				|

		52013PC0708

			Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Romániának nyújtandó európai uniós középtávú elővigyázatossági pénzügyi támogatásról /* COM/2013/0708 final - 2013/0338 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1. Bevezetés
Az Európai Unió Tanácsa 2011. május 12-én –
miután a középtávú, 2009 tavaszától 2011 tavaszáig tartó közös EU–IMF pénzügyi
támogatási program keretében az EU 5 milliárd EUR-t, az IMF pedig
12,9 milliárd EUR-t folyósított Románia számára – olyan folytatólagos
elővigyázatossági programról határozott, amelynek keretében legfeljebb
1,4 milliárd EUR összegű uniós középtávú pénzügyi támogatás állt
Románia rendelkezésére[1].
E második program keretében – amely szintén közös EU–IMF program volt – sem az
EU, sem az IMF részéről nem került sor folyósításra, ami megfelel a
program elővigyázatossági jellegének.
A román hatóságok az ország fizetési
mérlegének fennmaradó kockázataira tekintettel 2013. július 4-én harmadjára is
uniós középtávú pénzügyi támogatást kértek, újból az IMF készenléti
megállapodásával együtt. Az EU és az IMF támogatása várhatóan
elővigyázatossági jelleget ölt majd, tényleges folyósítást nem terveznek.
A Gazdasági és Pénzügyi Bizottság július 9-én kedvezően nyilatkozott a kérésről,
és megbízta a Bizottságot, hogy kezdjen tárgyalásokat az új közös EU–IMF
elővigyázatossági programról.
A Bizottság szolgálatai a tárgyalások céljából
2013. július 17. és 31. között az IMF szakértőivel közös látogatást tettek
Bukarestben. Szakértői szinten sikerült megállapodni az új program
szabályairól és tartalmáról. Az új program a továbbiakban is támogatná a
kormány gazdasági programját, amelynek célja többek között a makrogazdasági,
fiskális és pénzügyi stabilitás megszilárdítása, a gazdaság rugalmasságának és
növekedési potenciáljának fokozása, a közigazgatás kapacitásának növelése, az
adóigazgatás reformja, valamint az államháztartás irányításának és
kontrolljának javítása. A 24 hónapig tartó új program az Európai Unió által
nyújtott legfeljebb 2 milliárd EUR összegű
elővigyázatossági támogatásból és az IMF által nyújtott legfeljebb
1,75 milliárd SDR (mintegy 2 milliárd EUR) összegű
készenléti megállapodásból állna. Ezenkívül a Világbank továbbra is biztosítja
a korábban vállalt, 891 millió EUR összegű támogatást, amelyből 514
millió EUR továbbra is lehívható.
2. Makrogazdasági mutatók és kilátások
Románia gazdasági növekedése 2011 óta a
pozitív tartományban van. A közelmúlt fejleményei arra utalnak, hogy a
növekedés 2013-ban mintegy 2 % lesz, vagyis némileg meghaladja a Bizottság
tavaszi előrejelzésében várt 1,6 %-ot. A növekedést főként az
export (autóiparnak és szolgáltatási ágazatnak köszönhető) kiugróan jó
teljesítménye és a jó termés mozgatja. E pozitív tendenciák ugyanakkor elrejtik
a belső kereslet gyengeségét: 2013 első felében a fogyasztás
stagnált, a beruházások pedig csökkentek.
A jövőben – a strukturális reformok
beérésével és az uniós források javuló felhasználásával – a növekedés fokozatos
erősödése várható, emellett az európai gazdaság élénkülésének
köszönhetően az export is erős marad. Átlagos termést feltételezve a
növekedés 2014-ben várhatóan némileg meg fogja haladni a 2 %-ot. A
növekedést várhatóan főként a belső kereslet mozgatja majd,
köszönhetően a beruházásoknak és a magánfogyasztásnak, a nettó export
viszont az előrejelzések szerint kismértékben csökkenni fog, mivel az
import 2014-ben a belső kereslet erősödése miatt szintén erőre
kap.
2009 és 2011 között a HICP infláció továbbra
is magas volt Romániában, 6 % körül, de 2012-ben átlagosan 3,4 %-ra
csökkent. 2012 végén és 2013 első felében azonban újból felerősödött
az inflációs nyomás. Az élelmiszerárak erős visszaesésének és a fordított
bázishatásnak köszönhetően 2013 második felében az infláció várhatóan
enyhülni fog és 2013 végére 3,5% alá csökken, vagyis belül marad a központi
bank célsávján (2,5% ± 1 százalékpont). 2014-ben további lassulás várható.
3.
Államháztartás
Románia az elmúlt években sikeresen
konszolidálta államháztartását, a költségvetési hiányt, amely 2009-ben a GDP
9 %-át tette ki, 2012-ben éppen 3 % alá szorította. Ez az eredmény
lehetővé tette, hogy a Tanács 2013. június 21-én megszüntesse a Romániával
szemben folytatott túlzotthiány-eljárást. Az új program támogatná a kormány
további fiskális konszolidációs intézkedéseit, amelyek célja, hogy Románia
2015-ig elérje a középtávú költségvetési célt, vagyis a strukturális
költségvetési hiány GDP-arányosan 1 %-os mértékét. A hatóságok 2013
vonatkozásában elkötelezettek maradnak az előző programban
meghatározott, a GDP 2,4 %-át jelentő ESA szerinti hiányhoz. 2014-re
a Stabilitási és Növekedési Paktum követelményeivel összhangban további
konszolidációt terveznek. A jelenlegi információk szerint Románia a 2013. évi
aktualizált konvergenciaprogramnak megfelelően 2 %-os ESA szerinti
hiányt tűzne ki célul.
A júliusi tárgyalások során megállapodás
született a költségvetés évközi módosításáról, ami lehetővé tette egyes
bevételek és kiadások átcsoportosítását, de a 2013. évi átfogó hiánycélt –
pénzforgalmi szemléletben 2,3 %, ESA szerint 2,4 % – nem
befolyásolta. A költségvetés-módosítás csökkentette a bevételek és az állami
beruházások szintjét, az uniós alapokkal kapcsolatos korrekciók céltartalékait,
valamint az egyéb közigazgatási egységek transzfereit. A 2014. évi költségvetés
kapcsán a hatóságok a bevételnövelésre keresnek lehetőségeket, főként
az adóalap kiszélesítésének útján. Kiadási oldalon az egyik jelentős
kihívás az első programban előírt egységes bértábla bevezetése.
Az előírt költségvetési konszolidáció
fő részének megvalósítását követően az új program a költségvetési irányítás
javítására összpontosít. Célja a költségvetési keret korszerűsítése annak
érdekében, hogy az megfeleljen a költségvetési paktum követelményeinek,
emellett több más szempontból is javítani kívánja a költségvetési stratégia
tartalmát és a költségvetési folyamat átláthatóságát. Elő fogja írni a
költségvetésbe beemelt éves szintű és középtávú beruházási döntések
javítását, a kötelezettségvállalások kontrollrendszerének befejezését (az új
hátralékok elkerülése érdekében) és az adóigazgatásnak az adóbeszedés
hatékonyabbá tételére irányuló javítását.
4. A pénzügyi piacok és a bankszektor
alakulása
A pénzügyi piac feltételei 2012 nyara óta – a
belföldi politikai helyzet év végi stabilizálódását követően –
jelentősen javultak, egy időben az ország világpiaci megítélésének
javulásával. E megítélés lényegében a régióbeli versenytársak megítélésének
megfelelően alakult, és 2013 első felében viszonylag kedvező
maradt. Az 5 éves futamidejű román állampapírok CDS-felára a 2012. májusi
közel 500 bázispontról 2013. január elejére 200 bázispont alá csökkent, majd
2013. június végére újból kissé 200 bázispont fölé emelkedett. A 2012. májusi
jelentős veszteségek után a BET részvénypiaci index 2012 végére magára
talált; értéke azóta ingadozó volt, de 2013. szeptember elejére végül mintegy
10 %-kal erősödött.
Az értékvesztett eszközök növekvő
állománya ellenére (a nemteljesítő hitelek aránya 2013 júniusában
20,3 %-ot tett ki) a bankszektor kapitalizációja megnyugtató szinten
maradt (a tőkemegfelelési mutató júniusban 14,7 % volt). A
nemteljesítő hitelek állományának növekedéséhez kötődő
kockázatokat a hitelveszteségek fedezetére képzett megfelelő
céltartalékokkal mérsékelték, ezek azonban a nyereségességet is csökkentik (a
tőkearányos jövedelmezőség 3 év csökkenés után 2013 első felében
6 %-ot ért el). A központi bank továbbra is közelről felügyeli az
olyan euróövezeti peremországokból származó anyavállalattal rendelkező
bankokat, amelyek megfelelő tőkepuffert tartottak fent. A ciprusi
válság begyűrűző hatásait egy olyan megállapodással mérsékelték,
amelynek értelmében a Bank of Cyprus romániai ágának helyi betétállományát
áthelyezték a Marfin Bankhoz, a Laiki csoport leányvállalatához; a külföldi
bankok hitelállomány-leépítését és az anyabanki finanszírozás (2012 decembere óta
14,6 %-os) csökkenését – noha megfelel a regionális fejleményeknek és
összességében rendezett módon zajlik – a felügyeletnek továbbra is szoros
figyelemmel kell kísérnie.
5. Fizetési
mérleg és külső finanszírozási igény
Kedvezőtlen külső fejlemények nélkül
Románia várhatóan a tervezett programidőszak (24 hónap) egészében teljes
körűen hozzá fog férni az állampapírpiacokhoz. A CDS-felárak 2010 óta a
legalacsonyabb szinten vannak. A folyó fizetési mérleg hiánya a kereskedelmi
mérleg csökkenő hiányának köszönhetően a 2012. évi 4 %-ról
2013-ban várhatóan a GDP mintegy 2 %-ára csökken.
Az alapforgatókönyv szerint a következő
két évben nem várható állami vagy külső finanszírozási hiány.
Mindazonáltal Románia az árfolyam-ingadozás és a nemzetközi tőkemozgások
volatilitása miatt továbbra is sebezhető marad. A forgatókönyv
kedvezőtlen alakulása esetén a folyó fizetési mérleg finanszírozása és az
állampapírpiachoz való hozzáférés is nehézkessé válhat. Ebben az esetben a
védelem első vonalát a kincstár készpénztartaléka adja (amely 6 hónapra
elegendő finanszírozást biztosít), illetve kisebb mértékben a Román
Nemzeti Bank devizatartalékai. Amennyiben Románia tartós és komoly finanszírozási
nehézségekkel szembesülne, úgy aktiválni lehetne az elővigyázatossági
programot, amelynek forrásai (2 milliárd – 1 milliárd EUR-s
részletekben folyósítható – EUR az EU-tól és legfeljebb
2 milliárd EUR az IMF-fel kötött készenléti megállapodásból),
lehetővé tennék az állam pénzügyi és költségvetési kötelezettségeinek
teljesítését. Az új program ezenkívül Romániának az ambiciózus gazdasági
reformprogram melletti elkötelezettségéről is biztosítaná a pénzügyi
piacokat.
6. A fizetésimérleg-támogatási mechanizmus
útján nyújtott európai uniós támogatás a nemzetközi segítség része
A fizetési mérleg továbbra is fennálló
sebezhetősége és kockázatai fényében, és azzal a feltétellel, hogy a román
hatóságok elkötelezik magukat egy fiskális, pénzügyi és strukturális kiigazítási
program végrehajtása mellett, a Bizottság a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal
2013. október 3-án folytatott konzultációt követően azt ajánlja, hogy a
Tanács a Szerződés (EUMSZ) 143. cikke értelmében fogadjon el határozatot a
kölcsönös segítségnyújtás folytatásáról. A fennmaradó sebezhetőség,
valamint a fizetési mérleg fenntarthatóságát változatlanul fenyegető
veszélyek kezelése érdekében a román kormánynak végre kell hajtania gazdasági
programját és képessé kell válnia arra, hogy nemzetközi támogatástól független
gazdaságpolitikát tudjon kialakítani és végrehajtani.
Ezenkívül a Bizottság a Gazdasági és Pénzügyi
Bizottsággal folytatott konzultáció alapján azt javasolja, hogy a Tanács a
román fizetési mérleg fenntarthatóságának alátámasztása érdekében fogadjon el
határozatot a Romániának nyújtandó, legfeljebb 2 milliárd EUR összegű
középtávú uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatásról. Az uniós elővigyázatossági pénzügyi támogatás
aktiválása és folyósítása 2015. szeptember 30-ig kérhető.
7. Az új program fő pontjai
Az új elővigyázatossági pénzügyi
támogatás hozzájárul a kormány gazdasági programjához, amelynek célja többek
között a makrogazdasági, fiskális és pénzügyi stabilitás megszilárdítása, a
gazdaság rugalmasságának és növekedési potenciáljának fokozása, a közigazgatás
kapacitásának növelése, az adóigazgatás reformja, valamint az államháztartás
irányításának és kontrolljának javítása. A konkrét gazdaságpolitikai
feltételeket a Bizottság és a román hatóságok között megkötendő
egyetértési megállapodásban fogják rögzíteni. Az új program az előző
két program eredményeinek megőrzésére és a második program még nem
teljesített feltételeinek fenntartására irányul.
A: Költségvetési konszolidáció
A túlzott hiány megszüntetése után a tervek
szerint Romániának a Stabilitási és Növekedési Paktummal összhangban javítania
kell strukturális költségvetési egyenlegét, amíg 2015-re el nem éri középtávú
költségvetési célját, a GDP 1 %-ában meghatározott strukturális
államháztartási hiányt, amelyet a későbbiekben is fenn kell tartania.
Emellett a program további intézkedéseket tartalmaz a – központi kormányzati és
helyi önkormányzati szintű – hátralékok felhalmozódásának elkerülése
érdekében. Az állami szektor bérkiadásainak fenntartható alapokon kell
maradniuk, amihez korlátozni kell a bérnövekedést, valamint az állami
szektorban foglalkoztatottak számát.
B: Költségvetés-irányítás és strukturális
költségvetési reform
A költségvetési konszolidáció megszilárdítása
érdekében a program tartalmazza a költségvetés-irányítási keret további
erősítését. Ebből a szempontból alapvető a költségvetési paktum
végrehajtása, valamint a többéves költségvetés-tervezésnek – a fenntarthatóbb
költségvetési politika biztosítását célzó – fejlesztése.
A kormány intézkedéseit az IMF és a Világbank
az államháztartás irányítása és kontrollja terén széles körű technikai
segítségnyújtással fogja támogatni. A hátralékok csökkentését és kontrollját a
kötelezettségvállalások új, több lépésben bevezetendő kontrollrendszere
fogja biztosítani. Az egészségügyben a jelentéstételi és nyomonkövetési keret
javítása révén megerősítik a költségvetés-ellenőrzési mechanizmust,
különös tekintettel a kórházakra és a gyógyszerkiadásokra, hogy
elkerülhető legyen a fizetési hátralékok újbóli felhalmozódása. Az ország
növekedési potenciáljának fokozása céljából jobban ügyelnek majd az állami
beruházások fontossági sorrendjére.
C: Az államadósság kezelése
A hatóságok megteszik a szükséges
intézkedéseket az államadósság kezelésének javításához a finanszírozási
költségek és a kockázatok csökkentése, valamint az államadósság átlagos
futamidejének növelése érdekében.
D: A pénzügyi ágazat szabályozása és
felügyelete
A pénzügyi szektorban a hatóságok a 39/1996.
számú kormányrendelet és a 99/2006. számú sürgősségi kormányrendelet
módosítása révén folytatják a bankszanálási keret fejlesztését, valamint
javítják a betétbiztosítási alapra vonatkozó jogi szabályozást. A mérlegtisztítás
folyamatának felgyorsítása céljából a Román Nemzeti Bank a Román
Bankszövetséggel együttműködve pontosította a kölcsönök leírására
alkalmazandó rendelkezéseket és átfogó elemzést fog készíteni a bankok
eszközeinek minőségéről. A tőkepiac további fejlesztése és a
bankok finanszírozási forrásainak diverzifikálása céljából a hatóságok
módosítják a fedezett kötvényekre vonatkozó jogszabályokat. A pénzügyi
stabilitás megerősítéséhez jelentősen hozzájárul az adósok
törlesztési fegyelmének fenntartása és az erkölcsi kockázatot lehetővé
tevő helyzetek elkerülése. A kormány ezért továbbra sem fogad el olyan
jogalkotási kezdeményezéseket (mint például a személyes csődről szóló
törvényt), és nem támogatja a követelésbehajtási törvény olyan rendelkezéseit, amelyek
aláásnák a törlesztési fegyelmet. A hatóságok kiterjedt konzultációt folytatnak
az érdekelt felekkel – ennek során figyelembe fogják venni a polgári
perrendtartás alkalmazására vonatkozó törvénynek a tisztességtelen feltételekre
vonatkozó új rendelkezéseivel kapcsolatos hatásvizsgálatot is, amelyet a Román
Nemzeti Bank végzett el –, és biztosítják, hogy a tisztességtelen feltételekkel
összefüggő pereket felsőbb bíróságok vagy különös hatáskörű
bíróságok tárgyalják, továbbá megteszik az egyéb szükséges intézkedéseket az
említett rendelkezések következetes alkalmazásának biztosításához. A
bankrendszeren kívüli pénzügyi piac felügyeletének megerősítése és a
fogyasztóvédelem előmozdítása céljából a hatóságok biztosítják, hogy a nem
banki pénzügyi intézmények integrált szabályozójára, a Pénzügyi Felügyeleti
Hatóságra vonatkozó jogszabályok a bevált nemzetközi gyakorlathoz való igazodás
érdekében módosításra kerüljenek.
E: Strukturális reformok
A strukturális reformok célja a piac
működésének javítása, a külső sokkhatásokkal szembeni rugalmasság
fokozása, valamint a román gazdaság hosszú távú növekedési potenciáljának
megerősítése. A program strukturálisreform-tervei részét képezik a román
nemzeti reformprogram szélesebb ütemtervének és szerepelnek az európai
szemeszter keretében Romániának címzett országspecifikus ajánlásokban.
Az állami vállalatok adósságával és
működési veszteségeivel kapcsolatos költségvetési kockázatok csökkentése,
továbbá e vállalatok pénzügyi életképességének javítása érdekében fel kell
gyorsítani azok szerkezetátalakítását, illetve privatizációját. A hatóságok
intézkedéseket hoznak az állami vállalatok vállalatirányításának
megerősítésére, ideértve a pénzügyi ágazatot is.
Az energiaszektorban végre kell hajtani a két
korábbi programban előírt, fennmaradó intézkedéseket, ideértve a gáz- és
villamosenergia-piac liberalizációjára vonatkozó ütemterv megvalósítását.
A program strukturálisreform-tervének másik
fontos pillére az üzleti környezet javítása és a kis- és középvállalkozások
(kkv-k) finanszírozáshoz jutásának megkönnyítése. A program célja a kkv-k
adminisztratív terheinek csökkentése, banki és saját tőkéhez jutásuk
megkönnyítése, a jogbiztonság növelése az ingatlan-nyilvántartás fejlesztése
révén, valamint a kkv-k külföldi piacra jutásának támogatása. A kutatásra és
innovációra irányuló közvetlen külföldi befektetések ösztönzése céljából a
program támogatja továbbá a szellemi tulajdonra vonatkozó jogi keret reformját,
mindenekelőtt a szabadalmak terén.
Ami a munkaerőpiacot illeti, a férfiakra
és a nőkre vonatkozó nyugdíjkorhatár kiegyenlítése révén a program
hozzájárul a 2010-ben megkezdett nyugdíjreform lezárásához.
A program végrehajtása szempontjából
alapvető területeken a közigazgatás hatékonyságának javítását célzó
általános, fent ismertetett intézkedések mellett a román hatóságoknak félévente
jelentést kell tenniük a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak és a
Gazdaságpolitikai Bizottságnak a szóban forgó területen elért
eredményekről.
F: Monetáris politika
A monetáris politika továbbra is az
árstabilitásra és arra irányul, hogy az infláció a Román Nemzeti Bank által
kitűzött célsávon (2,5 % ±1 százalékpont) belül maradjon.
2013/0338 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS HATÁROZATA
a Romániának nyújtandó európai uniós
középtávú elővigyázatossági pénzügyi támogatásról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak
143. cikkére,
tekintettel a tagállamok fizetési mérlegéhez
középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló, 2002. február
18-i 332/2002/EK tanácsi rendeletre[2]
és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel a Bizottságnak a Gazdasági és
Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultáció után tett javaslatára,
mivel:
(1)       A 2013/XXX/EU határozattal[3] a Tanács Romániának
biztosítandó kölcsönös segítségnyújtásról határozott.
(2)       Az adott körülmények, azaz a
tőkeáramlások különösen a feltörekvő piacokat befolyásoló
bizonytalansága, a makrogazdasági forgatókönyv kockázatai és a bankszektorban változatlanul
meglévő sebezhetőség miatt célszerű, hogy Románia a tagállamok
számára rendelkezésre álló, fizetésimérleg-támogatási mechanizmus útján
középtávú elővigyázatossági pénzügyi támogatásban részesüljön. Noha a
jelenlegi piaci körülmények között Románia nem szándékozik folyósítást kérni,
az elővigyázatossági támogatás várhatóan hozzájárul a makrogazdasági,
költségvetési és pénzügyi stabilitás megszilárdításához, valamint –
strukturális reformok végrehajtása révén – a román gazdaság rugalmasságának és
növekedési potenciáljának fokozásához.
(3)       Negatív kockázatok
érvényesülése esetén Románia nem lesz képes a rendelkezésre álló forrásokból
fedezni külső finanszírozási szükségleteit. Az említett kockázatok többek
között a jelentős külső adósságállománnyal és a pénzügyi szektor
adósságállományának megújításával, a jelentősen negatív nettó befektetési
pozícióval, valamint az euróövezet kedvezőtlen fejleményeinek
begyűrűzésével függnek össze. Egy ilyen stresszforgatókönyv
megvalósulása esetén a fennmaradó finanszírozási szükségleteket az uniós
elővigyázatossági pénzügyi támogatás aktiválásával kellene fedezni.
(4)       Indokolt Románia számára
legfeljebb 2 milliárd EUR-s uniós elővigyázatossági támogatást nyújtani a
tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú uniós pénzügyi támogatást nyújtó
mechanizmus útján, amelyet a 332/2002/EK tanácsi rendelet hozott létre. Ehhez a
támogatáshoz 1 751,34 millió SDR (Románia IMF-kvótájának 170 %-a,
nagyjából 2 milliárd EUR) összegű, készenléti megállapodás útján nyújtott
IMF-támogatás társul, amelyet 2013. szeptember 27-én hagytak jóvá és amelyet a
hatóságok szintén elővigyázatossági támogatásnak tekintenek. A Világbank
fejlesztési hitelprogramja keretében 1 milliárd EUR-t bocsátott rendelkezésre
2015 júniusáig érvényes halasztott lehívási opcióval. Ezenkívül a Világbank
továbbra is biztosítja a korábban vállalt, 891 millió EUR összegű
támogatást, amelyből 514 millió EUR továbbra is lehívható.
(5)       A támogatást a Bizottság
kezeli, továbbá a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt
követően megállapodik a román hatóságokkal az elővigyázatossági
pénzügyi támogatáshoz csatolt különös gazdaságpolitikai feltételekről. Az
említett feltételeket az egyetértési megállapodásba kell foglalni.
(6)       Tekintettel a támogatás
elővigyázatossági jellegére, Románia csak akkor kéri az uniós hitel
részleteinek folyósítását, ha fizetési mérlegének vagy tőkemozgásainak
egyenlegével összefüggésben nehézségei merülnek fel. Ha Románia finanszírozási
kérelmet nyújt be a Bizottsághoz, ez utóbbi a Gazdasági és Pénzügyi
Bizottsággal folytatott konzultáció után határoz a program aktiválásáról,
valamint a rendelkezésre bocsátandó részletek összegéről és
ütemezéséről. Az esetleges folyósításokhoz kapcsolódó részletes pénzügyi
feltételek az elővigyázatossági hitelről szóló megállapodásban
kerülnek megállapításra.
(7)       Az elővigyázatossági
pénzügyi támogatás célja, hogy hozzájáruljon a kormányzati gazdaságpolitikai
program sikeres végrehajtásához és így alátámassza Románia fizetési mérlegének
fenntarthatóságát,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1)
Az Unió legfeljebb 2 milliárd EUR
összegű középtávú elővigyázatossági pénzügyi támogatást bocsát
Románia rendelkezésére. A mechanizmus aktiválása és a részletek folyósítása
esetén a támogatást legfeljebb nyolcéves átlagos futamidejű hitel
formájában kell biztosítani.
(2)
Az uniós elővigyázatossági
pénzügyi támogatás aktiválása és folyósítása 2015. szeptember 30-ig
kérhető.
2. cikk
(1)
A támogatást a Bizottság kezeli oly módon, hogy az
megfeleljen Románia vállalásainak és a Tanács ajánlásainak, különösen a nemzeti
reformprogram végrehajtásával és Románia éves aktualizált
konvergenciaprogramjával összefüggésben.
(2)
A Bizottság – a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal
folytatott konzultációt követően – megállapodik Romániával az elővigyázatossági
pénzügyi támogatáshoz csatolt különös gazdaságpolitikai feltételekről,
amelyek a 3. cikk (3) bekezdésében kerülnek felsorolásra. Ezeket a feltételeket
az (1) bekezdésben említett vállalásokkal és ajánlásokkal összhangban lévő
egyetértési megállapodásba kell foglalni. A részletes pénzügyi feltételeket a
Bizottság az elővigyázatossági hitelről szóló megállapodásban
rögzíti.
(3)
A Bizottság a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal
együttműködve rendszeres időközönként megvizsgálja, hogy
teljesülnek-e a támogatáshoz csatolt gazdaságpolitikai feltételek.
3. cikk
(1)
A Románia által benyújtott írásbeli kérelmet
követően a Bizottság megvizsgálja az uniós elővigyázatossági pénzügyi
támogatás aktiválásának lehetőségét. A Bizottság – a Gazdasági és Pénzügyi
Bizottsággal folytatott konzultációt követően – dönt arról, hogy a
támogatás aktiválása és a támogatás keretében történő folyósításokra
vonatkozó kérelem indokolt-e, és határoz a folyósítások összegéről és
ütemezéséről. A pénzügyi támogatás aktiválása esetén a hitelt legfeljebb
két részletben bocsátják rendelkezésre. A részletek egy vagy több részösszegben
folyósíthatók.
(2)
A támogatás aktiválása esetén a Bizottság az uniós
hitel vagy annak részösszegei folyósításáról a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság
véleményének kikérése után dönt.
(3)
A folyósításra akkor kerül sor, ha kielégítően
végrehajtják a román kormány – Románia konvergenciaprogramjába és a nemzeti
reformprogramba is beemelendő – gazdasági programját; és legfőképpen
az egyetértési megállapodásba foglalt különös gazdaságpolitikai feltételeket,
amelyek többek között a következők:
a)      a Stabilitási és Növekedési Paktum
keretében Románia által vállalt kötelezettségeknek megfelelő költségvetési
konszolidációs pályával összhangban lévő költségvetések és szakpolitikák
elfogadása, illetve végrehajtása, azzal a céllal, hogy Románia 2015-ig elérje a
középtávú költségvetési célt, majd a későbbiekben fenntartsa azt;
b)      az előző két programban
előírt intézkedések teljes körű fenntartása és a még nem teljesített
feltételek végrehajtása;
c)      a költségvetés-irányítási keret további
erősítése többek között a gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról,
koordinációról és kormányzásról szóló szerződés (a költségvetési paktum)
3. cikkének végrehajtása révén, a költségvetési konszolidáció
megszilárdításának biztosítása érdekében. Külön figyelmet kell fordítani a
többéves költségvetés-tervezés megerősítésére, a kötelezettségvállalások
hatékony kontrollrendszerének végrehajtására, az adóbeszedés, valamint a
beruházási döntések javítására;
d)      a Világbank által 2010–2011-ben
végrehajtott funkcionális felülvizsgálatok megállapításainak megfelelően
elfogadott cselekvési tervek időben történő megvalósítása, és egy
olyan központi végrehajtási egység felállítása, amelynek feladata a szakpolitikai
prioritások meghatározásának javítása valamennyi kormányzati szinten;
e)      a hátralékok felszámolása és a
költségvetés-ellenőrzési mechanizmus megerősítése az egészségügyben a
jelentéstételi és nyomonkövetési keret javítása révén;
f)       stratégiai cselekvési terv megvalósítása
az egészségügyben a kórházi struktúra ésszerűsítésével és az alapellátás
körének szélesítésével az egészségügy teljesítményének javítása érdekében;
g)      az államadósság kezelésének javítása a
finanszírozási költségek és a kockázatok csökkentése, a konszolidáció
folytatása, valamint az államadósság hozamgörbéjének megnyújtása céljából;
h)      a bankszanálási keretnek, a központi bank
vészhelyzeti tervezésének és a betétbiztosítási alap irányításának a további
erősítése, valamint a bankoknál a mérlegtisztítás meggyorsítására irányuló
intézkedések végrehajtása és a törlesztési fegyelem fenntartása a
bankszektorban;
i)       a bankrendszeren kívüli pénzügyi piac
felügyeletének megerősítése érdekében a Pénzügyi Felügyeleti Hatóságra
vonatkozó jogszabályok hozzáigazítása a bevált nemzetközi gyakorlathoz;
j)       az állami vállalatok
szerkezetátalakítása, többek között privatizáció révén, valamint az állami
vállalatok vállalatirányításának megerősítése;
k)      többek között a kis- és
középvállalkozások adminisztratív terheinek csökkentése révén az üzleti
környezet javítására irányuló további intézkedések, valamint a kis- és
középvállalkozások finanszírozáshoz jutását megkönnyítő intézkedések
végrehajtása.
(4)
Amennyiben a hitel finanszírozása megköveteli, úgy
meg kell engedni, hogy a legmagasabb hitelminősítéssel rendelkező
felek bevonásával kamatlábcsere-ügyletek körültekintő alkalmazására
kerüljön sor. A Bizottság folyamatosan tájékoztatja a Gazdasági és Pénzügyi
Bizottságot a felvett hitelek refinanszírozásának és a pénzügyi feltételek
átalakításának lehetőségeiről.
4. cikk
Ez a határozat az erről szóló értesítés
napján lép hatályba.
5. cikk
Ennek a határozatnak Románia a címzettje.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
A KÖLTSÉGVETÉSRE GYAKOROLT HATÁSRÓL
SZÓLÓ KIMUTATÁS
(vö. a
belső szabályzat 16. cikkével)
SZAKPOLITIKAI TERÜLET: 01. CÍM – GAZDASÁGI
ÉS PÉNZÜGYEK
TEVÉKENYSÉG: PÉNZÜGYI MŰVELETEK ÉS
ESZKÖZÖK
1.           A JAVASLAT CÍME, ÉRINTETT
KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL ÉS CÍM
A Romániának nyújtandó európai uniós középtávú
elővigyázatossági pénzügyi támogatásról szóló tanácsi határozatra irányuló
javaslat, összefüggésben a Romániának biztosítandó kölcsönös segítségnyújtásról
szóló tanácsi határozatra irányuló ajánlással.
01 04 01 01 A fizetési mérleg támogatására felvett
uniós kölcsönökre vonatkozó európai uniós garancia
2.           JOGALAP:
EUMSZ 143. cikk, EUMSZ 352. cikk, 332/2002/EK
tanácsi rendelet.
3.           A PÉNZÜGYI ÉV ÁTFOGÓ ADATAI
(EUR-BAN)
Itt látható az Európai Unió által vállalt garancia
szerkezete. Segítségével a Bizottság képes lehet az adósság (tőkeösszeg,
kamatok és egyéb költségek) visszafizetésére, ha az adós (Románia) esetleg nem
teljesítene.
A költségvetési garanciát tükröző („p.m.”
jelzetű) költségvetési tétel csak akkor aktiválódik, ha a garanciát
ténylegesen lehívják. A költségvetési garanciát rendes körülmények között
várhatóan nem hívják le.
3a. – Tárgyév
Nem releváns
   ||   || Illetékes hatóság
 Eredeti előirányzat a pénzügyi évre (költségvetés) ||   ||
 Átcsoportosítások ||   ||
 További előirányzat ||   ||
 Összes előirányzat ||   ||
 Más munkaprogram által már elkülönített előirányzatok ||   ||
 Rendelkezésre álló egyenleg ||   ||
 Összeg a javasolt fellépés esetében ||   ||
3b. – Átvitt összegek
Nem releváns
   ||   || Illetékes hatóság
 Átvitel ||   ||
 Más munkaprogram által már elkülönített előirányzatok ||   ||
 Rendelkezésre álló egyenleg ||   ||
 Összeg a javasolt fellépés esetében ||   ||
3c. – Következő pénzügyi év
Nem releváns
   ||   || Illetékes hatóság
 Eredeti előirányzat a pénzügyi évre (költségvetés) ||   || p.m
 Átcsoportosítások ||   ||
 További előirányzat ||   ||
 Összes előirányzat ||   ||
 Más munkaprogram által már elkülönített előirányzatok ||   ||
 Rendelkezésre álló egyenleg ||   ||
 Összeg a javasolt fellépés esetében ||   || p.m
4.           AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA
A javasolt, Romániának nyújtandó európai uniós
középtávú elővigyázatossági pénzügyi támogatás aktiválása esetén
legfeljebb 2 milliárd EUR összegű uniós hitelből áll (ezt az EU a
nemzetközi tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményeken keresztül történő
hitelfelvétellel fedezi). A támogatást egy nemzetközi finanszírozási csomaggal
összefüggésben nyújtják, amelynek az IMF 1,75 milliárd SDR (mintegy 2 milliárd
EUR) összegű – készenléti megállapodás keretében adott – hitele is részét
képezi. A Világbank 1 milliárd EUR-t bocsátott rendelkezésre egy fejlesztési
hitel (DPL) keretében, lehetőséget adva a halasztott lehívásra. Ezenkívül
a Világbank továbbra is biztosítja a korábban vállalt, 891 millió EUR
összegű támogatást, amelyből 514 millió EUR továbbra is lehívható. A
Romániának nyújtandó európai uniós középtávú elővigyázatossági pénzügyi
támogatás célja azoknak a fennálló kockázatoknak a felszámolása, amelyek
Románia fizetési mérlegének fenntarthatóságát veszélyeztetik; az ingadozó
tőkeáramlás még a folyó fizetési mérleg hiányának egyértelmű
csökkenése mellett is kockázatokat rejt a hiány finanszírozására nézve. Az
elővigyázatossági támogatás a továbbiakban is hozzájárul a kormány
gazdasági programjához, amelynek célja többek között a makrogazdasági, fiskális
és pénzügyi stabilitás megszilárdítása, a közigazgatás kapacitásának növelése,
az adóigazgatás reformja, az államháztartás irányításának és kontrolljának
javítása, valamint a román gazdaság rugalmasságának és növekedési
potenciáljának fokozása. Végül, a Bizottság által a Gazdasági és Pénzügyi
Bizottság bevonásával kezelt támogatás lehetővé teszi annak ösztönzését,
hogy a román gazdaságpolitika megfeleljen Románia európai uniós vállalásainak
és a Tanács ajánlásainak, különös tekintettel a nemzeti reformprogram és a
konvergenciaprogram végrehajtására.
Az EU által a Romániának nyújtandó támogatás
finanszírozása céljából – amennyiben Románia kérelmet nyújt be és a Bizottság a
Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően a
kérelmet pozitívan bírálja el – a tőkepiacokon vagy pénzügyi
intézményektől felvett hiteleket uniós garancia fedezi. A hitelt
tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményektől veszik fel. A Romániának
nyújtható hitelek tőkeösszege legfeljebb 2 milliárd EUR-t tenne ki.
Az Európai Unió által vállalt garancia szerkezete
lehetővé teszi, hogy Románia nemteljesítése esetén a Bizottság képes
legyen az adósság visszafizetésére.
Annak érdekében, hogy kötelezettségeinek eleget
tudjon tenni, a Bizottság igénybe veheti készpénztartalékait az adósság
átmeneti fedezésére. Ebben az esetben a Közösségek saját forrásainak
rendszeréről szóló 2007/436/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló,
2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 130., 2000.5.31.,
1. o.) 12. cikke alkalmazandó.
5.           AZ ELFOGADOTT SZÁMÍTÁSI
MÓDSZER
Nem releváns.
6.           FIZETÉSI ÜTEMTERV (EUR-BAN)
Nem releváns.
 Megnevezés || Előirányzatok || Kifizetési előirányzatok
   ||   ||   || n. év || n+1. év || n+2. év || n+3. év || Későbbi pénzügyi évek
   || n. év ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || n+1. év ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || n. év ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || n+1. év ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Összesen ||   ||   ||   ||   ||   ||
[1]               Az első programot a 2009/459/EK tanácsi határozat,
a másodikat a 2011/288/EU tanácsi határozat hozta létre.
[2]               HL L 53., 2002.2.23., 1. o.
[3]               Lásd a Hivatalos Lap xx. oldalát.


				|

		52014PC0622

			Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA az Észt Köztársaságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától, valamint 168. és 168a. cikkétől eltérő különös intézkedés alkalmazására történő felhatalmazásáról /* COM/2014/0622 final - 2014/0288 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A közös hozzáadottértékadó-rendszerről
szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK irányelv (a továbbiakban: a héairányelv)
395. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács, a Bizottság javaslata alapján,
bármelyik tagállamot egyhangúlag felhatalmazhatja arra, hogy az irányelvben
foglaltaktól eltérő különös intézkedéseket alkalmazzon a
hozzáadottérték-adó beszedésének egyszerűsítésére vagy egyes adócsalások
és -kikerülések megelőzésére.
A Bizottságnál 2014. május 26-án iktatott levelében
Észtország felhatalmazást kért arra, hogy az előzetesen felszámított adóra
vonatkozó adólevonási jogot szabályozó általános alapelvektől eltérő
intézkedést alkalmazhasson a személygépkocsik esetében. A héairányelv
395. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság
2014. június 11-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot
Észtország kérelméről. A Bizottság 2014. június 12-én kelt levelében
értesítette Észtországot, hogy a kérelem elbírálásához általa szükségesnek tartott
minden információ a rendelkezésére áll.
Háttér-információk
A héairányelv 168. és 168a. cikke úgy
rendelkezik, hogy az adóalanyok jogosultak az adóköteles tevékenységet célzó
beszerzéseket terhelő héát levonni. Ugyanezen irányelv 26. cikke (1)
bekezdésének a) pontja értelmében a vállalkozás vagyonát képező termék
magáncélra történő használata ellenérték fejében nyújtott szolgáltatásnak
minősül, amennyiben a termék héája levonható volt. E rendszer
lehetővé teszi az eredetileg levont héaösszeg behajtását a magáncélú
használat tekintetében.
A személygépkocsik esetében nehéz ezt a
rendszert alkalmazni, különösen mivel nem könnyű különbséget tenni a
magáncélú és az üzleti célú használat között. Amennyiben készül nyilvántartás,
ennek vezetése és ellenőrzése még abban az esetben is külön terhet róna a
vállalkozásokra és a közigazgatásra, ha Észtország élne a héairányelv 168a.
cikkében foglalt lehetőséggel, és a vállalati személygépkocsikkal
kapcsolatos kiadások esetében a levonást az adóalany által történő
tényleges üzleti célú használat mértékére korlátozná.
Ezért Észtország kérelmezte, hogy az
adólevonási jogot meghatározott százalékos mértékre korlátozhassa, melynek
fejében mentesítené a vállalkozásokat a magáncélú használat adózási célból
történő elszámolása alól. Ennek előnye, hogy valamennyi érintett fél
számára egyszerűbbé válik a rendszer, ugyanakkor megakadályozza a hamis
nyilvántartásokra visszavezethető adócsalást, illetve adókikerülést.
Az Észtország által szolgáltatott információk
alapján úgy tűnik, hogy a vállalati személygépkocsik használatának
átlagosan 50 %-a magáncélokat szolgál. A százalékban kifejezett
korlátozást ezért 50 %-ban kell meghatározni.
Ezt az új rendszert kell majd alkalmazni
minden olyan nem kizárólag üzleti célokra használt személygépkocsira, amely a vezetőülésen
felül legfeljebb nyolc üléssel rendelkezik és tömege nem haladja meg a
3 500 kilogrammot. Az adólevonási jog korlátozása egyébiránt nem terjedne
ki egyes konkrét tevékenységekre használt személygépkocsikra, így a
viszonteladás, bérbeadás vagy lízing céljából vásárolt személygépkocsikra, a
személyszállításra használt személygépkocsikra (például taxikra), valamint
gépjárművezető-oktatáshoz használt személygépkocsikra, amelyekre
továbbra is a rendes szabályok vonatkoznának.
Időtartamát tekintve az eltérést 2017.
december 31-ig indokolt engedélyezni, hogy így meg lehessen ítélni, hogy az
50 %-os korlátozás továbbra is megfelelően tükrözi-e az üzleti és
magáncélú használat megoszlását. A meghosszabbítás kérelmezése esetén a
kérelemhez csatolni kell egy jelentést az alkalmazott százalékos érték
felülvizsgálatáról, és azt a kérelemmel együtt legkésőbb 2017. március
31-ig el kell juttatni a Bizottság részére.
Meglévő rendelkezések a javaslat által
érintett területen
Az adólevonási joghoz kapcsolódó hasonló
eltérésekre más tagállamok is engedélyt kaptak.
A héairányelv 176. cikke előírja, hogy a
Tanács megállapítja, milyen kiadások nem jogosítanak a héa levonására. Ennek
megtörténtéig felhatalmazza a tagállamokat az 1979. január 1-jén hatályban
lévő korlátozások fenntartására. Emiatt a személygépkocsikkal kapcsolatban
az adólevonási jogot korlátozó számos „standstill” rendelkezés létezik.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
Konzultáció az érdekelt felekkel
Nem releváns.
Szakértői vélemények
összegyűjtése és felhasználása
Külső szakértők bevonására nem volt
szükség.
Hatásvizsgálat
A határozatjavaslat célja elsősorban az,
hogy egyszerűsítse a héabeszedést a részben nem üzleti célokra használt
személygépkocsik vonatkozásában, ami pozitív hatással járhat. Ugyanakkor
felszámolható a hamis nyilvántartások révén történő adócsalás is.
Az eltérés szűk tárgyi és időbeli
alkalmazási köre miatt azonban a hatás mindenképpen korlátozott lesz.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A javaslat összefoglalása
Észtország felhatalmazása arra, hogy az
adólevonási jogot a nem kizárólag üzleti célokra használt vállalati
személygépkocsikkal kapcsolatos kiadásokat terhelő héa 50 %-ára
korlátozza. Az adólevonási jog korlátozása esetén az adóalany mentesül a személygépkocsik
magáncélú felhasználására kivetett héa elszámolása alól.
Jogalap
A héairányelv 395. cikke.
A szubszidiaritás elve
A héairányelvnek a javaslat alapjául szolgáló
rendelkezésére tekintettel a javaslat az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe
tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.
Az arányosság elve
A javaslat megfelel az arányosság elvének a
következők miatt:
A határozat egy tagállam számára, annak saját
kérelme nyomán ad felhatalmazást, kötelezettséget tehát nem keletkeztet.
Tekintettel az eltérés alkalmazási körének
korlátozott mivoltára, a különös intézkedés arányban áll a kitűzött
céllal.
A jogi aktus típusának megválasztása
A héairányelv 395. cikke értelmében a
hozzáadottérték-adóra vonatkozó közös szabályoktól kizárólag abban az esetben
lehet eltérni, ha arra a Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag
felhatalmazást ad. Ezenfelül a tanácsi határozat azért is a legmegfelelőbb
jogi aktus, mert egy-egy tagállamnak is címezhető.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A javaslat nincs hatással az uniós
költségvetésre.
5.           OPCIONÁLIS ELEMEK
A javaslat hatályvesztésre vonatkozó
rendelkezést tartalmaz.
2014/0288 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
az Észt Köztársaságnak a közös
hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1)
bekezdésének a) pontjától, valamint 168. és 168a. cikkétől eltérő
különös intézkedés alkalmazására történő felhatalmazásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a közös
hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK
tanácsi irányelvre[1]
és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       A Bizottságnál 2014. május
26-án iktatott levelében Észtország felhatalmazást kért, hogy a
személygépkocsik tekintetében eltérést alkalmazhasson a 2006/112/EK irányelvnek
az előzetesen felszámított adóra vonatkozó adólevonási jogot szabályozó
rendelkezéseitől.
(2)       A Bizottság 2014. június
11-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot Észtország
kérelméről. A Bizottság 2014. június 12-én kelt levelében értesítette
Észtországot, hogy a kérelem elbírálásához általa szükségesnek tartott minden
információ a rendelkezésére áll.
(3)       A 2006/112/EK irányelv 168.
és 168a. cikke úgy rendelkezik, hogy az adóalany jogosult az adóköteles
tevékenységéhez felhasznált, részére teljesített termékértékesítésre és
szolgáltatásnyújtásra kivetett hozzáadottérték-adó (a továbbiakban: héa)
levonására. A szóban forgó irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontja
előírja a héaelszámolást abban az esetben, ha egy vállalkozás vagyonát
képező terméket nem üzleti célokra használják.
(4)       Gyakran igen nehéz pontosan
meghatározni a nem üzleti célú felhasználást, és még ha lehetséges is, az
eljárás rendszerint nagy terhekkel jár. A kért felhatalmazás értelmében a nem
kizárólag üzleti célokra használt személygépkocsikkal kapcsolatos kiadásokat
terhelő héa levonható mértékét – néhány kivételtől eltekintve –
átalányszázalékban kell megállapítani. A jelenleg rendelkezésre álló
információk alapján az észt hatóságok úgy vélik, hogy 50 %-os mérték
indokolt. Egyúttal a kettős adóztatás elkerülése érdekében a
személygépkocsik nem üzleti célú használata esetében fel kell függeszteni a
héaelszámolásra vonatkozó követelményt, ha a szóban forgó személygépkocsi
korlátozás hatálya alá esik. Ezen egyszerűsítési intézkedés révén nem
szükséges nyilvántartást vezetni a vállalati személygépkocsik magáncélú
használatáról, és ugyanakkor a hamis nyilvántartások révén történő
adócsalás is megelőzhető.
(5)       Az adólevonási jognak a kért
felhatalmazás szerinti korlátozását az egyes meghatározott személygépkocsik
vásárlása, lízingje, Közösségen belüli beszerzése és importja, valamint az ezen
személygépkocsikhoz kapcsolódó kiadások után fizetett héára kell alkalmazni,
ideértve az üzemanyag vásárlását is.
(6)       A kért felhatalmazást
kizárólag a 3 500 kilogrammot nem meghaladó megengedett legnagyobb
össztömegű és a vezetőülésen kívül legfeljebb nyolc üléssel rendelkező
személygépkocsikra kell alkalmazni, minthogy a 3 500 kilogrammot meghaladó
össztömegű és a vezetőülésen kívül nyolcnál több üléssel
rendelkező személygépkocsik nem üzleti célú használata elhanyagolható e
személygépkocsik jellegéből, illetve azon üzleti tevékenységekből
adódóan, amelyekre azokat használják. Meg kell továbbá határozni azon konkrét
személygépkocsik részletes jegyzékét, amelyekre egyedi jellegű
felhasználásuk miatt a felhatalmazás nem vonatkozik.
(7)       A felhatalmazásnak
korlátozott időtartamra, 2017. december 31-ig kell szólnia, hogy
lehetővé váljon az eltérést bevezető intézkedés, valamint az üzleti
és nem üzleti célú használat közötti megosztási ráta szükségességének és
hatékonyságának felülvizsgálata.
(8)       Amennyiben Észtország úgy
véli, hogy szükséges a felhatalmazás időbeli hatályának 2017-en túli
időpontig történő meghosszabbítása, az alkalmazott százalékos korlát
értékelését tartalmazó jelentést a meghosszabbítás iránti kérelemmel együtt
legkésőbb 2017. március 31-ig be kell nyújtania a Bizottság számára.
(9)       Az eltérés a végső
fogyasztói szinten beszedett adóbevétel teljes összegét csak elhanyagolható
mértékben fogja befolyásolni és nem lesz kedvezőtlen hatással az Unió
hozzáadottérték-adóból származó saját forrásaira,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2006/112/EK irányelv 168. és 168a.
cikkétől eltérve Észtország felhatalmazást kap, hogy 50 %-ra
korlátozza a nem kizárólag üzleti célokra használt személygépkocsikkal
kapcsolatos kiadások hozzáadottérték-adójára vonatkozó adólevonási jogot.
2. cikk
A 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1)
bekezdésének a) pontjától eltérve Észtország az adóalanyok vállalkozási
vagyonának részét képező személygépkocsik nem üzleti célú használatát nem
tekinti ellenérték fejében nyújtott szolgáltatásnak, amennyiben az adott
személygépkocsi az e határozat 1. cikke értelmében engedélyezett korlátozás
hatálya alá esik.
3. cikk
Az 1. cikkben említett kiadások közé a nem
kizárólag üzleti célokra használt személygépkocsik vásárlása, lízingje,
Közösségen belüli beszerzése és importja, valamint az ilyen személygépkocsik
fenntartásával, javításával és üzemanyagával kapcsolatos kiadások tartoznak.
4. cikk
A határozat kizárólag a 3 500 kilogrammot
nem meghaladó megengedett legnagyobb össztömegű és a vezetőülésen
kívül legfeljebb nyolc üléssel rendelkező személygépkocsikra alkalmazandó.
5. cikk
Az 1. és 2. cikk nem alkalmazandó az alábbi
személygépkocsi-kategóriákra:
a) viszonteladás, bérbeadás vagy lízing
céljából vásárolt személygépkocsik;
b) díjazás
ellenében személyszállításra használt személygépkocsik, ideértve a
taxiszolgáltatásokat is;
c) gépjárművezető-oktatáshoz
használt személygépkocsik.
6. cikk
Ez a határozat 2017. december 31-én hatályát
veszti. Az e határozatban megadott felhatalmazás meghosszabbítására irányuló kérelmet
legkésőbb 2017. március 30-ig be kell nyújtani a Bizottsághoz, és ahhoz
csatolni kell egy jelentést az 1. cikkben meghatározott százalékos érték
felülvizsgálatáról.
7. cikk
Ennek a határozatnak az Észt Köztársaság a
címzettje.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 347., 2006.12.11., 1. o.