				|

		52014PC0317

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a WTO Vitarendező Testülete által dömping- és szubvencióellenes ügyekkel kapcsolatban elfogadott jelentés után az Unió által hozható intézkedésekről (kodifikált szöveg) /* COM/2014/0317 final - 2014/0163 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A Bizottság a népek Európájának
jegyében nagy jelentőséget tulajdonít az uniós joganyag
egyszerűsítésének és átláthatóbbá tételének annak érdekében, hogy az a
polgárok számára világosabb és könnyebben hozzáférhető legyen, így tovább
bővítve a számukra biztosított jogok gyakorlásának lehetőségeit.
Ez a cél nem érhető el mindaddig, amíg
számos, sokszor jelentősen módosított rendelkezés részben az eredeti jogi
aktusban, részben pedig a későbbi, módosító jogi aktusokban szétszórtan
található meg. A hatályos rendelkezések megállapításához így jelentős
kutatómunka és számos jogi aktus összevetése szükséges.
Ezen okból, valamint azért, hogy a joganyag
egyértelmű és áttekinthető legyen, szükséges a többször módosított
jogi aktusok kodifikációja.
2.           A Bizottság 1987. április 1-jén úgy
határozott[1], hogy szervezeti egységei számára előírja valamennyi jogi
aktusnak a legkésőbb a tizedik módosítást követő kodifikációját,
hangsúlyozva, hogy ez minimumkövetelményként értendő, és ezen egységeknek
törekedniük kell az illetékességükbe tartozó jogi aktusok kodifikációjának még
gyakrabban történő elvégzésére annak érdekében, hogy e jogi aktusok
rendelkezései áttekinthetők és könnyen érthetők legyenek.
3.           Az 1992. decemberi edinburgh-i
Európai Tanács következtetései[2] is megerősítették e követelményt, amennyiben rámutattak a kodifikáció
fontosságára, ugyanis a tekintetben, hogy valamely adott helyzetre az adott
időben mely jogi aktus alkalmazandó, a kodifikáció jogbiztonságot teremt.
A kodifikációt a szokásos uniós jogalkotási
eljárással összhangban kell elvégezni.
Mivel a kodifikáció tárgyát képező
jogi aktus érdemben nem módosítható, az Európai Parlament, a Tanács és a
Bizottság 1994. december 20-án intézményközi megállapodást kötöttek arról, hogy
a kodifikált jogi aktusok elfogadása során gyorsított eljárás alkalmazható.
4.           Ezen javaslat célja a WTO
Vitarendező Testülete által dömping- és szubvencióellenes ügyekkel
kapcsolatban elfogadott jelentés után a Közösség által hozható
intézkedésekről szóló, 2001. július 23-i 1515/2001/EK tanácsi rendelet
kodifikációja[3]. Az új rendelet a benne foglalt jogi aktusok[4] helyébe lép. E javaslat teljes egészében megőrzi a kodifikált
jogi aktusok tartalmát, és ennek megfelelően, kizárólag a
kodifikáció elvégzéséhez szükséges alaki módosítások elvégzésével,
azokat pusztán egybefoglalja.
5.           A kodifikációs javaslatot az
1515/2001/EK rendelet és a módosító aktusok előzetes, 22 hivatalos nyelven
készült, egységes szerkezetbe foglalt változata alapján az Európai Unió
Kiadóhivatala készítette adatfeldolgozó rendszer segítségével. Abban az
esetben, ha a cikkek új számozást kaptak, a régi és az új számozás közötti
összefüggést a kodifikált rendelet II. mellékletében található megfelelési
táblázat tartalmazza.
ê 1515/2001/EK
(kiigazított szöveg)
2014/0163 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a WTO Vitarendező Testülete által
dömping- és szubvencióellenes ügyekkel kapcsolatban elfogadott jelentés után az
Ö Unió Õ által hozható
intézkedésekről (kodifikált szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Ö Unió
működéséről szóló Õ szerződésre és
különösen annak Ö 207. cikke
(2) bekezdésére Õ ,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek
való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[5],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
ê
(1)       A 1515/2001/EK tanácsi
rendeletet[6], több alkalommal jelentősen módosították[7]. A
rendeletet az áttekinthetőség és ésszerűség érdekében célszerű
kodifikálni.
ê 1515/2001 (1) preambulumbekezdés
(kiigazított szöveg)
(2)       A Tanács az 1225/2009/EK rendelettel[8]
közös szabályokat Ö állapított meg Õ az Európai Ö Unióban Õ tagsággal nem
rendelkező országokból érkező dömpingelt importtal szembeni
védelemről.
ê 1515/2001 (2) preambulumbekezdés
(kiigazított szöveg)
(3)       A Tanács az 597/2009/EK tanácsi rendelettel[9] közös szabályokat Ö állapított meg Õ az Európai Ö Unióban Õ tagsággal nem
rendelkező országokból érkező szubvencionált importtal szembeni
védelemről.
ê 1515/2001 (3) preambulumbekezdés

(4)       A Kereskedelmi
Világszervezetet (WTO) létrehozó Marrakesh-i Egyezmény alapján létrehozták a
Vitarendezési szabályokról és eljárásokról szóló egyetértést (DSU). A DSU
alapján felállították a Vitarendező Testületet (DSB).
ê 1515/2001 (4) preambulumbekezdés
(kiigazított szöveg)
(5)       Külön rendelkezéseket kell Ö megállapítani Õ annak érdekében,
hogy az Ö Unió Õ a 1225/2009 /EK
rendelet vagy a 597/2009/EK rendelet alapján hozott intézkedéseket – ha
helyénvalónak tekinti – összehangolja a DSB által elfogadott jelentésben
foglalt ajánlásokkal és döntésekkel.
ê 1515/2001 (5) preambulumbekezdés
(kiigazított szöveg)
(6)       A Ö Bizottság Õ helyénvalónak tekintheti, hogy egyéb egyedi intézkedéseket helyezzenek
hatályon kívül, módosítsanak vagy fogadjanak el a 1225/2009/EK rendelet
vagy a 597/2009/EK rendelet alapján
hozott intézkedések tekintetében, olyan intézkedéseket is beleértve, amelyek
nem képezték tárgyát a DSU alapján folytatott vitarendezésnek, annak
érdekében, hogy figyelembe vegyék a DSB által elfogadott jelentésben tett jogi
értelmezéseket. A Ö Bizottságnak Õ emellett képesnek
kell lennie arra, hogy adott esetben felfüggesszék vagy felülvizsgálják ezeket
az intézkedéseket.
ê 1515/2001 (6) preambulumbekezdés
(kiigazított szöveg)
(7)       A DSU alkalmazását nem kötik
időbeli korlátok. A DSB által elfogadott jelentésben az ajánlások csak
jövőbeli hatállyal bírnak. Ennek következtében helyénvaló meghatározni,
hogy az e rendelet alapján hozott intézkedések hatálybalépésük idejétől
kezdve hatályosak és – eltérő rendelkezés hiányában – nem szolgálnak az
ezen időpont előtt beszedett vámok visszatérítésének alapjául.
ê 37/2014/EU 1.
cikk és a melléklet 7. pontja (kiigazított szöveg)
(8)       Ö E rendelet Õ végrehajtása
egységes feltételeket tesz szükségessé a Ö DBS Õ által dömping- és
szubvencióellenes ügyekkel kapcsolatban elfogadott jelentést követő
intézkedések elfogadásához. Ezeket az intézkedéseket a 182/2011/EU európai
parlamenti és tanácsi rendeletnek[10]
megfelelően kell elfogadni.
(9)       Az ilyen intézkedések
korlátozott időtartamra szóló felfüggesztésére, tekintettel azok hatására,
a tanácsadó bizottsági eljárást célszerű alkalmazni,
ê 1515/2001
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
ê 37/2014/EU 1.
cikk és a melléklet 7. pontjának 1. alpontja (kiigazított szöveg)
1. cikk
(1) Amikor a DSB jelentést fogad el az
1225/2009/EK rendelet, az 597/2009/EK rendelet vagy az e rendelet alapján
hozott valamely uniós intézkedésről (a továbbiakban: vitatott intézkedés),
a Bizottság a következők közül egy vagy több, általa megfelelőnek tekintett
intézkedést hozhat meg a 4. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági
eljárás keretében:
a)           a vitatott intézkedés hatályon kívül
helyezése vagy módosítása, vagy
b)           egyéb olyan különleges végrehajtási
intézkedés elfogadása, amelyet az adott körülmények mellett megfelelőnek
tart ahhoz, hogy az Unió megfeleljen a jelentésben szereplő ajánlásoknak
és döntéseknek.
(2) Az (1) bekezdés szerinti intézkedés
meghozatala érdekében a Bizottság felszólíthatja az érdekelt feleket, hogy
nyújtsák be az összes szükséges információt a vitatott intézkedés elfogadását
eredményező vizsgálat során szerzett információk kiegészítése érdekében.
(3) Amennyiben célszerű felülvizsgálatot
végezni az (1) bekezdés szerinti intézkedés meghozatala előtt vagy azzal
egy időben, ezt a felülvizsgálatot a Bizottság indítja meg. A Bizottság
azt követően, hogy határozott a felülvizsgálat megindításáról,
tájékoztatja erről a tagállamokat.
(4) Amennyiben célszerű a vitatott vagy
módosított intézkedés felfüggesztése, a Bizottság a felfüggesztést a 4. cikk
(2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében eljárva
korlátozott időtartamra engedélyezi.
ê 37/2014/EU 1.
cikk és a melléklet 7. pontjának, 2. alpontja
2. cikk
(1) A Bizottság meghozhatja továbbá az 1. cikk
(1) bekezdésében említett intézkedések bármelyikét annak érdekében, hogy
figyelembe vegye a DSB által valamely nem vitatott intézkedéssel kapcsolatban
elfogadott jelentésben tett jogi értelmezéseket, amennyiben ezt helyénvalónak
ítéli.
(2) Az (1) bekezdés szerinti intézkedések
meghozatala érdekében a Bizottság felszólíthatja az érdekelt feleket, hogy
nyújtsák be az összes szükséges információt a vitatott intézkedés elfogadását
eredményező vizsgálat során szerzett információk kiegészítése érdekében.
(3) Amennyiben célszerű felülvizsgálatot
végezni az (1) bekezdés szerinti intézkedések meghozatala előtt vagy azzal
egy időben, ezt a felülvizsgálatot a Bizottság megindítja. A Bizottság azt
követően, hogy határozott a felülvizsgálat megindításáról, tájékoztatja
erről a tagállamokat.
(4) Amennyiben célszerű a nem vitatott
vagy a módosított intézkedés felfüggesztése, a felfüggesztést a 4. cikk (2)
bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás keretében eljárva a
Bizottság korlátozott időtartamra engedélyezi.
ê 1515/2001/EK
3. cikk
Az e rendelet alapján elfogadott intézkedések
hatálybalépésük időpontjától kezdve hatályosak és – eltérő
rendelkezés hiányában – nem szolgálnak az ezen időpont előtt
beszedett vámok visszatérítésének alapjául.
ê 37/2014/EU 1.
cikk és a melléklet 7. pontjának 3. alpontja
4. cikk
(1) A Bizottságot az 1225/2009/EK tanácsi
rendelet 15. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott bizottság segíti. Ez a
bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.
(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor
a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.
(3) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor
a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
ê 37/2014/EU 1.
cikk és a melléklet 7. pontjának 4. alpontja (kiigazított szöveg)
5. cikk
A Bizottság az 1225/2009/EK rendelet 22a.
cikkének megfelelően az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtott, a
kereskedelmi védintézkedések alkalmazásáról és végrehajtásáról szóló éves
jelentésében tájékoztatást ad e rendelet végrehajtásáról.
ê
6. cikk
Az 1515/2001/EK rendelet hatályát veszti.
A hatályon kívül helyezett rendeletre
történő hivatkozásokat ezen rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni
és a II. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell
értelmezni.
ê 1515/2001/EK
(kiigazított szöveg)
7. cikk
Ez a rendelet az Európai Ö Unió Õ Hivatalos
Lapjában való kihirdetését Ö követő Õ Ö huszadik Õ napon lép hatályba.
Ezt a
rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi
tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               COM(87) 868 PV.
[2]               Lásd a következtetések A. részének 3. mellékletét.
[3]               E kodifikáció a 2014. évi jogalkotási programban
szerepel.
[4]               Lásd ezen javaslat I. mellékletét.
[5]               HL C […]., […]., […]. o.
[6]               A Tanács 2001. július 23-i 1515/2001/EK rendelete a WTO
Vitarendező Testülete által dömping- és szubvencióellenes ügyekkel
kapcsolatban elfogadott jelentés után a Közösség által hozható
intézkedésekről (HL L 201., 2001.7.26., 10. o.).
[7]               Lásd I. melléklet.
[8]               A Tanács 2009. november 30-i 1225/2009/EK rendelete az
Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező
dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 343., 2009.12.22, 51.o.).
[9]               A Tanács 2009. június 11-i 597/2009/EK rendelete az
Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező
támogatott behozatallal szembeni védelemről (HL L 188., 2009.7.18., 93.
o.).
[10]             Az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 182/2011/EU
rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó
tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról
(HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).
é
I. MELLÉKLET
A
hatályon kívül helyezett
rendelet és módosításainak jegyzéke
 Az Európai Tanács 1515/2001/EU rendelete (HL L 201., 2001. 7.26.,10. o.) ||   ||
 || Az Európai Parlament és a Tanács 37/2014/EU rendelete (HL L 18., 2014. 1. 21., 1. o.) || Kizárólag a melléklet 7. pontja
_____________
II.
MELLÉKLET
Megfelelési
Táblázat
 1515/2001/EU rendelet || Ez a rendelet
 1., 2. és 3. cikk || 1., 2. és 3. cikk
 3a. cikk || 4. cikk
 3b. cikk || 5. cikk
 - || 6. cikk
 Article 4 || 7.cikk
 - || I. melléklet
 - || II. melléklet
_____________


Fontos jogi nyilatkozat

|

52008PC0523

Javaslat: a Tanács rendelete a Kínai Népköztársaságból származó egyes égetett magnéziatéglák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1659/2005/EK tanácsi rendelet új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatának befejezéséről  /* COM/2008/0523 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2008.8.18COM(2008) 523 véglegesJavaslat:A TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó egyes égetett magnéziatéglák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1659/2005/EK tanácsi rendelet új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatának befejezéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA javaslat háttere |A javaslat indokai és célkitűzései E javaslat tárgya a legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazása. |Általános háttér E javaslat az alaprendelet végrehajtásának összefüggésében és az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően végzett vizsgálat eredményeként jött létre. |A javaslat által érintett területen meglévő rendelkezések A Kínai Népköztársaságból származó egyes égetett magnéziatéglák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1659/2005/EK tanácsi rendelet. |Összhang az Unió más szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazandó. |Konzultáció az érdekelt felekkel és hatásvizsgálat |Konzultáció az érdekelt felekkel |Az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően az eljárásban érintett érdekelt feleknek a vizsgálat során már lehetőségük nyílt arra, hogy érdekeik védelmében fellépjenek |Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |Hatásvizsgálat E javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem irányoz elő általános hatásvizsgálatot, viszont tartalmazza a megvizsgálandó feltételek részletes listáját. |A javaslat jogi elemei |A javasolt intézkedés összefoglalása 2007. december 21-én a Bizottság a Kínai Népköztársaságból származó egyes égetett magnéziatéglák behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatát kezdeményezte. A vizsgálat ugyan megerősítette, hogy a kérelmező valóban új exportőr, megállapították, hogy a kérelmező nem működött együtt teljes mértékben, mivel nem jelentette be megfelelő időben két, vele kapcsolatban álló vállalat létezését. E vállalatokról a Bizottság a vizsgálat későbbi szakaszában kapott információkat, ami megakadályozta a Bizottságot abban, hogy ellenőrizhesse a benyújtott információkat. E vállalatok egyike részt vett egyes égetett magnéziatéglák értékesítésében, a másik vállalat pedig egyes égetett magnéziatéglák leendő gyártója volt. Ezért nem lehetett megállapítani, hogy a kérelmező jogosult-e egyedi vámtételre. Ez alapján továbbra is az eredeti vizsgálatban megállapított maradványvám alkalmazandó a kérelmezőre. Javasolt tehát, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot annak érdekében, hogy az eljárást az eredeti vizsgálat módosítása nélkül lezárják. |Jogalap A legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet. |A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat a következő ok miatt tesz eleget az arányosság elvének: |Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. Nem szükséges annak feltüntetése, hogy a Közösségre, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági szereplőkre és a polgárokra eső pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, illetve hogy az milyen arányban áll a javaslat célkitűzésével. |Az eszközök megválasztása |Javasolt eszköz: rendelet. |Más eszköz azért nem lenne megfelelő, mert az alaprendelet nem irányoz elő alternatív lehetőségeket. |Költségvetési vonzat |A javaslatnak nincs hatása a Közösség költségvetésére. |1.  Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó egyes égetett magnéziatéglák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1659/2005/EK tanácsi rendelet új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatának befejezésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet), és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (4) bekezdésére,tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,mivel:2.  ELJÁRÁS3.  Meglévő intézkedések4.  A Tanács az 1659/2005/EK rendelettel[2] (a továbbiakban: eredeti rendelet) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó egyes égetett magnéziatéglák behozatalára. Az intézkedések 39,9%-os értékvámot határoznak meg, kivéve hat, az eredeti rendeletben külön említett vállalatot, amelyekre egyedi vámtételek vonatkoznak.5.  Felülvizsgálati kérelem6.  A végleges intézkedések elrendelését követően az egyik kínai exportáló gyártó, a Yingkou Dalmond Refractories Co. Ltd. (a továbbiakban: kérelmező) az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése alapján az 1659/2005/EK rendelet új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatának megindítását kérelmezte a Bizottságnál. A kérelmező kijelentette, hogy nem állt kapcsolatban azokkal a kínai exportáló gyártókkal, amelyekre a magnéziatéglák tekintetében hatályban lévő dömpingellenes intézkedések vonatkoznak. Továbbá azt állította, hogy nem exportált magnéziatéglákat az eredeti vizsgálati időszak alatt (2003. április 1. és 2004. március 31. között), viszont ezt az időszakot követően a Közösségbe exportálta azokat.7.  Az új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat megindítása8.  A Bizottság megvizsgálta a kérelmező által benyújtott prima facie bizonyítékot, és úgy ítélte meg, hogy az elegendő az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése szerinti felülvizsgálat megindításának indoklásához. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően, valamint azután, hogy az érintett közösségi gazdasági ágazat lehetőséget kapott észrevételei megtételére, a Bizottság az 1536/2007/EK rendelettel[3] kezdeményezte az 1659/2005/EK rendelet felülvizsgálatát a kérelmező vonatkozásában.9.  A kérelmező által előállított és a Közösségbe irányuló exportra értékesített magnéziatéglák behozatalára az 1659/2005/EK rendelettel kivetett 39,9%-os dömpingellenes vámot az 1536/2007/EK bizottsági rendeletnek megfelelően hatályon kívül helyezték. Az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően egyúttal utasították a vámhatóságokat az ilyen behozatalok nyilvántartásba vételéhez szükséges megfelelő lépések megtételére.10.  Érintett termék és hasonló termék11.  Az érintett termék az eredeti rendeletben leírttal megegyező termék, azaz a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 6815 91 00, az ex 6815 99 10 és az ex 6815 99 90 KN-kód (TARIC kódok: 6815 91 00 10, 6815 99 10 20 és 6815 99 90 20) alá besorolható, vegyileg lekötött, kiégetetlen, legalább 80% MgO-t tartalmazó magnézia-összetevőjű magnéziatégla, függetlenül attól, hogy tartalmaz-e magnezitet.12.  A hasonló termék szintén megegyezik az eredeti rendeletben leírt hasonló termékkel.13.  Az érintett felek14.  A Bizottság hivatalosan értesítette a közösségi gazdasági ágazatot, a kérelmezőt és az exportáló ország képviselőit a felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak álláspontjuk írásbeli ismertetésére és a meghallgatásra.15.  A Bizottság küldött a kérelmezőnek egy igénylőlapot a piacgazdasági elbánás iránti kérelemhez és egy kérdőívet, és a választ az e célból meghatározott határidőn belül megkapta. A Bizottság vizsgálat céljából felkutatott minden információt, amelyet szükségesnek tartott a dömping megállapításához, valamint ellenőrző látogatást tett a kérelmező és a vele kapcsolatban álló alábbi kínai együttműködő vállalatok telephelyén:16.  Yingkou Dalmond Refractories Co. Ltd. (a kérelmező)17.  Liaoning Qunyi Group Refractories Co. Ltd. (az anyavállalat)18.  Yingkou Guangshan Refractories Co. Ltd. (kapcsolatban álló gyártó)19.  Dalian Dalmond Trading Co. Ltd. (kapcsolatban álló exportőr)20.  Vizsgálati időszak21.  A dömpingre vonatkozó vizsgálat 2006. április 1-jétől 2007. szeptember 30-ig tartott (a továbbiakban: vizsgálati időszak vagy VI).22.  A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI23.  Új exportőri minősítés24.  A közösségi gazdasági ágazat azt állította, hogy a kérelmező már 2004-ben exportálta az érintett terméket a Közösségbe, és az állítását számos, a kérelmezőnek a Közösségbe irányuló értékesítését bizonyító weboldallal és katalógussal alátámasztotta. Ezekben a dokumentumokban azonban nem szerepel konkrétan az érintett termék vagy a kivitel időpontja, továbbá a kérelmező és kapcsolatban álló vállalatai eladási naplójának vizsgálata során sem találtak az érintett termék kivitelére utaló bizonyítékot. A vizsgálat megerősítette, hogy a kérelmező nem exportálta az érintett terméket az eredeti vizsgálati időszak folyamán, valamint hogy a Közösségbe irányuló exportot ez után az időszak után kezdte meg.25.  Továbbá a kérelmező hitelt érdemlően bizonyította, hogy sem közvetlen, sem közvetett kapcsolatban nem áll egyetlen olyan kínai exportáló gyártóval sem, akire kiterjed az érintett termék vonatkozásában hozott dömpingellenes intézkedések hatálya.26.  Ennek megfelelően megerősítést nyert, hogy a vállalat az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdésével összhangban új exportőr.27.  Piacgazdasági elbánás28.  Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínából származó behozatalt érintő dömpingellenes vizsgálatok során rendes értéket kell meghatározni az alaprendelet 2. cikkének (1)–(6) bekezdésével összhangban azon gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek, vagyis ahol beigazolódik, hogy piacgazdasági feltételek érvényesülnek a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében. E követelményeket összefoglalóan a következőképpen határozzák meg:29.  az üzleti döntések a piac jelzéseihez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értékeket tükrözik,30.  a cégek egyetlen átlátható könyvelést vezetnek, melyet a nemzetközi számviteli standardoknak (IAS) megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek és melyet minden területen alkalmaznak,31.  nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások;32.  a csődre és tulajdonra vonatkozó jogszabályok stabilitást és jogbiztonságot garantálnak,33.  a valutaátváltás piaci árfolyamon történik.34.  A kérelmező piacgazdasági elbánást kért az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerint, és felkérték, hogy töltse ki a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó igénylőlapot.35.  A vizsgálat során a kérelmező számos piacgazdasági elbánás iránti kérelmet nyújtott be kapcsolatban álló vállalatai vonatkozásában. A kérelmek vizsgálatát követően a Bizottság négy, az érintett termék gyártásában és értékesítésében részt vevő vállalat esetében állapította meg, hogy ellenőrizni kell a piacgazdasági elbánás iránti kérelmet. E vállalatok e rendelet (8) preambulumbekezdésében vannak felsorolva. A vizsgálat későbbi szakaszában azonban megállapították, hogy a kérelmező kapcsolatban állt az érintett termék egy másik, Kínában található gyártójával, valamint exportőrével is. E vállalatok nem töltöttek ki a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó külön igénylőlapot, ezért nem lehetett azon csoport egészének helyzetét értékelni, amelyen belül a kérelmező működik.36.  A Közösség következetesen ellenőrzi, hogy a kérelmezővel kapcsolatban álló vállalatok csoportja mint egész megfelel-e a piacgazdasági elbánás feltételeinek. Ezt szükségesnek ítélik annak elkerülése érdekében, hogy egy vállalatcsoport az értékesítéseit a csoport azon kapcsolatban álló vállalatán keresztül bonyolítsa, amelyik preferenciális egyéni vámtételben részesül. Ezért olyan esetekben, amikor egy leányvállalat vagy bármely más kapcsolatban álló vállalat gyártója és/vagy értékesítője az érintett terméknek, valamennyi vele kapcsolatban álló vállalatnak ki kell töltenie a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó igénylőlapot annak érdekében, hogy megvizsgálhassák, vajon ők is teljesítik-e az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának követelményeit. Már önmagában az a tény, hogy a kérelmező nem tájékoztatta a Bizottságot e vállalatok meglétéről, elég azon következtetés levonásához, hogy nem állapítható meg, hogy a csoport mint egész teljesíti-e a piacgazdasági elbánás valamennyi feltételét.37.  Meg kell azonban jegyezni, hogy a vizsgálat során kiderült, hogy a csoport azon négy vállalata közül, amelyek benyújtották a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó igénylőlapot, csak egy vállalat teljesítette a piacgazdasági elbánás biztosításához szükséges valamennyi feltételt. A másik három vállalat nem teljesítette a fenti (13) preambulumbekezdésben szereplő első három követelményt.38.  Az anyavállalat nem bizonyította be, hogy állami beavatkozástól mentes. Egyrészt nem lehetett megállapítani a 2001-ben alapított vállalat tőkéjének forrását, és a tőkeimportot igazoló könyvelés nem volt tisztázott a számlákon (első követelmény). Másrészt ez a vállalat nem bizonyította be, hogy olyan egyetlen átlátható könyvelést vezet, melyet a nemzetközi számviteli standardoknak (IAS) megfelelően készít el és vet alá könyvvizsgálatnak. A vállalat egyedi beszámolóit nem auditálták. Csak a konszolidált pénzügyi beszámolókat auditálták egy hitelező kérésére. Emellett a nem auditált egyedi beszámolók az állóeszközök és az értékcsökkenés, egyes eszközök könyvelése és az eszközök átértékelése tekintetében több szempontból nem feleltek meg a nemzetközi számviteli standardoknak (második követelmény).39.  A kérelmező nem bizonyította, hogy állami beavatkozástól mentes. Különösen az állami hatóságoknak a működési engedély kérelmezésekor benyújtott alapszabálya korlátozta a belföldi piacon való értékesítést. Emellett a vállalat nem tudta bemutatni az energiaellátásra vonatkozó szerződést (első követelmény). Másrészt ez a vállalat nem bizonyította be, hogy olyan egyetlen átlátható könyvelést vezet, melyet a nemzetközi számviteli standardoknak (IAS) megfelelően készít el és vet alá könyvvizsgálatnak (második követelmény). Végül a kérelmező nem bizonyította, hogy nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások, különösen azért, mert nem minden kezdeti eszközét értékelték függetlenül, valamint mivel jelentős adókedvezményben részesült (harmadik követelmény).40.  A harmadik vállalat nem bizonyította, hogy az üzleti döntések a piac jelzéseihez igazodnak, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értékeket tükrözik (első követelmény). Másrészt ez a vállalat nem bizonyította, hogy egyetlen olyan átlátható könyvelést vezet, melyet a nemzetközi számviteli standardoknak (IAS) megfelelően készít el és vet könyvvizsgálat alá: több szempontból megszegték a nemzetközi számviteli standardokat, pl. a bevételek késői könyvelésével, illetve az állóeszközök helytelen értékcsökkentésével (második követelmény). Végül a vállalat nem bizonyította, hogy nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások, különösen azért, mert a kezdeti eszközeinek értékelése nem volt függetlennek tekinthető (harmadik követelmény).41.  A fenti tények és szempontok alapján sem a kérelmező, sem a csoport egésze, amelynek keretében működik, nem részesülhetett piacgazdasági elbánásban.42.  A közösségi gazdasági ágazat, a kérelmező és az exportáló ország hatóságai lehetőséget kaptak arra, hogy ismertessék a piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapításokkal kapcsolatos álláspontjukat. Csak a kérelmező ismertette álláspontját.43.  A kérelmező először azzal érvelt, hogy a (15) preambulumbekezdésben említett, a vizsgálat későbbi szakaszában felfedezett két vállalatnak nem kellett piacgazdasági elbánásra irányuló kérelmet benyújtania. A kérelmező szerint a piacgazdasági elbánásra irányuló kérelmet az érintett terméket a vizsgálati időszakban előállító gyártóknak és értékesítő kereskedőknek kell benyújtaniuk. A szóban forgó két vállalat a vizsgálati időszakban és azt követően nem vett részt az érintett termék gyártásában, illetve értékesítésében, mivel a kérelmezővel kapcsolatban álló exportőrt 2008 elején felszámolták, a kérelmezővel kapcsolatban álló gyártó pedig nem volt teljesen működőképes a vizsgálati időszakban, mert nem kapta meg a gyártási engedélyt.44.  E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a kérelmező lehetőséget kapott arra, hogy kapcsolatban álló vállalatai számára kérelmezze a piacgazdasági elbánást, és ezt vállalatai többsége esetében meg is tette. A kérelmező azonban nem jelentette be az e célra kijelölt határidőn belül két, vele kapcsolatban álló vállalat létezését (lásd az alábbi (25) és a (26) preambulumbekezdést).45.  Az állítólagosan felszámolt exportőr létezését a Bizottság fedezte fel, a kérelmező pedig röviddel a Kínában tett ellenőrző látogatást megelőzően megerősítette. A vállalat nem nyújtott be piacgazdasági elbánás iránti kérelmet, és a kérelmező – a Bizottság felszólítása ellenére – nem nyújtotta be e vállalatnak a vizsgálati időszakban folytatott pontos tevékenységét tisztázó számviteli nyilvántartást és más fontos információkat. Ezért a Bizottság nem tudta megállapítani, hogy a vállalat a vizsgálati időszakban részt vett-e az érintett termék értékesítésében.46.  A kérelmezővel kapcsolatban álló gyártó létezéséről a Kínában tett ellenőrző látogatás során tájékoztatták a Bizottságot, és mivel a gyártó székhelye egy másik tartományban volt, a Bizottság nem tudta ellenőrizni a helyszínen a gyártó tevékenységének pontos jellegét, valamint hogy a vállalat még nem kezdte-e meg az érintett termék gyártását. Megállapították azonban, hogy a vállalat ugyan még nem rendelkezett gyártási engedéllyel, a 2007-ben, tehát a vizsgálati időszakban számára kiadott működési engedély kiterjed az érintett termék gyártására is. E kapcsolatban álló gyártónak ezért piacgazdasági elbánás iránti kérelmet kellett volna benyújtania.47.  Mivel nem tájékoztatták a Bizottságot e két vállalat meglétéről, és nem nyújtottak be rájuk vonatkozóan piacgazdasági elbánás iránti kérelmet, a Bizottság nem tudta a tevékenységeikre vonatkozó, utólagosan benyújtott információkat ellenőrizni, valamint megállapítani, hogy a vállalatcsoport teljesíti-e a piacgazdasági elbánás biztosításához szükséges feltételeket.48.  A kérelmező azt állította továbbá, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó vizsgálatnak az anyavállalatra nem kellett volna kiterjednie, mivel az anyavállalat az érintett terméknek nem gyártója és nem is exportőre.49.  Az anyavállalat ellenőrzi kapcsolatban álló vállalatait, beleértve az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységeit. Ennek következtében az a megállapítás, hogy az anyavállalat nem tartja be a piacgazdasági alapelveket, közvetlen hatással van az egész csoportra. A vizsgálat rámutatott arra, hogy szoros kapcsolat volt az anyavállalat és leányvállalatai között, ez különösen a kérelmezőre, valamint az érintett termék gyártásában részt vevő, a csoport másik együttműködő vállalatára volt igaz. Az említett vállalatok között számos ügyletet bonyolítottak le. Emellett az eszközöket és az általános költségeket nem választották szét egyértelműen. Ezenkívül az anyavállalat az ellenőrző látogatás során utalt azon szándékára, hogy a jövőben magnéziatéglát kíván előállítani, és ezt működési engedélye lehetővé is tette a vállalat számára. Ezen az alapon ezt az állítást is el kellett utasítani.50.  A kérelmező elismerte, hogy a fenti (20) preambulumbekezdésben említett vállalat nem felel meg teljes mértékben a piacgazdasági elbánás követelményeinek, de kérelmezte, hogy a továbbiakban e vállalatot ne tekintsék gyártónak, mivel jelenleg bérbe adja gyártó létesítményeit egy vele kapcsolatban álló gyártónak.51.  Ezzel kapcsolatban megállapították, hogy a vállalat a jövőben bármikor képes lenne folytatni a termelést. Ezért ezt a kérelmet el kellett utasítani.52.  A kérelmező további tényezőkre hívta fel a figyelmet, és olyan új információkat bocsátott rendelkezésre, amelyek állítólagosan bizonyítják, hogy a fenti (19) preambulumbekezdésben említett vállalat a piacgazdasági elbánás valamennyi követelményét teljesíti. Ezen állítások ismertetése és elemzése az alábbiakban történik.53.  Az első követelménnyel kapcsolatban a kérelmező továbbá úgy érvelt, hogy az alapszabályban szereplő bármely korlátozás a részvényesek között létrejött, kizárólag magánjellegű megállapodás, amelybe az állam nem avatkozik bele. A kérelmező azt is állította, hogy a kínai szerződési jog nem tartalmaz arra vonatkozó kötelezettséget, hogy írásos szerződést kell kötni az energiaellátásról.54.  E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a kínai társasági jog előírja, hogy a vállalatok alapszabálya a vállalatra, a részvényesekre, az igazgatókra, a felügyelő bizottság tagjaira és a felső vezetésre nézve kötelező. Ezenkívül az alapszabályt és annak valamennyi módosítását az állami hatóságoknál be kell jegyeztetni. A kérelmező állításával ellentétben megállapították továbbá, hogy a kínai szerződési jog egyértelműen hivatkozik az energiaellátásra és –használatra vonatkozó szerződésekre, és egyértelmű előírásokat tartalmaz az ilyen szerződések tartalmával kapcsolatban. Ennek alapján az első követelménnyel kapcsolatos állításokat el kellett utasítani.55.  A második követelményre vonatkozóan a kérelmező olyan dokumentumokat nyújtott be, amelyek szerint a könyvelésben – különösen az egymással kapcsolatban álló vállalatok közötti ügyleteknél – megállapított hiányosságokat utólag, 2008 áprilisában kijavították, és a kérelmező szerint ennek megfelelően a második követelmény teljesül.56.  E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a 2008-ban állítólagosan meghozott korrekciós intézkedés nem változtat azon a tényen, hogy a kérelmező a kérelemre vonatkozó igénylőlapon nem megbízható adatokat szolgáltatott a könyvelésről (lásd a (19) preambulumbekezdést). Ezen az alapon az állítást el kellett utasítani.57.  A harmadik követelmény tekintetében a kérelmező azt állította, hogy a piacgazdasági elbánás iránti kérelemben rendelkezésre bocsátott, tőkeellenőrző jelentésnek önmagában elégnek kell lennie az eszközértékelés igazolásához. Továbbá azt állította, hogy az adókedvezményeket nem vehették volna figyelembe e dömpingellenes vizsgálat keretében, mivel ez a kérdés csak a szubvencióellenes vizsgálatok esetében lényeges.58.  Meg kell jegyezni, hogy a vizsgálat bebizonyította, hogy a tőkeellenőrző jelentés hibás volt, ezért az nem tekinthető az eszközértékelés megbízható, független alapjának. A Bizottság úgy véli, hogy a kérelmező számára biztosított adókedvezmény jelentősen torzítja a vállalat pénzügyi helyzetét, és befolyásolja a piacgazdasági elbánás harmadik követelményét. Ezért a harmadik követelménnyel kapcsolatos állításokat el kellett utasítani.59.  A Bizottság a fentiek alapján fenntartja az első, a második és a harmadik követelménnyel kapcsolatos megállapításait és következtetéseit. A Bizottság ezért megállapítja, hogy sem a kérelmező, sem a csoport, amelynek keretében működik, nem részesülhet piacgazdasági elbánásban.60.  Egyéni elbánás61.  Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint vám megállapítása esetén az említett cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában az egész országra kiterjedő vámot vetnek ki, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok képesek bizonyítani, hogy az egyéni elbánásnak az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi követelményét teljesítik. E követelményeket összefoglalóan a következőképpen határozzák meg:62.  ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalatról vagy vegyes vállalatról van szó, az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget;63.  az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;64.  a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van, és be kell bizonyítani, hogy a vállalat kellőképpen független az állami beavatkozástól;65.  az árfolyamok átszámítása piaci árfolyamon történik;66.  az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását abban az esetben, ha az egyes exportőrökre különböző vámtételeket alkalmaznak.67.  A kérelmező a piacgazdasági elbánás iránti kérelem mellett egyéni elbánást is igényelt arra az esetre, ha nem kapna piacgazdasági elbánást.68.  A fenti (16) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság következetesen ellenőrzi, hogy az egymással kapcsolatban álló vállalatok csoportja mint egész, megfelel-e az egyéni elbánás feltételeinek. A (15) preambulumbekezdésben említettek szerint a vizsgálati időszakban egy másik gyártó és egy, a kérelmezővel kapcsolatban álló exportőr nem működött együtt e vizsgálat során. Ezért nem lehetett megállapítani, hogy e két vállalat teljesítette-e az egyéni elbánásra vonatkozó követelményeket.69.  Ezért az a döntés született, hogy a kérelmezőt sem a piacgazdasági elbánásban, sem az egyéni elbánásban nem részesítik.70.  A kérelmező, az exportáló ország hatóságai és az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy ismertessék a fenti megállapításokkal kapcsolatos álláspontjukat. Csak a kérelmező ismertette álláspontját.71.  A kérelmező először megismételte állítását, mely szerint a piacgazdasági elbánással és az egyéni elbánással kapcsolatos vizsgálat során az érintett terméket a vizsgálati időszakban előállító gyártókra és értékesítő kereskedőkre kellene összpontosítani, valamint azt állította, hogy a két együtt nem működő vállalat nem vett részt az érintett termék gyártásában, illetve értékesítésében. Továbbá úgy érvelt, hogy a helyszínen végzett ellenőrző látogatás során a Bizottság tisztviselőinek rendelkezésére bocsátottak minden annak vizsgálatához szükséges információt, hogy a két együtt nem működő vállalat részesülhet-e egyéni elbánásban.72.  A kérelmező első állításával kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az ellenőrző látogatás során a (15) preambulumbekezdésben említett együtt nem működés miatt nem tudták alaposan ellenőrizni a két említett vállalat vizsgálati időszak alatti pontos tevékenységét. Ezért a kérelmező nem bizonyította be, hogy a két együtt nem működő vállalat a vizsgálati időszakban nem vett részt az érintett termék gyártásában, illetve értékesítésében. Azt is meg kell jegyezni, hogy a gyártónak a vizsgálati időszak alatti tevékenységét a (16) preambulumbekezdésben említett okokból figyelembe kell venni a csoport értékelése során. Ezért megállapítják, hogy a két vállalatnak együtt kellett volna működnie a vizsgálat során.73.  A fenti (24)–(27) preambulumbekezdésben említettek szerint a helyszíni ellenőrző látogatás során rendelkezésre bocsátott információk nem voltak elégségesek ahhoz, hogy a két együtt nem működő vállalat esetében megállapítsák, hogy részesülhetnek-e egyéni elbánásban. Emellett az információkat nem az egyéni elbánás iránti kérelem benyújtásához meghatározott határidőn belül, hanem olyan későn bocsátották rendelkezésre, hogy a Bizottság már nem tudta ellenőrizni őket. Ezért ezt az állítást el kellett utasítani.74.  A kérelmező emellett azt állította, hogy a Bizottságnak az egyéni elbánás követelményeinek vizsgálatára vonatkozó jelenlegi gyakorlata sérti a WTO dömpingellenes megállapodása 2. cikkének (3) bekezdését; e megállapodás az EK-jogrend szerves részének tekintendő.75.  Mivel a két, a kérelmezővel kapcsolatban álló vállalat nem működött együtt, e vizsgálat során nem vizsgálták felül behatóbban az egyéni elbánásra vonatkozó követelményeket, és a WTO-szabályokkal való összeegyeztethetőség kérdése ezért nem volt releváns ebben az ügyben. Ezért e kérelmet nem lehetett figyelembe venni.76.  A fenti tények és szempontok alapján megállapítható, hogy sem a kérelmező, sem a csoport, amelynek keretében működik, nem részesülhet egyéni elbánásban.77.  KÖVETKEZTETÉS78.  E felülvizsgálat célja az volt, hogy megállapítsák a kérelmező egyéni dömpingkülönbözetét, amely állítólag eltért a Kínából származó érintett termék behozatalára jelenleg alkalmazandó maradék dömpingkülönbözettől. A kérelem főként azon az állításon alapult, hogy a kérelmező teljesítette a piacgazdasági elbánáshoz szükséges követelményeket.79.  Mivel a vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmezővel kapcsolatban álló gyártó és exportőr részéről való együttműködés hiányában a kérelmezőnek sem a piacgazdasági elbánást, sem az egyéni elbánást nem adják meg, a Bizottság nem tudta megállapítani, hogy a kérelmező egyéni dömpingkülönbözete valóban eltért-e az eredeti vizsgálatban megállapított maradék dömpingkülönbözettől. Ennélfogva a kérelmező által beadott kérelmet el kell utasítani, és az új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatot le kell zárni. Az eredeti vizsgálat során megállapított maradék dömpingellenes vámot, azaz a 39,9 %-ot a kérelmező tekintetében következésképpen fenn kell tartani.80.  A DÖMPINGELLENES VÁM VISSZAMENŐLEGES HATÁLYÚ BESZEDÉSE81.  Mivel a felülvizsgálat a vállalat vonatkozásában dömpinget állapított meg, a vállalat tekintetében alkalmazandó dömpingellenes vámot visszamenőlegesen be kell szedni az érintett termék olyan behozatala után, amelyet a 1536/2007/EK rendelet 3. cikkének megfelelően nyilvántartásba vettek.82.  AZ INTÉZKEDÉSEK KÖZZÉTÉTELE ÉS IDŐTARTAMA83.  A kérelmezőt tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, melyek alapján a Közösségbe irányuló behozatalára végleges dömpingellenes vámot szándékoztak kivetni, továbbá lehetőséget kapott észrevételei megtételére.84.  Ez a felülvizsgálat nem érinti azt az időpontot, amikor az 1659/2005/EK rendelet az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályát veszti.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk85.  Az 1536/2007/EK rendelettel megindított, új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat lezárult, és az 1659/2005/EK rendelet 1. cikkének értelmében a Kínai Népköztársaság „minden más vállalatára” alkalmazandó dömpingellenes vámot az 1536/2007/EK rendelet 1. cikkében meghatározott behozatalra kivetik.86.  Az 1659/2005/EK rendelet 1. cikke értelmében a Kínai Népköztársaságban található „minden egyéb vállalatra” alkalmazandó dömpingellenes vámot 2007. december 22-i hatállyal beszedik az egyes égetett magnéziatégláknak az 1536/2007/EK rendelet 3. cikke szerint nyilvántartásba vett behozatalára.87.  A vámhatóságokat utasítják, hogy fejezzék be a behozataloknak az 1536/2007/EK rendelet 3. cikke szerinti nyilvántartásba vételét.88.  Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba. Az 1. cikk (2) bekezdését 2007. december 22-étől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 56, 1996.3.6., 1.o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.[2] HL L 267., 2005.10.12., 1. o.[3] HL L 337., 2007.12.21., 42. o.


title: Javaslat: az Európai parlament és a Tanács rendelete a Stabilitási Eszköz létrehozásáról szóló 1717/2006/EK rendelet módosításáról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0195

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2009.4.21.COM(2009) 195 végleges2009/0058 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa Stabilitási Eszköz létrehozásáról szóló 1717/2006/EK rendelet módosításáról  INDOKOLÁS1.  A 2007–2013 közötti időszakra szóló külső fellépésekre vonatkozó pénzügyi eszközök reformjának keretében – amelynek során több mint 30 különböző jogi eszközt hét új eszközzel váltanak fel – a 2006. november 15-i 1717/2006/EK rendelet létrehozta a Stabilitási Eszközt azzal a céllal, hogy lehetővé tegye a Közösség számára a valós és a lappangó válsághelyzetekben való összehangolt és integrált reagálást, egyetlen, egyszerűsített döntéshozatali eljárást tartalmazó jogi eszköz felhasználásával.2.  A rendelet végrehajtásának 25. cikk szerinti felülvizsgálata tartalmazhat törvényhozói javaslatokat abban az esetben, ha a Bizottság a felülvizsgálat alapján megállapítja, hogy a rendelet bizonyos módosításai szükségesek. Ez a helyzet áll fenn a Stabilitási Eszközről szóló rendelet esetében.3.  A Stabilitási Eszközről szóló rendelet 2006. november 15-i elfogadásakor a Tanács és a Bizottság közös nyilatkozatot adtak ki, amelyben egyetértettek abban, hogy „e rendelet egyik eleme sem értelmezhető a 91/05 sz. ügyben kialakított álláspontok megsértéseként. Amíg a Bíróság nem határoz ebben az ügyben, a Bizottság nem fog a 3. cikk (2) bekezdésének i) pontja alapján intézkedéseket hozni. A Tanács és a Bizottság megállapodott abban, hogy a stabilitási eszköz létrehozásáról szóló rendeletnek az említett rendelet 25. cikkében említett felülvizsgálata során a Bíróság C-91/05 sz. ügyben (Bizottság kontra Tanács) hozott ítéletére tekintettel, a Bizottság javaslata alapján szükség esetén felülvizsgálják a 3. cikk (2) bekezdése i) pontjának hatályát.” [1]4.  2008. május 20-án a Bíróság megsemmisítette a 2002/589/KKBP együttes fellépésnek az Európai Unió által az ECOWAS-nak a könnyűfegyverekre vonatkozó moratórium keretében nyújtott hozzájárulására tekintettel történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 2-i 2004/833/KKBP tanácsi határozatot (a továbbiakban: ECOWAS ügy)[2]. A Bíróság úgy ítélte meg, hogy a kézi- és könnyűfegyverek elterjedése elleni intézkedéseket a Közösség a fejlesztési politikája keretében is végrehajthatja.5.  A Tanács és a Bizottság közös nyilatkozatának megfelelően szükséges ezért a 3. cikk (2) bekezdése i) pontjának felülvizsgálatát kezdeményezni azzal a céllal, hogy összhangba hozzák a Bíróság ítélkezési gyakorlatával. Ugyanezen okból a tiltott kereskedelem elleni küzdelmet támogató fellépésről szóló 4. cikk (1) bekezdésének a) pontját módosítani kell annak érdekében, hogy kifejezett utalást tartalmazzon a „kézi- és könnyűfegyverek”–re.6.  A rendelet 17. cikke kizárja az EU-n és az EFTA-n kívüli fejlett országok részvételét a rendelet 4. cikkének (3) bekezdése szerinti válságmegelőzési és válságkezelési kapacitások kiépítésének (válsághelyzetekre való felkészültség) támogatására irányuló fellépésekben. Azok a partnerek tehát, amelyek a rendelet 3. cikke szerint jogosultak a válságkezelési intézkedésekben való részvételre, a 17. cikk értelmében nem vehetnek részt a válsághelyzetekre való felkészültségben. Ez ellentmondásos és súlyosan hátráltatja a 4. cikk (3) bekezdése célkitűzéseinek elérését. Javasoljuk ezért a 4. cikk (3) bekezdése szerinti beszerzési vagy támogatási szerződések odaítélésében való részvétel általános megnyitását – ahogy az a 3. cikk szerinti intézkedések esetében a 17. cikk (4) bekezdésének megfelelően már fennáll – azzal a céllal, hogy a válságra való reagáláshoz nyújtott segítségre vonatkozó, részvételről és származási szabályokról szóló rendelkezések összhangba kerüljenek a válsághelyzetekre való felkészültségről szólókkal.7.  A rendelet 24. cikke meghatározza, hogy legfeljebb a teljes referenciaösszeg 7 %-a különíthető el a 4. cikk (1) bekezdésében szereplő intézkedések céljaira A 4. cikk (1) bekezdésében szereplő intézkedésekre szánt pénzügyi keretösszeg részaránya azonban nem megfelelő, növelni kell, mivel a 4. cikk (1) bekezdése számos területet lefed és a rendelkezésre álló szűk forrásokból – még a többcélú programokkal is – csak néhányat lehet hatékonyan megvalósítani. Ahhoz azonban, hogy hatékony fellépéseket tudjunk kidolgozni a létfontosságú infrastruktúra, a közegészségügyi kockázatok és a régiók közötti biztonsági fenyegetésekre adott globális válaszok területén, lényegesen átfogóbb intézkedésekre van szükség, amelyek biztosítják a valós hatást, a láthatóságot és a hitelességet. Emellett a nemzeti és a regionális keretösszegeket kiegészítő régiók közötti fellépések kialakítása megfelelő szintű finanszírozást igényel ahhoz, hogy elérje a kritikus méretet. Az eddigi költségvetési előirányzatok (2007-ben 9 millió EUR, 2008-ban 10 millió EUR és 2009-ben 13 millió EUR) és a rendelet 24. cikkében foglalt 7 %-os korlát nem teszik lehetővé e célkitűzések elérését. A Bizottság ezért a 4. cikk (1) bekezdésében szereplő intézkedések maximális részesedésének 7%-ról 10%-ra történő emelését javasolja.2009/0058 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa Stabilitási Eszköz létrehozásáról szóló 1717/2006/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 179. cikke (1) bekezdésére és 181a. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[3],mivel:(1) A Stabilitási Eszköz létrehozásáról szóló, 2006. november 15-i 1717/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet[4] azzal a célkitűzéssel hozták létre, hogy lehetővé tegye a Közösség számára a valós és a lappangó válsághelyzetekben való összehangolt és integrált reagálást, egyetlen, egyszerűsített döntéshozatali eljárást tartalmazó jogi eszköz felhasználásával.(2) Az 1717/2006/EK rendelet 25. cikke szerinti felülvizsgálat megállapítja, hogy helyénvaló a rendeletre vonatkozóan bizonyos módosításokat javasolni.(3) Az 1717/2006/EK rendeletet összhangba kell hozni az Európai Közösségek Bíróságának (nagytanács) 2008. május 20-i ítéletével (C-91/05 sz. ügy), amely megállapítja, hogy a kézi- és könnyűfegyverek elterjedése, jogellenes használata és az azokhoz való hozzáférés elleni küzdelmet célzó intézkedéseket a Közösség végrehajthatja a fejlesztési politika keretében, így tehát az 1717/2006/EK rendelet keretében.(4) A 4. cikk (3) bekezdésében foglalt célkitűzések elérése és az összhang javul azáltal, hogy a 4. cikk (3) bekezdése szerint a beszerzési vagy támogatási szerződések odaítélésében való részvétel lehetősége általánosan nyitva áll – amint az már a 3. cikk szerinti intézkedések esetében fennáll – azzal a céllal, hogy a válságra való reagáláshoz nyújtott segítségre vonatkozó, a részvételről és a származási szabályokról szóló rendelkezéseket összhangba hozzák a válságkezelési felkészültségre vonatkozó rendelkezésekkel.(5) A 4. cikk (1) bekezdésében szereplő intézkedésekre a 24. cikkben meghatározott pénzügyi keretösszeg részaránya azonban nem megfelelő, és növelni kell. Az intézkedések számos területet lefednek, és a rendelkezésre álló szűk forrásokból – még a többcélú programokkal is – csak néhányat lehet hatékonyan megvalósítani. Ahhoz azonban, hogy hatékony fellépéseket tudjunk kidolgozni a létfontosságú kritikus infrastruktúra, a közegészségügyi kockázatok és a régiók közötti biztonsági fenyegetésekre adott globális válaszok területén, lényegesen átfogóbb intézkedésekre van szükség, amelyek biztosítják a valós hatást, a láthatóságot és a hitelességet. Emellett a nemzeti és a regionális keretösszegeket kiegészítő régiók közötti fellépések kialakítása megfelelő szintű finanszírozást igényel ahhoz, hogy elérje a kritikus méretet. A pénzügyi keretösszegből a 4. cikk (1) bekezdésében szereplő intézkedésekre maximálisan elkülöníthető részt 7 %-ról 10 %-ra kell növelni annak lehetővé tétele érdekében, hogy a 4. cikk (1) bekezdésében szereplő célkitűzéseket jobban elérjék.(6) Mivel e rendelet céljait tagállami szinten nem lehet kielégítően megvalósítani, és azok az intézkedés nagyságrendje miatt közösségi szinten jobban elérhetők, a Közösség a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1717/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:(1) A 3. cikk (2) bekezdésének i) pontja helyébe a következő szöveg lép:„i) kézi- és könnyűfegyverek jogellenes használata és az azokhoz való hozzáférés elleni küzdelmet célzó intézkedések támogatása a közösségi együttműködési politikák és céljaik keretén belül; az ilyen támogatás magában foglalhatja a felügyeleti tevékenységeket, az áldozatoknak való segítségnyújtást, a közvélemény tudatosságának növelését, valamint a jogi és igazgatási szakértelem és a bevált gyakorlatok fejlesztését.”(2) A 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:„a) a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni küzdelemben, valamint az illegális kereskedelem és határátlépések hatékony ellenőrzésében részt vevő bűnüldözési, igazságügyi és polgári hatóságok megerősítése, ideértve a tiltott ember-, kábítószer-, lőfegyver-, kézi- és könnyűfegyver-, valamint robbanóanyag-kereskedelem elleni küzdelmet is.”(3) A 17. cikk (4) és (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„(4) A 6. cikkben említett rendkívüli támogatási intézkedések és átmeneti intézkedési programok, valamint a 4. cikk (3) bekezdésében említett célok elérése érdekében elfogadott intézkedések esetében a beszerzési vagy támogatási szerződések odaítélésében való részvétel lehetősége általánosan nyitva áll.(5) A 4. cikk (1) és (2) bekezdésében említett célok elérése érdekében elfogadott intézkedések esetében a beszerzési vagy támogatási szerződések odaítélésében való részvétel lehetősége általánosan nyitva áll az OECD által fejlődő vagy átmeneti szakaszban lévő országként meghatározott ország és minden más, az érintett stratégia keretében szóba jöhető ország bármely természetes vagy jogi személye számára, és a származási szabályoknak is ki kell terjedniük rájuk.”(4) A 24. cikk helyébe a következő szöveg lép:„ 24. cikkPénzügyi keretösszegE rendelet végrehajtásához kapcsolódó pénzügyi keretösszeg a 2007 és 2013 közötti időszakra 2 062 000 000 EUR. Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóságnak kell engedélyeznie a pénzügyi keret korlátain belül.A 2007 és 2013 közti időszakban:a) legfeljebb a pénzügyi keretösszeg 10 %-a különíthető el a 4. cikk (1) bekezdésében szereplő intézkedések céljaira;b) legfeljebb a pénzügyi keretösszeg 15 %-a különíthető el a 4. cikk (2) bekezdésében szereplő intézkedések céljaira;c) legfeljebb a pénzügyi keretösszeg 5 %-a különíthető el a 4. cikk (3) bekezdésében szereplő intézkedések céljaira.”2. cikkHatályba lépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök […] az elnök […][…] […] [1] A Tanács 2006. október 27-i 14010/06 ADD 1 dokumentuma.[2] EB, C-91/05. sz. ügy (ECOWAS).[3] Az Európai Parlament 2009. xxxx xx-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2009. xxxx xx-i határozata.[4] HL L 327, 2006.11.24., 1. o.