ágazatokon átnyúló
együttműködés során.
(17)
A határokon átnyúló egészségügyi ellátásra
vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló, 2011. március 9-i 2011/24/EU
európai parlamenti és tanácsi irányelv[14]megteremti
a határokon átnyúló egészségügyi ellátás, többek között az e-egészségügyi
szolgáltatások Európán belüli biztosításának jogi kereteit. Bevezetésük várhatóan javítja az ellátás minőségét és
a betegek biztonságát, csökkenti az orvosi költségeket, hozzájárul a nemzeti
egészségügyi rendszerek korszerűsítéséhez és hatékonyságának növeléséhez,
valamint elősegíti, hogy a szolgáltatások a polgárok, a betegek és az
egészségügyi szakemberek egyéni igényeihez, valamint az idősödő
társadalom kihívásaihoz hatékonyabban igazodjanak.
(18)
Az állami szerveknél
fellelhető gazdag és változatos európai kulturális tartalmakhoz és
adatokhoz való hozzáférés növelése és fenntartása, valamint azok
újrafelhasználási célból, a szerzői és szomszédos jogok teljes
körű betartásával történő megnyitása serkenti a kreativitást, az
innovációt és a vállalkozó kedvet. Az újrafelhasználható többnyelvű
erőforrások akadálytalan elérhetősége segít azoknak a nyelvi
korlátoknak a legyőzésében, amelyek hátráltatják az online szolgáltatások
belső piacának működését, és akadályozzák a tudáshoz való hozzáférést.

(19)
A biztonság és védelem
területén az erőforrások információs rendszerének és az internetes
biztonságot elősegítő szoftvereszközöknek az egész Európai Unióra
kiterjedő számítógépes hálózata hozzájárul ahhoz, hogy a gyermekek számára
biztonságosabb online környezetet lehessen kialakítani. Ez lehetővé teszi,
hogy olyan központok működjenek Európa-szerte, ahol évente több százezer
kéréssel és figyelmeztetéssel foglalkoznak. A kritikus informatikai
infrastruktúrák az egész Unió szintjén elősegítik a felkészülést, az
információmegosztást, a koordinációt és a számítógépes fenyegetettséggel
szembeni fellépést.
(20)
Számítani lehet olyan, kereskedelmi jellegű
innovatív alkalmazások megjelenésére, amelyek a digitális szolgáltatási
infrastruktúrákon futtathatók. Az ilyen alkalmazások
fejlesztése és tesztelése a Horizont 2020 programban támogatott kutatási és
innovációs projektek részeként, telepítésük pedig a kohéziós politika keretében
társfinanszírozható.
(21)
Az információs és kommunikációs technológiák
területén végbement változásokhoz való alkalmazkodás érdekében az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban fel kell
hatalmazni a Bizottságot az e rendelethez tartozó melléklet módosítását célzó
jogi aktusok elfogadására. Kiemelten fontos, hogy a
Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációt
folytasson, és ennek keretében szakértőkkel is egyeztessen. A Bizottság
felhatalmazásának célja a technológiai és piaci változások, a felmerülő
szakpolitikai prioritások, illetve a különböző (többek között az energiaipari
és a közlekedési) infrastruktúrák közötti lehetséges szinergiák megfelelő
kezelése. A felhatalmazás kizárólag a közös érdekű projektek leírásának
módosítására, közös érdekű projektek hozzáadására, illetve az
aktualitásukat vesztett közös érdekű projektek eltávolítására terjed ki; e
lépéseknek előre meghatározott, világos és átlátható kritériumokon kell
alapulniuk.
(22)
A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak a vonatkozó
dokumentumokat egyidejűleg, megfelelő módon és időben
továbbítania kell az Európai Parlament és a Tanács részére.
(23)
A transzeurópai távközlő hálózatokra vonatkozó
iránymutatásokról szóló, 1997. június 17-i 1336/97/EK európai parlamenti és
tanácsi határozat[15] a távközlési
infrastruktúra területén, a transzeurópai hálózatokkal kapcsolatban
meghatározott célkitűzéseket, prioritásokat és főbb intézkedési
irányvonalakat tartalmazza. Ezt a határozatot a közelmúltban történt változások
miatt új jogi aktussal kell felváltani.
(24)
Ezért az 1336/97/EK határozatot hatályon kívül kell
helyezni.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1.
cikk
Tárgy
Ez a rendelet iránymutatásokat állapít meg azoknak
a transzeurópai távközlési hálózatoknak a meghatározásához, amelyek
fejlesztését, megvalósítását, telepítését, összekapcsolását és átjárhatóságát
az európai összekapcsolódási eszközről szóló XXX rendelettel összhangban
támogatni kell.
Ezek az iránymutatások megállapítják a közös
érdekű projektek célkitűzéseit és prioritásait, és meghatározzák a
közös érdekű projekteket, illetve az új közös érdekű projektek
kijelölésének szempontjait.
2. cikk
Célkitűzések
A közös érdekű projekteknek:
(1)
hozzá kell járulniuk a gazdasági növekedéshez és
támogatniuk kell az egységes piac fejlődését, ami az európai gazdaság,
többek között a kis- és középvállalkozások (kkv-k) versenyképességének a
növekedését eredményezi.
(2)
hozzá kell járulniuk a polgárok, az üzleti
vállalkozások és a kormányzatok mindennapi életének javításához a nemzeti
távközlési hálózatok összekapcsolásának és átjárhatóságának, valamint az e
hálózatokhoz való hozzáférésnek az elősegítése révén.
(3)
ösztönözniük kell a nagy sebességű és
szupergyors szélessávú hálózatok Európa-szerte történő telepítését, ami
pedig elősegíti a transzeurópai digitális szolgáltatások kifejlesztését és
telepítését.
(4)
elő kell mozdítaniuk a
transzeurópai digitális szolgáltatási infrastruktúrák fenntartható telepítését,
átjárhatóságát, valamint uniós szintű összehangolását, működtetését,
karbantartását és korszerűsítését.
(5)
hozzá kell járulniuk az üvegházhatást okozó gázok
kibocsátásának csökkentéséhez, valamint a környezet védelméhez és állapotának
javításához.
3. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában a következő
fogalommeghatározások érvényesek:
1.
„távközlési hálózatok”: szélessávú hálózatok és
digitális szolgáltatási infrastruktúrák.
2.
„szélessávú hálózatok”: nagyon
nagy sebességű internetkapcsolat biztosítására képes vezetékes és vezeték
nélküli (többek között műholdas) hozzáférési hálózatok, kiegészítő
infrastruktúrák és törzshálózatok.
3.
„digitális szolgáltatási
infrastruktúrák”: közérdekű, a polgárok, az üzleti vállalkozások és/vagy a
kormányzatok számára katalizátorként működő, transzeurópai
szintű átjárható alkalmazásokat biztosító, elektronikus formában,
jellemzően az interneten, hálózati alapon nyújtott szolgáltatások.
4.
„európai hozzáadott érték”: az
Európai Unió beavatkozása nyomán keletkező érték, amely növeli a
tagállamok egyedi vagy a tagállamok egy csoportjának intézkedései révén
egyébként keletkező értéket.
E rendelet alkalmazásában az európai összekapcsolódási eszközről szóló XXXX/xxxx/EU
rendelet fogalommeghatározásait is alkalmazni kell.
4. cikk
A közös érdekű projektek
prioritásai
Figyelembe véve a 2. cikkben meghatározott
célkitűzéseket, a közös érdekű projektek prioritásai a
következők:
a)      100 Mbps vagy annál nagyobb adatátviteli
sebességet biztosító szupergyors szélessávú hálózatok telepítése.
b)      szélessávú hálózatok telepítése a
szigetek, a körülzárt régiók és a peremterületek az Unió központi régióival
történő összekapcsolása érdekében, 30 Mbps vagy annál gyorsabb szélessávú
kapcsolatot lehetővé tevő adatátviteli sebességet biztosítva.
c)      az alapvető szolgáltatási platformok
támogatása a digitális szolgáltatási infrastruktúrák terén. ;
d)      olyan intézkedések, amelyek
előmozdítják a távközlés terén megvalósuló különböző közös
érdekű projektek közötti, a különböző típusú, többek között
közlekedési és energiaipari infrastruktúrákat érintő közös érdekű
projektek közötti, illetve a távközlési tárgyú közös érdekű projektek és a
strukturális és kohéziós alapokból támogatott projektek között létrejövő
szinergiákat és átjárhatóságot, valamint a kapcsolódó kutatási
infrastruktúrákat.
5. cikk
Közös érdekű projektek
1.
A mellékletben meghatározott közös érdekű
projektek hozzájárulnak a 2. cikkben megállapított célkitűzések
eléréséhez.
2.
A közös érdekű projekt a teljes folyamatot
magában foglalja, azaz a megvalósíthatósági tanulmányokat, a végrehajtást, a
folyamatos működést, az összehangolást és az értékelést.
3.
A tagállamok és/vagy a közös
érdekű projekt végrehajtásáért felelős, illetve a megvalósításához
hozzájáruló egyéb jogi személyek – az e rendeletben foglalt előírásoknak
megfelelően – meghozzák a szükséges jogi, adminisztratív, technikai és
pénzügyi intézkedéseket.
4.
Az Unió a hálózatok
telepítésének és elterjedésének serkentése, valamint az állami és
magánbefektetések ösztönzése érdekében adott esetben szabályozó intézkedések,
koordináció, támogató intézkedések és pénzügyi támogatások révén segíti a közös
érdekű projektek végrehajtását.
5.
A közös érdekű projekteket
támogató intézkedések az európai összekapcsolódási eszköz létrehozásáról szóló
rendeleten alapuló feltételek és rendelkezésre álló eszközök révén uniós
pénzügyi támogatásra jogosultak. A prioritásokat és az erőforrások
rendelkezésre állását támogató pénzügyi alapokat az Unió által elfogadott
alkalmazandó előírások és szabályok szerint biztosítják.
6.
A Bizottság jogosult felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat elfogadni a mellékletben felsorolt közös érdekű projektek
leírásának módosítása, a melléklet új közös érdekű projektekkel való
bővítése, illetve az aktualitásukat vesztett közös érdekű
projekteknek a mellékletből való eltávolítása érdekében, az alábbi (7),
(8) és (9) bekezdéssel és a 8. cikkel összhangban.
7.
A fenti (6) bekezdésben említett, felhatalmazáson
alapuló jogi aktus elfogadása során a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy
egy közös érdekű projekt leírásának módosítása, vagy pedig egy új közös
érdekű projekt hozzáadása felelne-e meg jobban a következők által
támasztott igényeknek:
a)      technológiai és piaci változások;
b)      felmerülő szakpolitikai prioritások;
c)      új lehetőségek különböző
(többek között az energiaipari és a közlekedési) infrastruktúrák közötti
szinergiák kihasználására.
8.
Amennyiben a felhatalmazáson alapuló jogi aktus egy
új közös érdekű projekt hozzáadására vonatkozik, akkor a (7) bekezdésben
meghatározott szempontok mellett a Bizottságnak azt is meg kell vizsgálnia,
hogy az adott projekt megfelel-e az alábbi követelmények mindegyikének:
a)      hozzájárul a 2. cikkben rögzített
célkitűzések eléréséhez;
b)      bevezetésre kész kiforrott technológián
alapul;
c)      európai hozzáadott értéket képvisel.
9.
Az aktualitásukat vesztett közös érdekű
projektek eltávolítására irányuló, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
elfogadásakor a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy az adott projekt a (7)
bekezdésben meghatározott igényeknek nem felel-e meg, vagy a (8) bekezdésben
meghatározott követelményeket nem teljesíti-e többé.
6. cikk
Együttműködés harmadik
országokkal és nemzetközi szervezetekkel
1.
Az Unió annak érdekében, hogy az ezen
iránymutatásokban meghatározott célkitűzések teljesüljenek, kapcsolatot
kezdeményezhet, megbeszéléseket, információcserét és együttműködést
folytathat harmadik országok hatóságaival vagy bármely más szervezeteivel, ha
ez az együttműködés európai hozzáadott értéket teremt. Ez az
együttműködés többek között a transzeurópai távközlési hálózatok és a
harmadik országok távközlési hálózatai közötti átjárhatóság elősegítésére
törekszik.
2.
Az Unió annak érdekében, hogy
az ezen iránymutatásokban meghatározott célkitűzések teljesüljenek,
kapcsolatot kezdeményezhet, megbeszéléseket, információcserét és
együttműködést folytathat harmadik országokban működő nemzetközi
szervezetekkel és jogi személyekkel.
7. cikk
Információcsere, monitoring és
értékelés
1.
Az európai összekapcsolódási eszközt létrehozó XXX
rendelet 21. cikkével összhangban kapott információk alapján a tagállamok és a
Bizottság információt cserélnek az ezen iránymutatások végrehajtása terén elért
előrelépésről.
2.
A Bizottság munkáját a tagállamok egy-egy képviselőjéből
álló szakértői csoport segíti, amelynek feladata az iránymutatások
végrehajtásának monitoringja, a nagy sebességű internetre és az
infrastruktúrák feltérképezésére vonatkozó nemzeti stratégiák révén
történő tervezésben való segítségnyújtás és az információcsere. A
szakértői csoport fontolóra vehet bármely egyéb olyan kérdést is, amely a
transzeurópai távközlési hálózatok fejlesztésével függ össze.
3.
A Bizottság – az európai
összekapcsolódási eszközt létrehozó XXX rendelet félidős és utólagos
értékelésével összefüggésben, valamint a szakértői csoporttal való
konzultációt követően – jelentést tesz az ezen iránymutatások végrehajtása
terén elért előrelépésről. Ezt a jelentést az Európai Parlamentnek, a
Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának
küldi meg.
4.
A Bizottság a jelentésben azt
is értékeli, hogy a közös érdekű projektek hatóköre továbbra is tükrözi-e
a szakpolitikai prioritásokat és a technológiai fejlesztéseket, illetve az
érintett piacokon fennálló helyzetet. Nagyobb projektek
esetében ezeknek a jelentéseknek tartalmazniuk kell a környezeti hatás
elemzését is, amely kiterjed az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és
hatásainak mérséklésére, illetve a katasztrófákkal szembeni
védekezőképességre. Hasonló értékelésre bármely
más, erre alkalmas időpontban is sor kerülhet.
8. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
1.
A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek
szerint felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
2.
Az 5. cikk (6)
bekezdésében említett felhatalmazás a Bizottságot e rendelet
hatálybalépésétől határozatlan időre illeti meg.
3.
Az Európai Parlament vagy a
Tanács az 5. cikk (6) bekezdésében említett felhatalmazást bármikor
visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban
meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában
való kihirdetését követő napon vagy a határozatban meghatározott
későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már
hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
4.
A Bizottság a felhatalmazáson
alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg
értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
5.
Az 5. cikk (6) bekezdése
alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba,
ha az adott jogi aktusról szóló értesítéstől számított két hónapos
határidőn belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel ellene
kifogást, illetve ha e határidő lejárta előtt mind az Európai
Parlament, mind pedig a Tanács tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem kíván
kifogást emelni. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács
kezdeményezésére két hónappal meghosszabbítható.
9. cikk
Hatályon kívül helyezés
Az 1376/2002/EK határozattal módosított 1336/97/EK
határozat hatályát veszti.
10. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában
való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.
A rendelet 2014. január 1-jétől alkalmazandó.
Ez a rendelet
teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi
tagállamban.
Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
MELLÉKLET
KÖZÖS ÉRDEKŰ PROJEKTEK
A közös érdekű projektek célja az egységes
piac megvalósítását gátló akadályok elhárítása, azaz a hálózathoz való csatlakozás,
illetve a digitális szolgáltatási infrastruktúrához való (akár határokon
átnyúló) hozzáférés biztosítása.
A transzeurópai távközlési
hálózatok (szélessávú hálózatok és digitális szolgáltatási infrastruktúrák)
telepítése és továbbfejlesztése előmozdítja a gazdasági növekedést, a
munkahelyteremtést, és egy élénk egységes digitális piac megvalósítását segíti
elő. A hálózatok telepítése gyorsabb internetelérést tesz lehetővé,
ezáltal a polgárok, többek között a gyermekek és a fiatalok, az üzleti
vállalkozások és a kormányzatok az információtechnológia terén elért
fejlesztéseket felhasználhatják a mindennapokban, a hálózatok telepítése
emellett javítja a rendszerek átjárhatóságát és elősegíti az általánosan
elfogadott normákhoz való igazodást, illetve konvergenciát.
1. szakasz Horizontális
prioritások
Az egységes digitális piacon fennálló akadályok
elhárítását támogató transzeurópai távközlési hálózatok telepítését
tanulmányoknak és a programot támogató intézkedéseknek kell kísérniük. Ezek a következők:
a)      Innovatív irányítás, feltérképezés és
szolgáltatások A technikai segítségnyújtási intézkedések – amennyiben
a telepítéshez és az irányításhoz szükségessé válnak – a beruházási
intézkedéseket és a pénzügyi eszközöket támogató projekt- és
beruházástervezést, valamint megvalósíthatósági tanulmányokat foglalják
magukban. A páneurópai szélessávú infrastruktúra feltérképezése kiterjed az
adott telephelyek részletes, folyamatos fizikai felmérésére és
dokumentációjára, az elsőbbségi jogok elemzésére, a meglévő létesítmények
továbbfejlesztési lehetőségeinek vizsgálatára stb. Ennek során figyelemmel
kell lenni a 2007/2/EK irányelv (INSPIRE irányelv) alapelveire, illetve a
kapcsolódó szabványosítási tevékenységekre. A technikai segítségnyújtási
intézkedések támogathatják a sikeres beruházási és telepítési modellek
reprodukálását is.
Az ilyen intézkedések közé tartozhat továbbá az éghajlati
szempontból történő ellenőrzés az éghajlattal kapcsolatos kockázatok
felmérése és az infrastruktúra katasztrófákkal szembeni védelme céljából, a
vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályok követelményeivel összhangban.
b)      Támogató intézkedések és egyéb
technikai segítségnyújtás. Ezekre az intézkedésekre a közös érdekű
projektek megvalósításának előkészítése, támogatása, illetve elterjesztésének
felgyorsítása érdekében van szükség. A digitális szolgáltatások területén a
támogató intézkedések ezenkívül ösztönözhetik és elősegíthetik az olyan új
digitális szolgáltatási infrastruktúrák elterjedését, amelyek a technológiai
fejlődés, az érintett piacokon bekövetkező változások és a
felmerülő szakpolitikai prioritások alapján szükségesek vagy hasznosak
lehetnek.
2. szakasz Szélessávú
hálózatok
A szélessávú hálózatokba
történő, Unión belüli beruházások növelik a hálózatok kapacitását, és
valamennyi potenciális felhasználó, többek között a beruházási országon kívüli
tagállamok felhasználói számára is előnyöket jelentenek. Az ezekbe a
hálózatokba történő beruházások serkentik a gazdasági versenyt és az
innovációt, hatékonyabb és eredményesebb közszolgáltatásokat biztosítanak,
hozzájárulnak az EU alacsony széndioxid-kibocsátású gazdaságra vonatkozó
célkitűzéseihez, valamint általában véve az Unió versenyképességéhez és
termelékenységéhez.
A szélessávú infrastruktúrákba
eddig elsősorban magánbefektetők ruháztak be, és ez várhatóan
továbbra is így marad. A digitális menetrend célkitűzéseinek elérése
ugyanakkor olyan területeken igényel beruházásokat, ahol nem tisztázottak az
üzleti lehetőségek, vagy azokat a célkitűzések időkeretén belül
esetleg növelni kell. A várható beruházások alapján a következő
területeket lehet elkülöníteni:
A külvárosi, illetve közepes
népsűrűségű területeken jellemzően közepes sebességű
kapcsolatokat biztosítanak, ám ez gyakran kevésnek bizonyul. Olyan területeken,
ahol bebizonyosodik, hogy a magánbefektetők számára rövid távon nem
kielégítők az üzleti lehetőségek a fejlett technológiákba való
beruházáshoz, a pénzügyi támogatás hosszabb távon kifizetődővé teheti
a beruházást annak életképessé tételével és a verseny ösztönzésével.
A falusi és alacsony népsűrűségű
területeken általában alacsony sebességű kapcsolat biztosított, illetve
néhány esetben nem is létezik ilyen szolgáltatás. Itt az üzleti
lehetőségek nem ígérnek kifizetődő beruházásokat, és az uniós
célkitűzéseket 2020-ig valószínűleg nem sikerül teljesíteni. A beruházásokhoz ezeken a területeken – esetlegesen
pénzügyi eszközökkel együtt nyújtott támogatás formájában megvalósuló –
magasabb összegű pénzügyi segítségnyújtásra van szükség. Ezek olyan
távoli, ritkán lakott területek, ahol vagy a beruházások költségei nagyon
magasak, vagy a jövedelmek alacsonyak. Az európai összekapcsolódási eszköz
révén nyújtott támogatás ezeken a területeken valószínűleg a rendelkezésre
álló kohéziós alapokat vagy a vidékfejlesztési és egyéb közvetlen állami
támogatásokat egészíti ki.
A nagy
népsűrűségű, illetve városi területek – néhány alacsony
jövedelmű régió kivételével – általában jól ellátottak közepes vagy
nagy sebességű kapcsolattal, és a kábel- és távközlési szolgáltatók
gyakran versenyeznek egymással. E viszonylag kielégítő helyzet miatt
azonban a nagyon nagy sebességű otthoni kapcsolatot nyújtó – például
száloptikai – hálózatokba való beruházások piacát kevéssé ösztönzik. Ezért
szintén nyújtható pénzügyi támogatás az olyan, sűrűn lakott városi
területeken végrehajtott beruházásokhoz, amelyek az elérhető társadalmi
előnyök ellenére nem vonzanak elegendő beruházást; ennek azonban
összhangban kell lennie az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 101., 102. és 106. cikkével, valamint adott esetben az állami
támogatásra vonatkozó szabályoknak a szélessávú hálózatok mielőbbi
kiépítésére való alkalmazásáról szóló közösségi iránymutatásokkal.
A kevésbé fejlett régiókban a szélessávú hálózatok
telepítését elsősorban a strukturális és kohéziós alapok eszközein
keresztül kell támogatni. Az európai összekapcsolódási eszköz révén nyújtott
támogatások és/vagy pénzügyi eszközök szükség esetén kiegészíthetik az ilyen
támogatásokat az e rendeletben foglalt célkitűzések teljesítése érdekében.
Az európai összekapcsolódási eszköz keretein belül az e régiókban végzett
tevékenységek közötti szinergia megvalósítását, valamint a strukturális és
kohéziós alapokból származó támogatást megfelelő koordinációs
mechanizmussal lehet eredményesebbé tenni[16].
Az alábbi, tájékoztató jellegű térkép a
régiók fenti kategóriák szerinti besorolását ábrázolja.
Megfelelő egyensúlyt kell kialakítani a
szélessávú hálózatok terén megvalósítandó közös érdekű projektekre
vonatkozó fellépések esetében, többek között a digitális menetrend 30 Mbps és
100 Mbps sebességű internetelérésre vonatkozó célkitűzéseit
elősegítő – különösen a külvárosi és vidéki területeket lefedő –
fellépések, valamint az Európai Unió különböző régióit érintő
projektek között.
A szélessávú hálózatok terén a
közös érdekű projektek elősegítése érdekében végrehajtott
intézkedések az alkalmazott technológiától függetlenül:
a)      támogatják az olyan szélessávú
hálózatokba történő beruházásokat, amelyek 2020-ig képesek biztosítani a
digitális menetrendben foglalt 30 Mbps sebességű általános lefedettségre
vonatkozó célkitűzést;
b)      támogatják az olyan szélessávú
hálózatokba történő beruházásokat, amelyek 2020-ig képesek biztosítani azt
a digitális menetrendben foglalt célkitűzést, hogy az európai
háztartásoknak legalább a fele 100 Mbps-nál nagyobb sebességű
internetkapcsolatról szóló előfizetéssel rendelkezzen;
c)      megfelelnek az alkalmazandó
jogszabályoknak, különösen a versenyjogi szabályoknak,
és különösen a következő intézkedéseket
tartalmazhatják:
a)      passzív fizikai infrastruktúra vagy
kombinált, passzív és aktív fizikai infrastruktúra telepítése a kapcsolódó
infrastrukturális elemekkel és az infrastruktúrák működtetéséhez szükséges
szolgáltatásokkal;
b)      kapcsolódó eszközök és szolgáltatások,
például az épületen belüli vezetékek kiépítése, antennák, tornyok és egyéb
támasztószerkezetek, alépítmények, kábelcsatornák, tartóoszlopok,
ellenőrzőaknák és szekrények telepítése;
c)      a szélessávú hálózatok és az egyéb,
különösen az intelligens elektromos hálózatokhoz kapcsolódó közüzemi
(energiaipari, közlekedési, víz- és szennyvíz- stb.) hálózatok telepítése
közötti esetleges szinergiák kihasználása.
A szigetek, a körülzárt régiók és a peremterületek
az Unió központi régióival történő összekapcsolását szolgáló szélessávú
hálózatok kiépítését abban az esetben támogatják, ha alapvető fontosságú,
hogy az elszigetelt közösségek számára 30 Mbps vagy annál gyorsabb szélessávú
kapcsolatot váljon elérhetővé. Ez a támogatás más, e célra rendelkezésre
álló uniós vagy nemzeti alapokat egészítene ki.
Az egyértelmű értelmezhetőség érdekében
a szélessávú hozzáférés terén megvalósuló közös érdekű projektek
elősegítésére tett intézkedések hatóköre nem terjed ki az elektronikus
hírközlő hálózatok és szolgáltatások segítségével továbbított tartalom
szolgáltatására, az ilyen tartalom felett szerkesztői ellenőrzést
biztosító szolgáltatásokra, illetve a 98/34/EK irányelv 1. cikkében
meghatározott, információs társadalommal összefüggő olyan
szolgáltatásokra, amelyek teljes egészében vagy nagyrészt nem elektronikus
hírközlő hálózatokon történő jelátvitelből állnak.
A szélessávú hozzáférés terén megvalósuló közös
érdekű projektek esetében többek között az alábbi kedvezményezettek
részesülhetnek uniós támogatásban:
a)      Azok a (közvetlenül vagy leányvállalaton
keresztül beruházó meglévő, illetve újonnan piacra lépő) távközlési
szolgáltatók, amelyek gyors és szupergyors szélessávú hálózatokba ruháznak be.
b)      Azok a (például víz-, szennyvíz-,
energia- és közlekedési) szolgáltató társaságok, amelyek várhatóan passzív
szélessávú hálózatokba ruháznak be, akár önállóan, akár más üzemeltetőkkel
partnerségben.
c)      Az olyan regionális döntéshozók, többek
között önkormányzatok, amelyek szélessávú infrastruktúrákra vonatkozó
koncessziókat adhatnak ki. A berendezések szolgáltatói különleges céllal
létrehozott társaság alapítása révén érdekeltek lehetnek a fenti kategóriákban.

d)      A vezetékes és vezeték nélküli hálózatok
piacán működő, új generációs infrastruktúrákat kiépítő
szolgáltatók társulásai.
A portfólió kialakítása során kellő figyelmet
kell szentelni a tagállamok beruházási igényeinek azon háztartások száma
tekintetében, amelyeket hozzáféréssel kell ellátni az európai összekapcsolódási
eszköz támogatása révén.
Ezen túlmenően a közintézmények, különösen az
iskolák, kórházak, önkormányzati irodák és könyvtárak területén megvalósított
nyilvános internet-hozzáférési pontok nagysebességű hozzáférése is
támogatandó.
3. szakasz Digitális
szolgáltatási infrastruktúrák
A digitális szolgáltatási
infrastruktúrák kiépítése azzal támogatja az egységes digitális piac
megvalósulását, hogy segít elhárítani a szolgáltatások telepítésének útjában
álló jelenlegi akadályokat. Ez átjárható digitális szolgáltatásokra épülő
infrastrukturális platformok létrehozásával és/vagy továbbfejlesztésével
valósul meg, amelyekhez alapvető digitális szolgáltatási infrastruktúrák
társulnak. A rendszer kétrétegű megközelítésen alapul:
(1)
Az alapvető szolgáltatási platform(ok)
a digitális szolgáltatási infrastruktúrák központi eleme(i) vagy
csomópontja(i), amely(ek) nélkülözhetetlen(ek) a transzeurópai
összekapcsolhatóság, hozzáférés és átjárhatóság biztosításához. Az
infrastruktúrák fizikai berendezéseket, például szervereket, dedikált
hálózatokat és szoftvereszközöket is tartalmazhatnak. Az alapvető szolgáltatási
platformok valamennyi tagállam felhasználói számára elérhetők.
(2)
Az általános szolgáltatások a digitális
szolgáltatási infrastruktúrák működőképességét és tartalmát
biztosítják. Ezeket az alapvető szolgáltatási platform kapcsolhatja össze.

A digitális szolgáltatási
infrastruktúrák terén megvalósuló projektek a következők:
Nagy sebességű transzeurópai közigazgatási
gerinchálózatok
A transzeurópai közszolgáltatási gerinchálózati
infrastruktúra igen nagy sebességű közigazgatási, kulturális, oktatási és
egészségügyi kapcsolatot biztosít az Unióban működő közintézmények
között. Ez a gerinchálózati infrastruktúra – az ellenőrzött
minőségű szolgáltatások és a biztonságos hozzáférés révén – támogatja
az európai értékkel rendelkező közszolgáltatásokat. Így tehát a polgárok, az üzleti vállalkozások és a
kormányzatok jobb kiszolgálása érdekében garantálja a közszolgáltatások
digitális folytonosságát. Lehetővé teszi az összekapcsolhatóság iránti
kereslet csoportosítását, a kritikus tömeg elérését és a költségek
csökkentését.
Alapvető szolgáltatási platform:
Az infrastruktúra alapja a meglévő internetes
gerinchálózat, szükség esetén azonban új hálózatokat is telepítenek. Közvetlen
kapcsolatot létesítenek vagy igénybe veszik a regionális vagy nemzeti szinten
irányított infrastruktúrákat. A platform
elsősorban más transzeurópai szolgáltatások, többek között az ebben a
mellékletben említett hálózatok számára biztosít kapcsolatot. Ez az
infrastruktúra a transzeurópai közszolgáltatási hálózat alapjaként teljes
mértékben illeszkedik az internethez, és támogatja az új szabványok (többek
között az internetprotokollok, például az IPv6) elfogadását[17]). A
közintézmények összekapcsolása során biztonsági okokból szükség esetén
fontolóra lehet venni a dedikált mögöttes infrastruktúrák alkalmazását.
Általános szolgáltatások:
Az általános szolgáltatások alkalmazása – az
engedélyezés, a hitelesítés, a tartományok közötti adatbiztonság és igényelt
sávszélesség, a szolgáltatások összevonása, a mobilitásmenedzsment, a
minőség- és teljesítményellenőrzés, a nemzeti infrastruktúrák
integrációja – elősegíti az alapvető platform európai
közszolgáltatásokba történő integrálását.
Átjárható „felhőalapú” szolgáltatás, amely az
olyan gerinchálózati infrastruktúrának a működőképességét biztosítja,
ahol a transzeurópai közszolgáltatásokhoz szükséges felhők elérhetők.
Ez magában foglalja a transzeurópai szolgáltatások
hálózattípusait, mint például a videokonferenciát, a virtuális tárolást és a
számításigényes alkalmazások támogatását, többek között az egyéb közös
érdekű projektekhez kapcsolódó szolgáltatásokat.
Határokon átnyúló
e-kormányzati szolgáltatások
Az e-kormányzás a hatóságok és
a polgárok, a hatóságok és az üzleti vállalkozások/szervezetek, illetve a
különböző országok hatóságai közötti digitális kapcsolatot jelenti. A
határokon átnyúló, szabványosított és felhasználóbarát együttműködési
platformok hatékonyságnövekedést eredményeznek mind a gazdaságban, mind az
állami szférában, és hozzájárulnak az egységes piac fenntartásához.
Alapvető szolgáltatási platform:
Átjárható elektronikus
azonosítás és hitelesítés Európa-szerte. Olyan összekapcsolt és biztonságos hitelesítő
szerverek és protokollok telepítésére kerül sor, amelyek biztosítják az
Európában létező különféle hitelesítési, azonosítási és engedélyezési
rendszerek átjárhatóságát. Ez a platform lehetővé teszi a polgárok és az
üzleti vállalkozások számára, hogy online szolgáltatásokhoz férjenek hozzá, ha
például külföldi tanulmányok, munkavégzés, utazás, egészségügyi ellátáshoz való
hozzájutás céljából, illetve üzleti ügyben szükséges. Ez a platform biztosítja
az alapot mindazokhoz a digitális szolgáltatásokhoz, amelyekhez elektronikus
azonosítás és hitelesítés szükséges: ilyenek például az elektronikus
beszerzések, az online egészségügyi szolgáltatások, a szabványosított üzleti
jelentések, az igazságügyi információk elektronikus cseréje, az online
transzeurópai cégbejegyzés és a vállalkozások számára elérhető
e-kormányzati szolgáltatások, beleértve a cégjegyzékeknek a határokon átnyúló
fúziókkal és a külföldi fióktelepekkel kapcsolatos egymás közötti
kommunikációját. Ez a platform a többnyelvű alapvető platform
erőforrásait és eszközeit is felhasználhatja.
Általános szolgáltatások:
a)      Egy másik európai országban
történő cégalapításra és üzleti tevékenység végzésére vonatkozó
elektronikus eljárások: Ez a szolgáltatás lehetővé teszi, hogy a
szükséges adminisztratív teendőket az egyablakos ügyintézési pontokon
keresztül a határokon túlról is elektronikusan lehessen elintézni. Ez a
szolgáltatás a belső piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK irányelv
követelményei között is szerepel.
b)      Határokon átnyúló átjárható
elektronikus közbeszerzési szolgáltatások: Ez a szolgáltatás bármely uniós
vállalat számára lehetővé teszi, hogy bármelyik tagállam által kiírt
európai pályázati eljáráson részt vegyen, többek között a szerződés
odaítélését megelőző és az azt követő elektronikus beszerzési és
integráló tevékenységekben, mint például az ajánlatok elektronikus benyújtása,
a virtuális céginformációs dosszié, az e-katalógusok, az e-megrendelések és az
e-számlák használatában.
c)      Határokon átnyúló átjárható
e-igazságügyi szolgáltatások: Ez a szolgáltatás határokon átnyúló online
hozzáférést tesz lehetővé a jogi eszközökhöz/iratokhoz és a bírósági
eljárásokhoz a polgárok, az üzleti vállalkozások, a szervezetek és a jogászok
számára. Lehetővé teszi továbbá a határokon
átnyúló online együttműködést (az adatok és okiratok online megosztása
révén) a különböző tagállamokban működő joghatóságok között, és
ezáltal növeli a határokon átnyúló jogi eljárások lefolytatásának
hatékonyságát.
d)      Határokon átnyúló átjárható
e-egészségügyi szolgáltatások: Ezek a szolgáltatások lehetővé teszik a
polgárok/betegek és az egészségügyi szolgáltatók közötti kapcsolattartást, az
egyes intézmények, valamint az egyes szervezetek közötti adatátvitelt, továbbá
a polgárok/betegek és/vagy az egészségügyi szakemberek és intézmények közötti
partnerszintű (peer-to-peer) kommunikációt. A
kiépítendő infrastruktúra elsősorban a 95/46/EK és a 2002/58/EK
irányelvben előírt adatvédelmi alapelveknek tesz majd eleget, de megfelel
a betegek egészségügyi dokumentációjának és egyéb személyes adatainak
felhasználásával kapcsolatos nemzetközi és nemzeti etikai szabályoknak is.
A szolgáltatások közé tartozik az elektronikus egészségügyi dokumentációkhoz és
az elektronikus orvosi rendelvényekkel kapcsolatos szolgáltatásokhoz való
határokon átnyúló hozzáférés, a távoli egészségügyi, illetve támogatott
élő telefonos szolgáltatások, a többnyelvű alapvető platformhoz
kapcsolódó határokon átnyúló többnyelvű szemantikus szolgáltatások, az
EESSI- (a szociális biztonságra vonatkozó információk elektronikus adatcseréje)
infrastruktúrára épülő, szociális biztonsági információkhoz való
hozzáférés stb.
e)      Európai központi platform az európai
cégjegyzékek összekapcsolására: Ez olyan központi eszközök és
szolgáltatások együttesét jelenti, amelyek valamennyi tagállam cégjegyzéke
számára lehetővé teszik a bejegyzett vállalkozásokkal, illetve azok
fióktelepeivel, fúzióival és megszűnésével kapcsolatos információk
cseréjét. Ezenkívül több ország által használható, többnyelvű keresési
szolgáltatást is kínál a felhasználóknak egy, az e-igazságügyi portálon
elérhető ún. központi hozzáférési pont révén.
Az állami szféra információihoz és a
többnyelvű szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítása
Hozzáférés Európa kulturális örökségének
digitális forrásaihoz
Ennek az infrastruktúrának az
a célja, hogy Európa kulturális erőforrásainak hatalmas gyűjteményeit
digitális formában tegye hozzáférhetővé, és lehetővé tegye, hogy
harmadik felek újból felhasználhassák őket a szerzői és szomszédos
jogok teljes körű betartásával.
Alapvető szolgáltatási platform:
Az alapvető szolgáltatási
platform fejlesztése a jelenlegi Europeana portálra épül. Ez a platform
– amelyhez szükséges az elosztott feldolgozás, az adattároló eszközök és
szoftverek fejlesztése, működése és felügyelete – biztosítja az
egypontos, tételszintű hozzáférést az európai kulturális örökség
tartalmához, a felület részletes leírását az infrastruktúrával való aktív
kapcsolathoz (adatok keresése és letöltése), a metaadatok feldolgozásának és az
új tartalom rendszerbe való felvitelének támogatását, valamint az
infrastruktúrán keresztül elérhető tartalom újrafelhasználási lehetőségeiről
szóló tájékoztatást.
A platform biztosítja továbbá
a tartalomszolgáltatókkal, a felhasználókkal (a portált használó polgárokkal)
és az újrafelhasználókkal (kreatív iparágakkal) létesítendő kapcsolathoz
szükséges eszközöket a platform népszerűsítése, illetve a kapcsolódó
hálózatok és az információcsere koordinálása céljából.
Általános szolgáltatások:
a)      a tagállamok kulturális intézményeinél és
magánszemélyeinél fellelhető tartalmak összesítése;
b)      a crowdsourcing (tömeges kiszervezés)
lehetőségei, amelyek elősegítik az interaktivitást, és lehetővé
teszik a felhasználók számára, hogy a weboldal alakításához tevékenyen
hozzájáruljanak;
c)      felhasználóbarát szolgáltatások
biztosítása a portál számára, például a keresés és a böngészés javítása vagy a
többnyelvű hozzáférés biztosítása;
d)      szerzői jogi információkkal és
licencelési infrastruktúrákkal kapcsolatos tapasztalatok cseréje;
e)      digitalizálási kompetenciaközpontok
létrehozása és a digitális kulturális örökség megóvása;
f)       tartalomtárak elérhetővé tétele
kulturális intézmények számára, felhasználók által létrehozott tartalmak
létrehozása és ezek hosszú távú megőrzése.
A közszféra további hasznosításra alkalmas
információhoz való hozzáférés
E digitális szolgáltatási infrastruktúra célja az,
hogy az Európai Unió állami szférájában fellelhető közzétehető
információkhoz korlátlanul hozzá lehessen férni.
Alapvető szolgáltatási platform:
Az elosztott feldolgozás, az adattárolás és a
szoftvereszközök a következőket biztosítják: egypontos hozzáférés az
Európai Unió európai, nemzeti, regionális és helyi testületeinél
fellelhető többnyelvű (az EU valamennyi hivatalos nyelvén
rendelkezésre álló) adatbázisaihoz; az adatbázisok lekérdezési és megjelenítési
eszközei; annak szavatolása, hogy az elérhető adatbázisok rendelkeznek a
közzétételhez és az ismételt terjesztéshez szükséges engedélyekkel, ami magában
foglalja az adatok eredetét vizsgáló ellenőrzési nyomvonalat is;
alkalmazásprogramozási felületek szoftverrel rendelkező ügyfelek számára
az infrastruktúrával való aktív kapcsolathoz (adatok keresése, statisztikák
kigyűjtése, adatok letöltése) harmadik felek alkalmazásainak fejlesztése
érdekében. A platform ezenkívül lehetővé teszi a
portál működésével, az adatok és az alkalmazások rendelkezésre állásával
és azok használati módjával kapcsolatos statisztikák összegyűjtését és
közzétételét.
Általános szolgáltatások:
A hozzáférés fokozatos kiterjesztése gyakorlatilag
az összes uniós közigazgatási intézménynél tárolt és közzétett adatbázisra
– ideértve a többnyelvű keresést is –, amely a következők
révén valósul meg:
a)      a
nemzetközi/uniós/nemzeti/regionális/helyi adatbázisok összesítése;
b)      az adatbázisok átjárhatóságának
biztosítása az újrafelhasználás megkönnyítése érdekében (ideértve a jogi és
engedélyezési kérdéseket is);
c)      harmadik országok nyílt
adatinfrastruktúráihoz hozzáférést biztosító felület létrehozása;
d)      adattárak és a hosszú távú megőrzést
lehetővé tevő szolgáltatások biztosítása.
A hálózati szolgáltatásokhoz való
többnyelvű hozzáférés
Ez a szolgáltatási
infrastruktúra bármely jelenlegi és jövőbeni online szolgáltató számára
lehetővé teszi, hogy tartalmaikat és szolgáltatásaikat a lehető
legtöbb uniós nyelven és a lehető legkisebb költséggel tehessék
elérhetővé.
Alapvető szolgáltatási platform:
A platform lehetővé teszi
az élő nyelvek hatalmas adatgyűjteményének és a többször alkalmazható
nyelvi feldolgozó eszközöknek az összeállítását, karbantartását és
hozzáférhetővé tételét. Ez a platform magában foglalja az Európai Unió
összes hivatalos nyelvét, és megfelel a vonatkozó előírásoknak, valamint a
jóváhagyott szolgáltatási és jogi követelményeknek. A platform lehetővé
teszi a beküldők számára, hogy a nyelvi adatokat és eszközöket rugalmas
módon egészíthessék ki, javíthassák és finomíthassák, a nyelvi közvetítésű
szolgáltatásokat nyújtó vagy fejlesztő szervezetek számára pedig
egyszerű, megfelelő és biztonságos hozzáférést kínál az ilyen
erőforrásokhoz, azok egyéb célra történő felhasználásának
lehetőségével együtt. A platform támogatja az Európai Unión belüli és azon
kívüli hasonló kezdeményezésekkel és (meglévő vagy később
létrehozandó) adatközpontokkal való együttműködést is.
Általános szolgáltatások:
A platformot
újrafelhasználható adatok és szoftvererőforrások széles skálájával
gazdagítják az Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvén. Az ilyen adatokat és
szoftverelemeket egy megosztott szolgáltatási infrastruktúrán belül
gyűjtik össze, harmonizálják és integrálják. A platform
hozzáférhetővé teszi és egyes területeken fejleszti vagy bővíti az
elektronikus építőelemként felhasználandó adatokat és
szoftvererőforrásokat az online szolgáltatásokhoz tartozó többnyelvű
szolgáltatások vagy többnyelvű átjárók kifejlesztése, testreszabása és
biztosítása érdekében.
Biztonság és védelem
Biztonságosabb internetszolgáltatási
infrastruktúrák
A támogatás közös tudatosságon,
erőforrásokon, eszközökön és gyakorlatokon alapuló integrált és átjárható
európai szintű szolgáltatásokat biztosít, amelyek célja, hogy
lehetővé tegyék a gyermekek, a szüleik és a gondviselőik, valamint a
tanárok számára az internet lehető legoptimálisabb használatát.
Alapvető szolgáltatási platform:
Az alapvető szolgáltatási platform a
következőket teszi lehetővé: megosztott számítástechnikai eszközök,
adatbázisok és szoftvereszközök beszerzése, működtetése és karbantartása a
tagállamokban kialakítandó „Biztonságosabb internet” központok számára; a
szexuális zaklatást bemutató tartalmak bejelentésének kezelésére szolgáló
háttérirodai tevékenységek biztosítása, többek között kapcsolat a szakpolitikai
hatóságokkal, például az olyan nemzetközi szervezetekkel, mint az Interpol, és
adott esetben ennek a tartalomnak az érintett weboldalról történő
eltávolítása. Ezt a szolgáltatást közös adatbázisok
támogatják.
Általános szolgáltatások:
a)      segélyvonalak a gyermekek, a szülők
és a gondviselők számára annak érdekében, hogy megtanítsák a gyermekeket
az internet használatára olyan módon, hogy közben elkerüljék az ártalmas és
illegális tartalmakból és tevékenységekből származó veszélyeket, továbbá a
segélyvonalakat támogató háttérirodai infrastruktúrák létrehozása;
b)      gyermekek illegális, szexuális zaklatását
bemutató internetes tartalmak bejelentésére szolgáló forróvonalak létrehozása;
c)      az életkornak megfelelő tartalmakhoz
és szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítására alkalmas eszközök;
d)      az illegális tartalmak egyszerű és
gyors bejelentésére, valamint eltávolítására, továbbá a szexuális visszaélést
előkészítő bizalomba férkőzés és zaklatás bejelentésére alkalmas
szoftverek;
e)      olyan szoftverrendszerek, amelyek
lehetővé teszik a gyermekek (be nem jelentett) szexuális zaklatását
bemutató internetes tartalmak hatékonyabb beazonosítását, valamint
rendőrségi nyomozást támogató technológiák, különösen az áldozattá vált
gyermekek, az elkövetők és e tartalmak kereskedelmi forgalmazásának
felkutatása érdekében.
Kritikus informatikai infrastruktúrák
A felkészültség, az információmegosztás, a
koordináció és a reagálási képesség uniós szintű javítása érdekében
hírközlő csatornák és platformok fejlesztésére és telepítésére kerül sor.
Alapvető szolgáltatási platform:
Az alapvető szolgáltatási platform a
nemzeti/kormányzati számítástechnikai szükséghelyzeteket kezelő csoportok
(CERT) hálózata, amelynek működése az alapvető képességekre vonatkozó
minimumszinteken alapul. Ez a hálózat képezi az uniós polgárok és kkv-k javát
szolgáló európai információmegosztási és figyelmeztető rendszer (EISAS)
gerincét.
Általános szolgáltatások:
a)      proaktív szolgáltatások – technológiák
figyelése, biztonsággal kapcsolatos információk terjesztése és megosztása;
biztonsági értékelések; biztonsági konfigurációra vonatkozó iránymutatás;
behatolásérzékelési szolgáltatások;
b)      reaktív szolgáltatások – váratlan
események kezelése és az azokra való válaszadás; riasztások és
figyelmeztetések; sebezhetőség elemzése és kezelése; programok kezelése
(magas minőségű riasztás új rosszindulatú szoftverekkel és egyéb
programokkal kapcsolatban).
Információs és
kommunikációs technológiai megoldások telepítése intelligens energiahálózatok
és intelligens energiaszolgáltatások számára
Az intelligens
energiaszolgáltatások a polgárok (energiatermelők vagy fogyasztók), az
energiaszolgáltatók és a hatóságok igényeinek kielégítése érdekében modern
információs és kommunikációs technológiákat alkalmaznak. Az intelligens
energiaszolgáltatások a polgárok és az energiaszolgáltatók közötti interakciót,
a szervezetek közötti adatátvitelt és a polgárok azonos szintű, egymás
közötti kommunikációját foglalják magukban. Mind a távközlési, mind az
energiapiac szereplői (például energiaszolgáltató vállalatok) számára új
lehetőségeket teremtenek. Ezenkívül lehetővé tehetik a vállalatok és
a polgárok számára, hogy nyomon követhessék vásárlási döntéseiknek az
üvegházhatású gázok kibocsátására gyakorolt hatását.
Alapvető szolgáltatási platformok
Jellemzően a távközlési szolgáltatók és a
közüzemek partnerségei által telepített hírközlési infrastruktúrák, továbbá az
energetikai összetevőkbe ágyazandó szükséges informatikai hardverek
(például alállomások) tartoznak ide. Magukban foglalják
azokat az alapvető szolgáltatásokat is, amelyek lehetővé teszik az
eszközök monitoringját, az energiagazdálkodás irányítását, az automatizálást,
az adatkezelést, illetve a különböző szereplők (szolgáltatók,
hálózatüzemeltetők, egyéb közműszolgáltatók, fogyasztók stb.) közötti
kommunikációt.
Általános szolgáltatások:
Az általános szolgáltatásokat jellemzően
számos különféle új és innovatív szereplő biztosítja, például az
energiaszolgáltató vállalatok, illetve az energiaközvetítő cégek, amelyek
fő feladata, hogy megkönnyítsék a különböző típusú helyi kkv-k piacra
lépését, és megakadályozzák a lakossági piac monopolizálódását.
Energiafelhasználásuk optimalizálása,
energiaköltségeik csökkentése és üvegházhatást okozó gázkibocsátásuk mérséklése
érdekében lehetővé teszik a fogyasztók számára az energiaigényeik, a
megújuló energiaforrásaik és a tárolókapacitásuk kezelését, biztosítva
ugyanakkor az adatvédelmet és -biztonságot.
a)      Intelligens mérési infrastruktúra az
energiafogyasztással kapcsolatos információk mérésére és közlésére. Az
általános szolgáltatások magukban foglalják az előfizetői
végberendezéseket is, azaz az intelligens fogyasztásmérőhöz csatlakozó
otthoni hálózatok informatikai hardvereszközeit.
b)      „Szoftverügynökök”, amelyek az
energiaszolgáltatótól kapott árjelzések, az időjárás-előrejelzések,
az adatkezelés és kommunikáció, az ellenőrzési és automatizálási
berendezések és azok hálózatba kapcsolt megoldásai alapján el tudják dönteni,
hogy az energiavásárlást/értékesítést mikorra kell időzíteni, és hogy az
egyes berendezéseket mikor kell be- vagy kikapcsolni.
[1]               COM(2010)2020
[2]               COM(2010)245
[3]               COM(2011)
500/I végleges, COM(2011) 500/II végleges (A szakpolitikai területek
áttekintése)
[4]               Hivatkozással ki kell egészíteni
[5]               A számadatok változatlan 2011-es árakon alapulnak
[6]               HL C […], […], […]. o.
[7]               HL C […], […], […]. o.
[8]               COM(2010) 245 végleges/2
[9]               COM(2010) 472
[10]             COM(2011)500 végleges.
[11]             HL […], […], […]. o.
[12]             HL L 251., 2010.9.25., 35. o.
[13]             HL L 260., 2009.10.3., 20. o.
[14]             HL L 88, 2011.4.4., 45. o.
[15]             HL L 183, 1997.7.11., 12. o.
[16]             A Közös Stratégiai Kerethez tartozó Európai Regionális
Fejlesztési Alapra, Európai Szociális Alapra, Kohéziós Alapra, Európai
Vidékfejlesztési Mezőgazdasági Alapra és Európai Tengerügyi és Halászati
Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális
Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó
általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK rendelet hatályon
kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet 11.
cikkének e) pontjával összhangban. COM(2011) 615 végleges.
[17]             Hivatkozás az IPv6-ról szóló közleményre: COM(2008)313: Az
internet fejlesztése – Cselekvési terv az internetprotokoll 6-os verziójának
(IPv6) európai alkalmazására.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52004PC0631

Javaslat a Tanács rendelete a strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1260/1999/EK rendeletnek a PEACE-program időtartamának meghosszabbítása és új kötelezettségvállalási előirányzatok jóváhagyása tekintetében történő módosításáról  /* COM/2004/0631 végleges - AVC 2004/0224 */

	Brüsszel, 13.10.2004COM(2004)631 végleges2004/0224(AVC)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1260/1999/EK rendeletnek a PEACE-program időtartamának meghosszabbítása és új kötelezettségvállalási előirányzatok jóváhagyása tekintetében történő módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁSAz EU támogatja a békefolyamatot Észak-Írországban és az Ír Köztársaság egészén vagy részén.1995 óta a PEACE–program stratégiai célja, hogy „erősítse a békés és stabil társadalom felé vezető folyamatot, és elősegítse a megegyezést”. A strukturális alapokon belül ez az egyedülálló küldetés a régió fő katonai szervezetei által kihirdetett fegyverszünetet követően 1995–1999-ben létrehozott Egyedi Támogatási Program (PEACE I) által megkezdett munkát folytatja. Az 1998 ápriliásában megkötött Belfasti Megállapodás („nagypénteki megállapodás”) békefolyamatra irányuló politikai megegyezést hozott létre, ami magában foglalta egyes hatásköröknek az észak-írországi parlamentre és egy végrehajtó bizottságra való átruházását is, amely szervek felállítására 1999 végén került sor.A program teljes kiadásait a 2000–2004 közötti időszakra 708 millió euróra becsülték, amelyhez a négy strukturális alap 531 millió euróval járult hozzá (80% Észak-Írország – 20% határ menti régió). A teljes juttatás 15%-a határokon átnyúló projekteket támogat.2004. május 18-án az Egyesült Királyság és az ír miniszterelnökök levelet intéztek az Európai Bizottság elnökéhez, és az EK PEACE–programhoz történő hozzájárulásának további két évre (2005–2006) szóló meghosszabbítását kérték, amelyet alapvető fontosságúnak tartanak a béke- és megbékélési folyamat megszilárdítása érdekében2004. június 16-án Romano Prodi, a Bizottság elnöke azt válaszolta, hogy a Bizottság mindent megtesz, hogy támogassa ezen erőfeszítéseket. Hozzátette azonban, hogy ha az Európai Tanács nem ad egyértelmű felhatalmazást e tekintetben, a Bizottság számára nehéz lesz olyan költségvetési és törvényi javaslatokat előterjeszteni, amelyek megfelelnek ezen törekvéseknek.2004. június 17–18-án az Európai Tanács tudomást szerzett az észak-írországi békefolyamat aktuális nehézségeiről, és támogatásáról biztosította a két kormányt arra vonatkozó törekvéseikben, hogy a decentralizált intézmények újra megkezdjék a működésüket. E törekvések támogatása érdekében az Európai Tanács felszólította a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a PEACE II–program keretében tett beavatkozások összehangolásának lehetőségét a strukturális alapok 2006 végén befejeződő programjaival.2004/0224(AVC)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa strukturális alapokra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1260/1999/EK rendeletnek a PEACE-program időtartamának meghosszabbítása és új kötelezettségvállalási előirányzatok jóváhagyása tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 161. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára [1],tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására [2],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[3],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére [4],figyelembe véve az alábbiakat:(1) Az 1260/1999/EK tanácsi rendelet 7. cikke (4) bekezdésének megfelelően[5], az Észak-Írországot és Írország határ menti térségeit érintő békefolyamat támogatására segélyprogram jött létre PEACE II program néven az 1. célkitűzés értelmében a 2000-2004. közötti időszakra.(2) A 2004. június 17-18-i brüsszeli Európai Tanács felkérte a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy a PEACE II program és a Nemzetközi Ír Alap keretén belül megítélt támogatások összehangolhatóak-e a Strukturális Alapok 2006-ban befejeződő más programjainak támogatásaival, ide értve annak pénzügyi következményeit is.(3) Az észak-írországi békefolyamat szükséges megerősítése, amihez a PEACE program ezidáig lényegesen és eredeti módon járult hozzá, az Európai Közösség által az érintett területeknek nyújtott pénzügyi támogatás fenntartását, következésképp a PEACE II program további két évre történő meghosszabbítását igényli.(4) Következésképp az 1260/1999/EK tanácsi rendeletet úgy kell módosítani, hogy a PEACE program időtartama két évvel meghosszabbodjon, és így egybeessen a Strukturális Alapok meghatározott programidőszakával.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1260/1999/EK rendelet a következőképpen módosul :1) A 7. cikk (1) bekezdés két első albekezdését a következő szöveg váltja fel :a) az (1) bekezdés első albekezdésében a “195” összeget “195,1” váltja fel;b) a (2) bekezdés második albekezdésében a “135,9” összeget “136” váltja fel;c) a (4) bekezdés első albekezdésében a “2000–2004” évet a “2000–2006” váltja fel.2) Az 1260/1999/EK rendelet I. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.2. cikkEz a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLET« I. MELLÉKLETSTRUKTURÁLIS ALAPOKKötelezettségvállalási előirányzatok éves bontása a 2000-2006. közötti időszakban (a 7. cikk (1) bekezdésében említettek szerint)(millió euró, 1999. évi árakon)[pic]”[1] HL C , o.[2] HL C , o.[3] HL C , o.[4] HL C , o.[5] HL L 161.szám, 1999.06.26., 1.o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.