               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.7.27.
            COM(2021) 426 final
            2021/0243(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az afrikai-eurázsiai vándorló vízimadarak védelméről szóló megállapodás részes feleinek nyolcadik találkozóján a megállapodás 3. mellékletének egyes módosításai tekintetében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               Ez a javaslat az afrikai-eurázsiai vándorló vízimadarak védelméről szóló megállapodás részes feleinek nyolcadik találkozóján a megállapodás 3. mellékletén végrehajtandó egyes módosítások tervezett elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozatra irányul.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az afrikai-eurázsiai vándorló vízimadarak védelméről szóló megállapodás

               Az afrikai-eurázsiai vándorló vízimadarak védelméről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) célja a vízimadárfajok és élőhelyeik védelme Afrikában, Európában, a Közel-Keleten, Közép-Ázsiában, Grönlandon és a kanadai szigetvilágban.

               A vándorló, vadon élő állatfajok védelméről szóló egyezmény keretében kidolgozott és az ENSZ Környezetvédelmi Programja (UNEP) keretében kezelt megállapodás a részt vevő országokat és a tágabb nemzetközi természetvédelmi közösséget egyesíti a vándorló vízimadarak számára teljes elterjedési területükön biztosítandó összehangolt védelem és kezelés érdekében.

               A megállapodás 1999. november 1-jén lépett hatályba. Az Európai Unió 2005. október 1-je óta szerződő fele e megállapodásnak
                  1
               . A megállapodás jelenleg nyolcvankét szerződő felet számlál, melyek közül negyvennégy (köztük az EU) területe Eurázsiában, harmincnyolcé pedig Afrikában található. Huszonnégy uniós tagállam a megállapodás részes fele
                  2
               .

               A megállapodásban foglalt vállalásokat az uniós jogban a vadon élő madarak védelméről szóló 2009/147/EK irányelv (a madárvédelmi irányelv)
                  3
                hajtja végre. A madárvédelmi irányelv a tagállamoknak a Szerződés hatálya alá tartozó európai területén természetesen előforduló összes vadon élő madárfaj védelmére vonatkozik. Célja e fajok védelme és megőrzése, továbbá szabályokat állapít meg hasznosításukkal kapcsolatban.

               2.2.A felek találkozója

               A felek találkozója a megállapodás fő döntéshozó testülete. Hatáskörrel rendelkezik arra, hogy felülvizsgálja a megállapodás mellékleteit, és háromévente ülésezik. Minden fél egy szavazattal rendelkezik, de a regionális gazdasági integrációs szervezetek — amilyen az Európai Unió is — annyi szavazattal rendelkeznek, ahány tagállamuk szerződő fele a megállapodásnak. Egy melléklet bármely módosítását a találkozón jelen lévő felek kétharmados többségével kell elfogadni.

               A megállapodás részes feleinek nyolcadik találkozójára 2021. október 5. és 8. között kerül sor Magyarországon.

               2.3.A felek találkozóján elfogadandó tervezett jogi aktus

               A felek találkozójának 2021. október 5–8-án tartandó nyolcadik találkozóján várhatóan elfogadásra kerül a megállapodás mellékleteinek a X. cikk (5) bekezdésével összhangban történő módosításáról szóló 8.xx határozat (a továbbiakban: tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja a megállapodás 3. mellékletének (Cselekvési terv) módosítása. Míg a 2. melléklet a megállapodás hatálya alá tartozó vándorló vízimadarak jegyzékét tartalmazza, a 3. melléklet azokat az intézkedéseket határozza meg, amelyeket a feleknek a legfontosabb fajok vonatkozásában kell meghozniuk. A legfontosabb fajokat a 3. melléklet 1. táblázata az ugyanabban a táblázatban meghatározott egyes kritériumok alapján sorolja fel.

               A megállapodás II. cikke szerint: „A Felek koordinált intézkedéseket tesznek, hogy a vándorló vízimadárfajok kedvező védelmi helyzetét megőrizzék vagy helyreállítsák. E célból alkalmazzák – nemzeti jogszabályaik határain belül – a Megállapodás III. cikkében leírt intézkedéseket, összhangban a IV. cikkben említett cselekvési tervben pontosan meghatározott tevékenységekkel.”

               A tervezett jogi aktus valamennyi részes fél tekintetében a részes felek találkozója általi elfogadását követő kilencvenedik napon lép hatályba és válik kötelezővé, kivéve azokat a feleket, amelyek fenntartással éltek. A kilencvennapos időszak alatt bármely fél élhet fenntartással a mellékletek módosításával szemben a letéteményeshez intézett írásbeli értesítés útján.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Unió által képviselendő javasolt álláspont az, hogy a részes felek nyolcadik találkozóján támogatni kell a tervezett jogi aktus elfogadását.

               A 3. melléklet 1. táblázatának a tervezett jogi aktusban szereplő módosításait az Egyesült Királyság javasolta a megállapodás technikai bizottságának ajánlásai alapján, és a módosítások a következőkből állnak:

               1.egy új f) kategória létrehozása és hozzáadása a megállapodás 3. melléklete 1. táblázata A. oszlopának 3. csoportjában és B. oszlopának 2. csoportjában felsorolt fajok populációira vonatkozóan, amennyiben a rájuk vonatkozó adatok hiányosak, például ha nem áll rendelkezésre információ a populációtrend irányáról;

               2.az 1. táblázatban a statisztikailag bizonytalan tendenciákon és az ismeretlen populációméreten alapuló kategóriák megjelölése „()” jellel; valamint

               3.a populációkategóriák megváltoztatása a megállapodás keretében kiadott, a védettségi helyzet alakulásáról szóló 8. jelentés részeként összegyűjtött bizonyítékok alapján.

               A fenti 1. és 2. pontban javasolt módosítások az elővigyázatosság elvén alapulnak, mivel biztosítani fogják, hogy a populációk listára vételekor gondosan figyelembe vegyék a populációtrendre vonatkozó információk hiányát, ami által szükség esetén magasabb szintű védelem érhető el. A módosításokat az afrikai-eurázsiai vándorló vízimadarak védelméről szóló megállapodás Európai Közösség részéről történő megkötéséről szóló, 2005. július 18-i 2006/871/EK tanácsi határozat 3. cikkének (1) és (3) bekezdése értelmében az Európai Unió nevében a Bizottság hagyja jóvá.

               Ami a fenti 3. pontban javasolt módosításokat illeti, ezek több faj és populációjuk besorolásának módosításából állnak. A megállapodás 3. mellékletének javasolt módosításai közül négy faj öt populációjának a besorolását érintő változás nem felel meg a vonatkozó uniós jogszabályoknak (madárvédelmi irányelv). Ezek a módosítások a következőket irányozzák elő:

               –az 1. táblázat B1. oszlopából az A3. oszlopba kerülnek a következők:

               ·a nyári lúd (Anser anser) két populációja (Izland / Egyesült Királyság és Írország, valamint a Fekete-tenger és Törökország);

               ·az üstökösréce (Netta rufina) fekete-tengeri és kelet-mediterrán populációja;

               ·az ezüstlile (Pluvialis squatarola squatarola) közép- és kelet-szibériai / kelet-ázsiai és dél-afrikai populációja;

               –az 1. táblázat A. oszlopának 4. csoportjából a 3c. csoportba kerül a csigaforgató (Haematopus ostralegus longipes) délkelet-európai, nyugat-ázsiai / délnyugat-ázsiai és északkelet-afrikai populációja.

               A négy faj öt populációjára vonatkozóan tervezett változtatások annyit jelentenek, hogy a megállapodás értelmében tilos lenne a vadászat, jóllehet ezek vadászható fajok a madárvédelmi irányelv alapján, mivel szerepelnek az említett irányelv II. mellékletének B. részében. Ezek a módosítások tehát az uniós jogban előírtnál erősebb jogi védelmet írnak elő.

               Ha a javasolt módosításokat csillag („*”) kísérné, ez azt jelezné, hogy a faj a fenntartható használat elvét követve vadászható az adaptív terítékkezelés elvét végrehajtó nemzetközi cselekvési terv összefüggésében. Így az Európai Unió e populációval kapcsolatos fenntartása visszavonható, amint valamely nemzetközi szerv keretében életbe lép egy, a madárvédelmi irányelv 7. cikkének követelményeit teljesítő megfelelő adaptív terítékkezelési mechanizmus. Azonban a javasolt módosítások egyikét sem kíséri csillag („*”).

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése értelmében az Európai Unió nevében valamennyi javasolt módosítást jóvá kell hagyni. Azonban a 2005. július 18-i 2006/871/EK tanácsi határozat 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottságnak a részes felek korábbi találkozóin a hasonló módosításoknál követetteknek megfelelően fenntartással kell élnie a fenti négy faj öt említett populációja tekintetében javasolt módosításokkal szemben, mivel azok szükségessé teszik a madárvédelmi irányelv módosítását, ami a részes felek találkozója általi elfogadásuktól számított kilencven napon belül nem oldható meg.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  4
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A felek találkozója egy megállapodás, nevezetesen az afrikai-eurázsiai vándorló vízimadarak védelméről szóló megállapodás által létrehozott szerv.

               Az általa elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A nemzetközi jog szerint is kötelező erővel fog bírni, és meghatározó módon befolyásolja az európai uniós jog, nevezetesen a madárvédelmi irányelv tartalmát. Ez azért van így, mert a megállapodás 3. mellékletének 1. táblázatában felsorolt legfontosabb fajokkal kapcsolatos, a felek által meghozandó bizonyos intézkedések – elsősorban a vadászat tekintetében – nem minden esetben egyeztethetők össze a madárvédelmi irányelvben e fajok tekintetében szereplő előírásokkal. Ugyanis ha az afrikai-eurázsiai vándorló vízimadarak védelméről szóló megállapodás megtiltja a madárvédelmi irányelv II. mellékletében szereplő valamely faj vadászatát, a madárvédelmi irányelv módosításra szorul.

               Az afrikai-eurázsiai vándorló vízimadarak védelméről szóló megállapodás Európai Közösség részéről történő megkötéséről szóló, 2005. július 18-i 2006/871/EK tanácsi határozat 3. cikke értelmében a közösségi hatáskörbe tartozó kérdésekben a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a Közösség nevében jóváhagyja a megállapodás mellékleteinek a X. cikk (5) bekezdésével összhangban elfogadott módosításait. Ez a felhatalmazás azonban azokra a módosításokra korlátozódik, amelyek összhangban vannak a vadon élő madarak és természetes élőhelyeik védelmével kapcsolatos közösségi vívmányokkal és nem módosítják azok tartalmát.

               Mivel a megállapodás 3. mellékletének 1. táblázata tekintetében négy faj, nevezetesen a nyári lúd (Anser anser), az üstökösréce (Netta rufina), az ezüstlile (Pluvialis squatarola squatarola) és a csigaforgató (Haematopus ostralegus longipes) vonatkozásában javasolt módosítások a madárvédelmi irányelv módosítását vonnák maguk után, a megállapodás részes feleinek nyolcadik találkozóján e tekintetben
                  5
                képviselendő európai uniós álláspontot tanácsi határozatban kell megállapítani.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem is módosítja a megállapodás intézményi kereteit.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt anyagi jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus fő célja és tartalma a környezettel kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel az afrikai-eurázsiai vándorló vízimadarak védelméről szóló megállapodás keretében tervezett jogi aktus a megállapodás 3. mellékletét módosítja, helyénvaló azt elfogadása után közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2021/0243 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az afrikai-eurázsiai vándorló vízimadarak védelméről szóló megállapodás részes feleinek nyolcadik találkozóján a megállapodás 3. mellékletének egyes módosításai tekintetében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az afrikai-eurázsiai vándorló vízimadarak védelméről szóló megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) 1999. november 1-jén lépett hatályba, és azt az Európai Közösség nevében a 2006/871/EK tanácsi határozat
                  6
                hagyta jóvá.

               (2)A megállapodás X. cikkének (5) bekezdése értelmében a felek találkozója fogadhatja el a megállapodás mellékleteinek módosításait.

               (3)A részes felek 2021. október 5–8-án tartandó nyolcadik találkozója várhatóan határozatot fogad el a megállapodás 3. mellékletének módosításáról.

               (4)Mivel az elfogadandó határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve és meghatározó módon befolyásolja az uniós szabályozás, nevezetesen a madárvédelmi irányelv tartalmát, helyénvaló meghatározni az Unió által a felek találkozóján képviselendő álláspontot.

               (5)Az Egyesült Királyság által a megállapodás 3. melléklete tekintetében javasolt és a 8.xx határozat tervezetében foglalt, négy faj, nevezetesen a nyári lúd (Anser anser), az üstökösréce (Netta rufina), az ezüstlile (Pluvialis squatarola squatarola) és a csigaforgató (Haematopus ostralegus longipes) vonatkozásában előterjesztett módosításokat, amelyek nincsenek összhangban a vonatkozó uniós joggal (a madárvédelmi irányelvvel), jóvá kell hagyni az Európai Unió nevében, mivel segítik e fajok csökkenő állományainak fokozottabb védelmét. Azonban a 2005. július 18-i 2006/871/EK tanácsi határozat 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottságnak fenntartással kell élnie a fenti négy faj tekintetében javasolt módosításokkal szemben, mivel azok szükségessé teszik a madárvédelmi irányelv módosítását, ami a részes felek találkozója általi elfogadásuktól számított kilencven napon belül nem oldható meg,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A megállapodás részes feleinek nyolcadik találkozóján az Unió által képviselendő álláspont a következő:

               Az Egyesült Királyság által a megállapodás 3. melléklete tekintetében javasolt és a megállapodás részes feleinek nyolcadik találkozója 8.xx határozatának tervezetében foglalt, négy faj, nevezetesen a nyári lúd (Anser anser), az üstökösréce (Netta rufina), az ezüstlile (Pluvialis squatarola squatarola) és a csigaforgató (Haematopus ostralegus longipes) vonatkozásában előterjesztett módosításokat a megállapodás részes feleinek nyolcadik találkozója alkalmával jóvá kell hagyni az Európai Unió nevében.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 2006/871/EK határozata (2005. július 18.) az afrikai-eurázsiai vándorló vízimadarak védelméről szóló megállapodás Európai Közösség részéről történő megkötéséről (HL L 345., 2006.12.8., 24. o.).

                     (2)

                        Három tagállam nem részes fele a megállapodásnak: Ausztria, Málta és Lengyelország.

                     (3)

                        HL L 20., 2010.1.26., 7. o.,
                  https://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2010:020:0007:0025:HU:PDF
                  .

                     (4)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (5)

                        A 2005. július 18-i 2006/871/EK tanácsi határozattal összhangban a Bizottság jóváhagyhatja azon módosításokat, amelyek nem teszik szükségessé a madárvédelmi irányelv módosítását.

                     (6)

                        HL L 345., 2006.12.8., 24. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.8.11.
            COM(2021) 468 final
            2021/0262(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás által létrehozott, kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban a szabályozás közelítéséről szóló XVII. melléklet XVII-3. függelékének (A hírközlési szolgáltatásokra alkalmazandó szabályok), XVII-4. függelékének (A postai és kézbesítési szolgáltatásokra alkalmazandó szabályok) és XVII-5. függelékének (A nemzetközi tengeri szállításra alkalmazandó szabályok) módosításával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A társulási megállapodás

               Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, és másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) célja a megerősített gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok feltételeinek megteremtése, amelyeknek köszönhetően Ukrajna fokozatosan integrálódik az EU belső piacába, többek között mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi terület létrehozásával az e megállapodás IV. címében (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) előírtak szerint, valamint Ukrajna azon erőfeszítéseinek támogatása, hogy befejezze a működő piacgazdaságra történő átállást, többek között jogszabályainak az uniós jogszabályokhoz való fokozatos közelítése révén. A megállapodás 2017. szeptember 1-jén lépett hatályba.

               2.2.A kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság

               A megállapodás 465. cikkének (4) bekezdése szerint a megállapodás IV. címével (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) összefüggő valamennyi kérdéssel a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság foglalkozik. A XVII. melléklet 11. cikkének megfelelően az említett bizottság határozatot hozhat a megállapodás XVII. mellékletének módosításáról. A 465. cikk (3) bekezdése szerint ezek a határozatok kötelezőek a Felekre nézve, és azok megteszik a határozatok végrehajtásához szükséges intézkedéseket. A kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság a Felek megegyezésével fogadja el határozatait.

               2.3.A kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság tervezett jogi aktusa

               A kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság határozatot tervez elfogadni a szabályozás közelítéséről szóló XVII. melléklet (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus) XVII-3. függelékének (A hírközlési szolgáltatásokra alkalmazandó szabályok), XVII-4. függelékének (A postai és kézbesítési szolgáltatásokra alkalmazandó szabályok) és XVII-5. függelékének (A nemzetközi tengeri szállításra alkalmazandó szabályok) módosítása céljából.

               A tervezett jogi aktus célja, hogy a XVII. melléklet említett függelékeit módosítsák a bennük felsorolt uniós jogi aktusokban a megállapodás 2012. március 30-i parafálása óta bekövetkezett változások figyelembevételével. Ez megfelel a megállapodás preambulumában és különösen a megállapodás IV. címe (Kereskedelem és kereskedelemmel kapcsolatos ügyek) 6. fejezetének (Letelepedés, szolgáltatáskereskedelem és elektronikus kereskedelem) 114., 124. és 138. cikkében meghatározott, Ukrajnának az uniós vívmányokhoz való fokozatos jogszabályi közelítésére irányuló célkitűzésnek.

               A tervezett jogi aktus kötelező lesz a Felekre nézve a XVII. melléklet 11. cikkének megfelelően, amely a következőképpen rendelkezik: „Amennyiben szükségesnek ítéli, a kereskedelmi bizottság dönthet a XVII. melléklet rendelkezéseinek módosításáról”. A megállapodás 465. cikkének (3) bekezdése szerint: „A Társulási Bizottság hatáskörrel rendelkezik olyan területekkel kapcsolatos határozatok elfogadására, amelyek az e megállapodásban előírt esetekre vonatkoznak és amelyek kapcsán a Társulási Tanács hatáskört ruházott rá. Ezek a határozatok kötelezőek a Felekre nézve, és azok megteszik a határozatok végrehajtásához szükséges intézkedéseket. A Társulási Bizottság a Felek megegyezésével fogadja el határozatait.”

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Unió nevében képviselendő álláspont célja a XVII. melléklet XVII-3. függelékének (A hírközlési szolgáltatásokra alkalmazandó szabályok), XVII-4. függelékének (A postai és kézbesítési szolgáltatásokra alkalmazandó szabályok) és XVII-5. függelékének (A nemzetközi tengeri szállításra alkalmazandó szabályok) módosítása.

               A függelékek módosítása azért szükséges, hogy tükrözzék az uniós vívmányoknak a fent említett szolgáltatási szektorokban a megállapodás megtárgyalt szövegének 2012. március 30-i parafálása óta bekövetkezett alakulását.

               Ez a határozat – a fent említett társulási megállapodás rendelkezései alapján – az Unió közös kereskedelempolitikáját hajtja végre egy, a keleti partnerséghez tartozó ország viszonylatában. Összhangban áll azzal a célkitűzéssel, hogy Ukrajna fokozatosan közelítse jogszabályait az uniós vívmányokhoz, amint azt a megállapodás preambuluma rögzíti.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság a társulási megállapodás által létrehozott szerv. A kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság által elfogadott határozat joghatással bíró jogi aktus. A megállapodás 465. cikke (3) bekezdésének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz. A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem is módosítja a megállapodás intézményi keretét. A javasolt határozat eljárási jogalapja ezért az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Alapelvek

               Az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése a harmadik országok tekintetében kizárólagos uniós hatáskört biztosít a szolgáltatások kereskedelme tekintetében, a szállítási szolgáltatások kivételével, beleértve az ilyen szolgáltatások nyújtására vonatkozó szabályozási keretfeltételekre vonatkozó rendelkezéseket is. Az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése jogalapot biztosít a tengeri és légi közlekedésre vonatkozó intézkedések tekintetében.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus fő célkitűzése és tartalma az Unió közös kereskedelempolitikája végrehajtásának biztosításához kapcsolódik, beleértve a nemzetközi tengeri szállítás szempontjait is.

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése és 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése és 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel a Társulási Bizottság határozata módosítja a megállapodást, a határozatot annak elfogadása után az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

               2021/0262 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás által létrehozott, kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére és 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 2017. szeptember 1-jén hatályba lépett.

               (2)A XVII. melléklet 11. cikke értelmében a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság naprakésszé teheti vagy módosíthatja a megállapodás XVII. mellékletét.

               (3)A kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságnak el kell fogadnia a XVII-3. függelék (A hírközlési szolgáltatásokra alkalmazandó szabályok), a XVII-4. függelék (A postai és kézbesítési szolgáltatásokra alkalmazandó szabályok) és a XVII-5. függelék (A nemzetközi tengeri szállításra alkalmazandó szabályok) módosításáról szóló tervezett jogi aktust.

               (4)A megállapodás 114., 124. és 138. cikkével összhangban mindkét Fél elismeri annak fontosságát, hogy Ukrajna meglévő jogszabályait közelítsék az Európai Unió jogszabályaihoz. Ukrajna törekszik annak biztosítására, hogy meglévő és jövőbeni jogszabályait fokozatosan összeegyeztethetővé tegye az uniós vívmányokkal.

               (5)Tekintettel arra, hogy a megállapodás szövegének 2012. március 30-i parafálása óta a XVII-3. függelékben (A hírközlési szolgáltatásokra alkalmazandó szabályok), a XVII-4. függelékben (A postai és kézbesítési szolgáltatásokra alkalmazandó szabályok) és a XVII-5. függelékben (A nemzetközi tengeri szállításra alkalmazandó szabályok) felsorolt uniós jogi aktusok közül több módosításra vagy hatályon kívül helyezésre került, a függelékeket módosítani kell, és ki kell igazítani bizonyos határidőket az Ukrajna által az uniós vívmányokhoz való közelítés folyamatában eddig elért előrehaladás figyelembevétele érdekében.

               (6)Helyénvaló ezért meghatározni az Unió által a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban képviselendő álláspontot, mivel a megállapodás XVII-3. függelékének (A hírközlési szolgáltatásokra alkalmazandó szabályok), XVII-4. függelékének (A postai és kézbesítési szolgáltatásokra alkalmazandó szabályok) és XVII-5. függelékének (A nemzetközi tengeri szállításra alkalmazandó szabályok) módosításával kapcsolatos tervezett jogi aktus kötelező érvényű lesz az Unióra nézve,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás XVII-3. függelékének (A hírközlési szolgáltatásokra alkalmazandó szabályok), XVII-4. függelékének (A postai és kézbesítési szolgáltatásokra alkalmazandó szabályok) és XVII-5. függelékének (A nemzetközi tengeri szállításra alkalmazandó szabályok) módosításával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont az említett bizottságnak az e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.8.11.
            COM(2021) 468 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat – A Tanács határozata
            az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás által létrehozott, kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottságban az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               A kereskedelmi formációban ülésező EU–Ukrajna Társulási Bizottság …/2021 határozata

               (xxxx.xx.xx)

               az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás XVII. melléklete XVII-3. függelékének (A hírközlési szolgáltatásokra alkalmazandó szabályok), XVII-4. függelékének (A postai és kézbesítési szolgáltatásokra alkalmazandó szabályok) és XVII-5. függelékének (A nemzetközi tengeri szállításra alkalmazandó szabályok) módosításáról

               A KERESKEDELMI FORMÁCIÓBAN ÜLÉSEZŐ TÁRSULÁSI BIZOTTSÁG,

               tekintettel az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodásra és különösen annak XVII. melléklete 465. cikkének (3) bekezdésére és 11. cikkére,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Unió, az Európai Atomenergia-közösség és tagállamaik, másrészről Ukrajna közötti társulási megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 2017. szeptember 1-jén hatályba lépett.

               (2)A megállapodás preambuluma és 1. cikke (2) bekezdésének d) pontja megerősíti a felek azon szándékát, hogy támogassák az ukrajnai reformfolyamatot, többek között a jogszabályok közelítése révén, hozzájárulva ezáltal a további gazdasági integrációhoz és a politikai társulás elmélyítéséhez.

               (3)A megállapodás 114., 124. és 138. cikkében a Felek elismerik annak fontosságát, hogy Ukrajna meglévő jogszabályait közelítsék az Európai Unió jogszabályaihoz a távközlési szolgáltatások, a postai és kézbesítési szolgáltatások, valamint a nemzetközi tengeri szállítási szolgáltatások ágazatában. Ukrajna törekszik annak biztosítására, hogy meglévő és jövőbeni jogszabályait fokozatosan összeegyeztethetővé tegye az uniós vívmányokkal. Ez a jogszabályi közelítés fokozatosan kiterjed majd az uniós vívmányoknak a megállapodás XVII. mellékletében említett valamennyi elemére.

               (4)A megállapodás XVII. mellékletének XVII-3. függelékében (A hírközlési szolgáltatásokra alkalmazandó szabályok), XVII-4. függelékében (A postai és kézbesítési szolgáltatásokra alkalmazandó szabályok) és XVII-5. függelékében (A nemzetközi tengeri szállításra alkalmazandó szabályok) felsorolt uniós vívmányok jelentősen átalakultak a megállapodással kapcsolatos tárgyalások lezárása óta. Ennek a változásnak tükröződnie kell a megállapodás említett függelékeiben.

               (5)A XVII. melléklet 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban, miután Ukrajna úgy ítéli meg, hogy egy adott uniós jogi aktust megfelelően fogadtak el és hajtottak végre, Ukrajnának a vonatkozó átültetési táblázato(ka)t az ukrán végrehajtási jogi aktus hivatalos angol fordításával együtt be kell nyújtania a kereskedelmi formációban ülésező Társulási Bizottság uniós társtitkára részére a XVII-6. függelékben előírt értékelés elvégzése érdekében,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)A megállapodás XVII. mellékletének XVII-3. függeléke (A hírközlési szolgáltatásokra alkalmazandó szabályok) helyébe e határozat 1. melléklete lép.

               (2)A megállapodás XVII. mellékletének XVII-4. függeléke (A postai és kézbesítési szolgáltatásokra alkalmazandó szabályok) helyébe e határozat 2. melléklete lép.

               (3)A megállapodás XVII. mellékletének XVII-5. függeléke (A nemzetközi tengeri szállításra alkalmazandó szabályok) helyébe e határozat 3. melléklete lép.

               2. cikk

               Ez a határozat angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és ukrán nyelven készült; a szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt ...-ban/-ben, …-án/-én.

                        A kereskedelmi formációban ülésező

                        Társulási Bizottság részéről

                        az elnök

                        a titkárok

               1. MELLÉKLET

               XVII-3. függelék

               A HÍRKÖZLÉSI SZOLGÁLTATÁSOKRA ALKALMAZANDÓ SZABÁLYOK

               Az alábbi uniós aktusok alkalmazandó rendelkezései eltérő rendelkezés hiányában a XVII-1. függelékben megállapított horizontális kiigazításokra vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően alkalmazandók. Az egyes jogi aktusokra való hivatkozást szükség esetén konkrét kiigazítások egészítik ki.

               Elfogadandó alkalmazandó rendelkezések:

                        A.Az általános európai elektronikus hírközlési politika

               Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1972 irányelve (2018. december 11.) az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról

               –megfelelő és arányos jogalkotási, technikai és szervezeti intézkedések meghozatala, figyelembe véve a 2019. március 26-i (EU) 2019/534 bizottsági ajánlást (C(2019) 2335) követően közzétett, „Az 5G hálózatok kiberbiztonsága: a kockázatcsökkentő intézkedések uniós eszköztára” című dokumentumban bemutatott intézkedések keretét a hálózatok és szolgáltatások biztonságát fenyegető kockázatok megfelelő kezelése érdekében.

                        Menetrend: a rendelet rendelkezéseit 2024. december 31-ig végrehajtják.

               A nyílt internet-hozzáféréssel kapcsolatos intézkedések meghozataláról, továbbá az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv módosításáról szóló, 2015. november 25-i (EU) 2015/2120 európai parlamenti és tanácsi rendelet

               –végrehajtja az (EU) 2015/2120 rendelet 2–6. cikkét.

                        Menetrend: a rendelet rendelkezéseit 2025. december 31-ig végrehajtják.

               A Bizottság 2002/77/EK irányelve (2002. szeptember 16.) az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások piacain belüli versenyről

               –a tisztességes verseny nyomonkövetése az elektronikus hírközlési piacon, különösen a szolgáltatások költségalapú díjainak tekintetében.

               Az Európai Parlament és a Tanács 1998. november 20-i 98/84/EK irányelve a feltételes hozzáférésen alapuló, vagy abból álló szolgáltatások jogi védelméről.

                        Menetrend: az irányelv rendelkezéseit a megállapodás hatálybalépésétől számított 2 éven belül végrehajtják.

               Az Európai Parlament és a Tanács 2000/31/EK irányelve (2000. június 8.) a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól (elektronikus kereskedelemről szóló irányelv).

               Az irányelv az információs társadalommal összefüggő valamennyi szolgáltatásra kiterjed, mind a vállalkozások közötti, mind a fogyasztói szolgáltatások terén, azaz bármely, általában térítés ellenében, távolról, elektronikus úton és a szolgáltatást igénybe vevő egyéni kérelmére nyújtott szolgáltatásokra.

                        Menetrend: az irányelv rendelkezéseit a megállapodás hatálybalépésétől számított 3 éven belül végrehajtják.

               Az Európai Parlament és a Tanács 2014/61/EU irányelve (2014. május 15.) a nagy sebességű elektronikus hírközlő hálózatok kiépítési költségeinek csökkentésére irányuló intézkedésekről.

                        Menetrend: az irányelv rendelkezéseit 2021. december 31-ig végrehajtják.

                        B.A rádióspektrum-politikára vonatkozó keretszabályozás

               Az Európai Parlament és a Tanács 676/2002/ EK határozata (2002. március 7.) az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról

               –a 676/2002/EK határozatban előírt szakpolitikai és jogi keretnek megfelelő elemzés, valamint a spektrum harmonizált rendelkezésre állását és hatékony használatát biztosító politika és szabályozás elfogadása.

               A Bizottság 2010/267/EU határozata (2010. május 6.) az Európai Unióban az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek 790–862 MHz-es frekvenciasávú használatának harmonizált műszaki feltételeiről.

               A Bizottság 2011/251/EU végrehajtási határozata (2011. április 18.) a 900 MHz-es és az 1800 MHz‑es frekvenciasávnak a Közösségen belül páneurópai elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek részére történő harmonizálásáról szóló 2009/766/EK határozat módosításáról.

               A Bizottság 2009/766/EK határozata (2009. október 16.) a 900 MHz-es és az 1800 MHz-es frekvenciasávnak a Közösségen belül páneurópai elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek részére történő harmonizálásáról.

               A Bizottság 2012/688/EU végrehajtási határozata (2012. november 5.) az 1920–1980 MHz-es és a 2110–2170 MHz-es frekvenciasávnak az Unióban elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek érdekében történő harmonizálásáról.

               A Bizottság 2008/477/EK határozata (2008. június 13.) a 2500–2690 MHz-es frekvenciasávnak a Közösségen belül elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek érdekében történő harmonizálásáról.

               A Bizottság (EU) 2019/235 végrehajtási határozata (2019. január 24.) a 2008/411/EK határozatnak a 3400–3800 MHz-es frekvenciasávra alkalmazandó releváns műszaki feltételek naprakésszé tétele tekintetében történő módosításáról.

               A Bizottság (EU) 2018/1538 végrehajtási határozata (2018. október 11.) a 874–876 MHz és a 915–921 MHz frekvenciasávon belül a kis hatótávolságú eszközök által használt rádióspektrum harmonizációjáról.

               A Bizottság 2014/276/EU végrehajtási határozata (2014. május 2.) a 3400–3800 MHz-es frekvenciasávnak a Közösségen belül elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földi rendszerek javára történő harmonizálásáról szóló 2008/411/EK határozat módosításáról.

               A Bizottság 2008/411/EK határozata (2008. május 21.) a 3400–3800 MHz-es frekvenciasávnak a Közösségen belül elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földi rendszerek javára történő harmonizálásáról.

               A Bizottság 2008/671/EK határozata (2008. augusztus 5.) a rádióspektrum 5875–5905 MHz-es frekvenciasávjának az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) biztonsággal összefüggő alkalmazásai érdekében történő harmonizált felhasználásáról.

               A Bizottság 2007/344/EK határozata (2007. május 16.) a spektrumhasználatra vonatkozó információk Közösségen belüli harmonizált rendelkezésre állásáról.

               A Bizottság 2007/90/EK határozata (2007. február 12.) a rádióspektrum 5 GHz-es frekvenciasávjának a vezeték nélküli hozzáférési rendszerek, beleértve a rádiós helyi hálózatokat is (WAS/RLAN), megvalósítására történő harmonizált felhasználásáról szóló 2005/513/EK határozat módosításáról.

               A Bizottság 2005/513/EK határozata (2005. július 11.) a rádióspektrum 5 GHz-es frekvenciasávjának a vezeték nélküli hozzáférési rendszerek, beleértve a rádiós helyi hálózatokat is (WAS/RLAN), megvalósítására történő harmonizált felhasználásáról.

               A Bizottság (EU) 2017/1483 végrehajtási határozata (2017. augusztus 8.) a kis hatótávolságú eszközök által használt rádióspektrum harmonizációjáról szóló 2006/771/EK határozat módosításáról és a 2006/804/EK határozat hatályon kívül helyezéséről.

               A Bizottság 2013/752/EU végrehajtási határozata (2013. december 11.) a kis hatótávolságú eszközök által használt rádióspektrum harmonizációjáról szóló 2006/771/EK határozat módosításáról és a 2005/928/EK határozat hatályon kívül helyezéséről.

               A Bizottság 2011/829/EU végrehajtási határozata (2011. december 8.) a kis hatótávolságú eszközök által használt rádióspektrum harmonizációjáról szóló 2006/771/EK határozat módosításáról.

               A Bizottság 2010/368/EU határozata (2010. június 30.) a kis hatótávolságú eszközök által használt rádióspektrum harmonizációjáról szóló 2006/771/EK határozat módosításáról.

               A Bizottság 2009/381/EK határozata (2009. május 13.) a kis hatótávolságú eszközök által használt rádióspektrum harmonizációjáról szóló 2006/771/EK határozat módosításáról.

               A Bizottság 2008/432/EK határozata (2008. május 23.) a kis hatótávolságú eszközök által használt rádióspektrum harmonizációjáról szóló 2006/771/EK határozat módosításáról.

               A Bizottság 2006/771/EK határozata (2006. november 9.) a kis hatótávolságú eszközök által használt rádióspektrum harmonizációjáról.

               A Bizottság 2010/166/EK határozata (2010. március 19.) az Európai Unió területén a hajókon hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatások (MCV-szolgáltatások) rádióspektrum-használatának harmonizált feltételeiről.

               A Bizottság 2014/641/EU végrehajtási határozata (2014. szeptember 1.) az Unión belül a műsorgyártáshoz és különleges eseményekhez használt vezeték nélküli hangfrekvenciás berendezések általi rádióspektrum-használat harmonizált műszaki feltételeiről.

               A Bizottság (EU) 2017/2077 végrehajtási határozata (2017. november 10.) a 24 GHz-es frekvenciasávban alkalmazott, kis hatótávolságú gépjárműradarok időben korlátozott használatára vonatkozó közösségi harmonizálásáról szóló 2005/50/EK határozat módosításáról.

               A Bizottság 2011/485/EU végrehajtási határozata (2011. július 29.) a 24 GHz-es frekvenciasávban alkalmazott, kis hatótávolságú gépjárműradarok időben korlátozott használatára vonatkozó közösségi harmonizálásáról szóló 2005/50/EK határozat módosításáról.

               A Bizottság 2005/50/EK határozata (2005. január 17.) a 24 GHz-es frekvenciasávban alkalmazott, kis hatótávolságú gépjárműradarok időben korlátozott használatára vonatkozó közösségi harmonizálásáról.

               A Bizottság 2004/545/EK határozata (2004. július 8.) a rádióspektrumnak a 79 GHz-es tartományban a gépjárművekben alkalmazott, rövid hatótávolságú radarkészülékek közösségi harmonizálásáról.

               A Bizottság 2007/98/EK határozata (2007. február 14.) a rádióspektrum 2 GHz-es frekvenciasávjainak a mobil műholdas szolgáltatásokat nyújtó rendszerek megvalósítására történő harmonizált felhasználásáról.

               A Bizottság (EU) 2016/339 végrehajtási határozata (2016. március 8.) a 2010–2025 MHz-es frekvenciasávnak a műsorgyártáshoz és különleges eseményekhez használt hordozható vagy mobil vezeték nélküli video-összeköttetések és zsinór nélküli kamerák tekintetében történő harmonizálásáról.

               A Bizottság (EU) 2015/750 végrehajtási határozata (2015. május 8.) az 1452–1492 MHz frekvenciasávnak az Unión belül elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek érdekében történő harmonizálásáról.

               A Bizottság (EU) 2016/687 végrehajtási határozata (2016. április 28.) a 694-790 MHz frekvenciasávnak az Unión belül vezeték nélküli szélessávú elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek számára és a rugalmas nemzeti használat érdekében történő harmonizálásáról.

               A Bizottság (EU) 2016/2317 végrehajtási határozata (2016. december 16.) a 2008/294/EK határozatnak és a 2013/654/EU végrehajtási határozatnak a légi járművek fedélzetén hozzáférhető mobilhírközlés (MCA-szolgáltatások) Unióban való működtetésének egyszerűsítése érdekében történő módosításáról.

               A Bizottság (EU) 2017/191 végrehajtási határozata (2017. február 1.) a 2010/166/EU határozatnak az Európai Unióban a hajók fedélzetén hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatások (MCV-szolgáltatások) terén új technológiák és frekvenciasávok bevezetése érdekében történő módosításáról.

               A Bizottság (EU) 2018/637 végrehajtási határozata (2018. április 20.) a 900 MHz-es és az 1800 MHz-es frekvenciasávnak a Közösségen belül páneurópai elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek részére történő harmonizálásáról szóló 2009/766/EK határozatnak a dolgok internetére vonatkozó műszaki feltételek tekintetében történő módosításáról.

               A Bizottság (EU) 2018/661 végrehajtási határozata (2018. április 26.) a 1452–1492 MHz frekvenciasávnak az Unión belül elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek érdekében történő harmonizálásáról szóló (EU) 2015/750 végrehajtási határozatnak a harmonizált 1427–1452 MHz és 1492–1517 MHz frekvenciasávra történő kiterjesztéséről.

               Az egy többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló, 2012. március 14-i 243/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozat 2012. április 10-én lépett hatályba.

               A 470–790 MHz frekvenciasáv Unión belüli használatáról szóló, 2017. május 17-i (EU) 2017/899 európai parlamenti és tanácsi határozat 2017. június 14-én lépett hatályba.

               A Bizottság (EU) 2019/785 végrehajtási határozata (2019. május 14.) az ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára szolgáló rádióspektrum Unión belüli harmonizációjáról és a 2007/131/EK határozat hatályon kívül helyezéséről.

                        Menetrend: A rádióspektrum-politika keretszabályozásával kapcsolatos fenti jogi aktusok rendelkezéseit 2022. december 30-ig kell végrehajtani a rendelkezésre álló spektrum tekintetében.

                        C.Elektronikus azonosítás, hitelesítés és bizalmi szolgáltatások

               Az Európai Parlament és a Tanács 910/2014/EU rendelete (2014. július 23.) a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről.

               A Bizottság (EU) 2015/806 végrehajtási rendelete (2015. május 22.) a minősített bizalmi szolgáltatások uniós bizalmi jegyének formájára vonatkozó előírások megállapításáról.

               A Bizottság (EU) 2015/1505 végrehajtási határozata (2015. szeptember 8.) a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról szóló 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 22. cikkének (5) bekezdése szerinti bizalmi listákhoz kapcsolódó technikai specifikációk és formátumok meghatározásáról.

               A Bizottság (EU) 2015/1506 végrehajtási határozata (2015. szeptember 8.) a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról szóló 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 27. cikkének (5) bekezdése és 37. cikkének (5) bekezdése szerint a közigazgatási szervek által elismert fokozott biztonságú elektronikus aláírások és fokozott biztonságú bélyegzők formátumaira vonatkozó specifikációk meghatározásáról.

               A Bizottság (EU) 2016/650 végrehajtási határozata (2016. április 25.) a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról szóló 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 30. cikkének (3) bekezdése és 39. cikkének (2) bekezdése alapján a minősített aláírást és bélyegzőt létrehozó eszközök biztonsági értékelésére vonatkozó szabványok megállapításáról.

               A Bizottság (EU) 2015/296 végrehajtási határozata (2015. február 24.) a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról szóló 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 12. cikkének (7) bekezdése értelmében vett, a tagállamok által az elektronikus azonosítás területén folytatandó együttműködésre vonatkozó eljárási szabályok megállapításáról

               A Bizottság (EU) 2015/1501 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 8.) a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról szóló 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 12. cikkének (8) bekezdése szerinti átjárhatósági keretről.

               A Bizottság (EU) 2015/1502 végrehajtási rendelete (2015. szeptember 8.) az elektronikus azonosító eszközök biztonsági szintjeire vonatkozó minimális technikai specifikációknak és eljárásoknak a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról szóló 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikkének (3) bekezdése szerint történő megállapításáról.

               A Bizottság (EU) 2015/1984 végrehajtási határozata (2015. november 3.) a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról szóló 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikkének (5) bekezdése szerinti bejelentés feltételeinek, formátumainak és eljárásainak megállapításáról.

                        Menetrend: A fenti jogi aktusokban foglalt, az elektronikus azonosításra, hitelesítésre és bizalmi szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezéseket 2021. december 31-ig kell végrehajtani.

               2. MELLÉKLET

               XVII-4. függelék

               A POSTAI ÉS FUTÁRPOSTAI SZOLGÁLTATÁSOKRA ALKALMAZANDÓ SZABÁLYOK

               Az alábbi uniós aktusok alkalmazandó rendelkezései eltérő rendelkezés hiányában a XVII-1. függelékben megállapított horizontális kiigazításokra vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően alkalmazandók. Az egyes jogi aktusokra való hivatkozást szükség esetén konkrét kiigazítások egészítik ki.

               Elfogadandó alkalmazandó rendelkezések:

               Az Európai Parlament és a Tanács 97/67/EK irányelve (1997. december 15.) a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról.

               Az Európai Parlament és a Tanács 2002/39/EK irányelve (2002. június 10.) a 97/67/EK irányelvnek a közösségi postai szolgáltatások verseny számára való további megnyitása tekintetében történő módosításáról.

               Az Európai Parlament és a Tanács 2008/6/EK irányelve (2008. február 20.) a 97/67/EK irányelvnek a közösségi postai szolgáltatások belső piacának teljes megvalósítása tekintetében történő módosításáról.

               Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/644 rendelete (2018. április 18.) a határokon átnyúló csomagkézbesítési szolgáltatásokról*.

               A Bizottság (EU) 2018/1263 végrehajtási rendelete (2018. szeptember 20.) a csomagkézbesítési szolgáltatók által az (EU) 2018/644 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján benyújtandó információk megadására szolgáló formanyomtatványok meghatározásáról*.

                        Menetrend: a fenti jogi aktusok postai és futárszolgáltatásokra vonatkozó rendelkezéseit 2021. december 31-ig végrehajtják, kivéve a(z) (*) jelzetű jogi aktusokat, amelyeket 2024. december 31-ig kell végrehajtani.

               3. MELLÉKLET

               XVII-5. függelék

               A NEMZETKÖZI TENGERI SZÁLLÍTÁSRA ALKALMAZANDÓ SZABÁLYOK

               Az alábbi uniós aktusok alkalmazandó rendelkezései eltérő rendelkezés hiányában a XVII-1. függelékben megállapított horizontális kiigazításokra vonatkozó rendelkezéseknek megfelelően alkalmazandók. Az egyes jogi aktusokra való hivatkozást szükség esetén konkrét kiigazítások egészítik ki.

               Elfogadandó alkalmazandó rendelkezések:

                        A.Tengerbiztonság – Lobogó szerinti állam/hajóosztályozó társaságok

               Az Európai Parlament és a Tanács 2009/15/EK irányelve (2009. április 23.) a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek, valamint a tengerészeti hatóságok vonatkozó tevékenységeinek közös szabályairól és szabványairól.

               A Bizottság 2014/111/EU végrehajtási irányelve (2014. december 17.) a 2009/15/EK irányelvnek egyes szabályzatoknak és egyes egyezmények és jegyzőkönyvek kapcsolódó módosításainak a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) általi elfogadásával összefüggő módosításáról.

               Az Európai Parlament és a Tanács 391/2009/EK rendelete (2009. április 23.) a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól.

               Helyesbítés a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló, 2009. április 23-i 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelethez.

               A Bizottság 1355/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 17.) a 391/2009/EK rendeletnek egyes szabályzatoknak és egyes egyezmények és jegyzőkönyvek kapcsolódó módosításainak a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) általi elfogadásával összefüggő módosításáról.

               Az Európai Parlament és a Tanács 336/2006/EK rendelete (2006. február 15.) a hajók biztonságos üzemeltetéséről szóló nemzetközi szabályzat Közösségen belüli végrehajtásáról és a 3051/95/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről.

               A Bizottság 540/2008/EK rendelete (2008. június 16.) a hajók biztonságos üzemeltetéséről szóló nemzetközi szabályzat Közösségen belüli végrehajtásáról szóló 336/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a minták formátuma tekintetében történő módosításáról.

                        Menetrend: a fenti jogi aktusoknak a „Tengeri biztonság – lobogó szerinti állam/hajóosztályozó társaságok”-ra vonatkozó rendelkezéseit 2021. december 31-ig kell végrehajtani.

                        B.Kikötő szerinti állam

               Az Európai Parlament és Tanács 2009/16/EK irányelve (2009. április 23.) a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről.

               Helyesbítés a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló, 2009. április 23-i 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvhez.

               Az Európai Parlament és a Tanács 2013/38/EU irányelve (2013. augusztus 12.) a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2009/16/EK irányelv módosításáról.

               Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/757 rendelete (2015. április 29.) a tengeri közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátások nyomonkövetéséről, jelentéséről és hitelesítéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv módosításáról.

               Az Európai Parlament és a Tanács 1257/2013/EU rendelete (2013. november 20.) a hajók újrafeldolgozásáról, valamint az 1013/2006/EK rendelet és a 2009/16/EK irányelv módosításáról.

               A Bizottság 428/2010/EU rendelete (2010. május 20.) a 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 14. cikkének a hajók kiterjesztett ellenőrzése tekintetében történő végrehajtásáról.

               A Bizottság 801/2010/EU rendelete (2010. szeptember 13.) a 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikke (3) bekezdésének a lobogó szerinti állammal kapcsolatos kritériumok tekintetében történő végrehajtásáról.

               A Bizottság 802/2010/EU rendelete (2010. szeptember 13.) a 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikke (3) bekezdésének és 27. cikkének a társaság teljesítménye tekintetében történő végrehajtásáról*.

               A Bizottság 1205/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. december 14.) a 802/2010/EU rendeletnek a társaság teljesítménye tekintetében történő módosításáról*.

                        Menetrend: a fenti jogi aktusoknak a „kikötő szerinti államra” vonatkozó rendelkezéseit 2021. december 31-ig végrehajtják, kivéve a(z) (*) jelzetű jogi aktusokat, amelyeket 2022. december 31-ig kell végrehajtani.

                        C.Forgalom-megfigyelés

               Az Európai Parlament és a Tanács 2002/59/EK irányelve (2002. június 27.) a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról és a 93/75/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről.

               Az Európai Parlament és a Tanács 2009/17/EK irányelve (2009. április 23.) a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról szóló 2002/59/EK irányelv módosításáról.

               Az Európai Parlament és a Tanács 2009/18/EK irányelve (2009. április 23.) a tengeri szállítási ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról, valamint az 1999/35/EK tanácsi és a 2002/59/EK Európai Parlamenti és Tanácsi irányelv módosításáról.

               A Bizottság 2011/15/EU irányelve (2011. február 23.) a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról szóló 2002/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról.

               A Bizottság 2014/100/EU irányelve (2014. október 28., kedd) a közösségi hajóforgalomra vonatkozó megfigyelő és információs rendszer létrehozásáról szóló 2002/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról.

               (a)Technikai és működési szabályok

               – Utasszállító hajók

               Az Európai Parlament és a Tanács 2009/45/EK irányelve (2009. május 6.) a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről.

               A Bizottság 2010/36/EU irányelve (2010. június 1.) a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről szóló 2009/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról.

               A Bizottság (EU) 2016/844 irányelve (2016. május 27.) a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről szóló 2009/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról.

               Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2110 irányelve (2017. november 15.) a menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást nyújtó ro-ro személyhajók és gyorsjáratú személyszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett ellenőrzések rendszeréről, a 2009/16/EK irányelv módosításáról és az 1999/35/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről.

               A Bizottság 1286/2011/EU rendelete (2011. december 9.) a tengeri balesetek és események kivizsgálására szolgáló, a 2009/18/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkének (4) bekezdése szerint kidolgozott közös módszertan elfogadásáról.

               Az Európai Parlament és a Tanács 2003/25/EK irányelve (2003. április 14.) a ro-ro személyhajókra vonatkozó különleges stabilitási követelményekről.

               A Bizottság 2005/12/EK irányelve (2005. február 18.) a ro-ro személyhajókra vonatkozó különleges stabilitási követelményekről szóló 2003/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv I. és II. mellékletének módosításáról.

               – Olajszállító tartályhajók

               Az Európai Parlament és a Tanács 530/2012/EU rendelete (2012. június 13.) az egyhéjazatú olajszállító tartályhajókra alkalmazandó kettős héjazatra vagy azzal egyenértékű szerkezeti megoldásra vonatkozó követelmények gyorsított bevezetéséről.

               – Ömlesztettáru-szállító hajók

               Az Európai Parlament és a Tanács 2001/96/EK irányelve (2001. december 4.) az ömlesztettáru-szállító hajók biztonságos be- és kirakodására vonatkozó harmonizált követelmények és eljárások megállapításáról.

               – Személyzet

               Az Európai Parlament és a Tanács 2008/106/EK irányelve (2008. november 19.) a tengerészek képzésének minimumszintjéről.

               Az Európai Parlament és a Tanács 2012/35/EU irányelve (2012. november 21.) a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló 2008/106/EK irányelv módosításáról.

               (b)Környezetvédelem

               Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/883 irányelve (2019. április 17.) a hajókról származó hulladékok leadására alkalmas kikötői befogadólétesítményekről, a 2010/65/EU irányelv módosításáról, valamint a 2000/59/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről *.

               Az Európai Parlament és a Tanács 782/2003/EK rendelete (2003. április 14.) a szerves ónvegyületek hajókon történő használatának tilalmáról.

               A Bizottság 536/2008/EK rendelete (2008. június 13.) a szerves ónvegyületek hajókon történő használatának tilalmáról szóló, 782/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 6. cikke (3) bekezdésének és 7. cikkének hatálybaléptetéséről, valamint a rendelet módosításáról.

               Az Európai Parlament és a Tanács 2002/84/EK irányelve (2002. november 5.) a tengeri közlekedés biztonságáról és a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló irányelvek módosításáról.

                        Menetrend: a fenti jogi aktusokban foglalt, a forgalomellenőrzéssel kapcsolatos rendelkezéseket 2021. december 31-ig kell végrehajtani, kivéve a(z) (*) jelzetű jogi aktusokat, amelyeket 2023. december 31-ig kell végrehajtani, valamint a (**)-val jelzett aktusokat, amelyek követik az egyhéjazatú tartályhajóknak a MARPOL-egyezményben meghatározott ütemterv szerinti fokozatos kivonására vonatkozó menetrendet.

                        D.Műszaki feltételek

               Az Európai Parlament és a Tanács 2010/65/EU irányelve (2010. október 20.) a tagállamok kikötőibe érkező vagy onnan induló hajókra vonatkozó nyilatkozattételi követelményekről és a 2002/6/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről.

               Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1239 rendelete (2019. június 20.) az európai egyablakos tengerügyi ügyintézési környezet létrehozásáról és a 2010/65/EU irányelv hatályon kívül helyezéséről.

                        Menetrend: a 2010/65/EU irányelv rendelkezéseit 2021. december 31-ig, az (EU) 2019/1239 rendelet rendelkezéseit pedig 2025. augusztus 15-ig kell végrehajtani.

                        E.Szociális feltételek

               A Tanács 92/29/EGK irányelve (1992. március 31.) a hajók fedélzetén a jobb orvosi ellátás biztosítását célzó biztonsági és egészségvédelmi minimumkövetelményekről*.

               Az Európai Parlament és a Tanács 1882/2003/EK rendelete (2003. szeptember 29.) a Bizottságot az EK-Szerződés 251. cikkében említett eljárásnak megfelelően elfogadott jogi aktusokban megállapított végrehajtási hatásköreinek gyakorlása során segítő bizottságokkal kapcsolatos rendelkezéseknek az 1999/468/EK tanácsi határozathoz történő hozzáigazításáról.

               Az Európai Parlament és a Tanács 2007/30/EK irányelve (2007. június 20.) a gyakorlati végrehajtásra vonatkozó jelentések egyszerűsítése és észszerűsítése érdekében a 89/391/EGK tanácsi irányelv, annak egyedi irányelvei, valamint a 83/477/EGK, a 91/383/EGK, a 92/29/EGK és a 94/33/EK tanácsi irányelv módosításáról.

               A Tanács 1999. június 21-i 1999/63/EK irányelve az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és a Közlekedési Dolgozók Szakszervezeteinek Szövetsége az Európai Unióban (FST) között, a tengerészek munkaidejének szervezésére vonatkozóan kötött megállapodásról – Melléklet: Európai megállapodás a tengerészek munkaidejének szervezéséről, a 16. szakasz kivételével.

               A Tanács 2009/13/EK irányelve (2009. február 16.) az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF) között létrejött, a 2006. évi tengerészeti munkaügyi egyezmény alapján kötött megállapodás végrehajtásáról, valamint az 1999/63/EK irányelv módosításáról.

               Az Európai Parlament és a Tanács 1999/95/EK irányelve (1999. december 13.) a tengerészeknek a közösségi kikötőkbe befutó hajók fedélzetén töltött munkaidejére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról.

                        Menetrend: a fenti jogi aktusok szociális feltételekkel kapcsolatos rendelkezéseit 2021. december 31-ig végrehajtják, kivéve a(z) (*) jelzetű jogi aktusokat, amelyeket 2023. december 31-ig kell végrehajtani.

                        F.Tengerbiztonság

               Az Európai Parlament és a Tanács 2005/65/EK irányelve (2005. október 26.) a kikötővédelem fokozásáról.

               Az Európai Parlament és a Tanács 2004/725/EK rendelete (2004. március 31.) a hajók és kikötőlétesítmények védelmének fokozásáról.

               2009/83/EK: A Bizottság határozata (2009. január 23.) a 725/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a társaságokra és bejegyzett tulajdonosokra vonatkozó egyedi IMO-azonosítószám tekintetében történő módosításáról.

               Az Európai Parlament és a Tanács 2014/90/EU irányelve (2014. július 23.) a tengerészeti felszerelésekről és a 96/98/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről.

                        Menetrend: a fenti jogi aktusokban foglalt, a tengerbiztonsággal kapcsolatos rendelkezéseket – a bizottsági ellenőrzésekre vonatkozó rendelkezések kivételével – 2021. december 31-ig kell végrehajtani.

                        G.Kikötői szolgáltatások

               Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/352 rendelete (2017. február 15.) a kikötői szolgáltatások nyújtását és a kikötők pénzügyi átláthatóságára vonatkozó közös szabályokat biztosító keretrendszer létrehozásáról.

                        Menetrend: a fenti jogi aktusnak a kikötői szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezéseit 2024. december 31-ig végrehajtják.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.8.11.
            COM(2021) 473 final
            2021/0267(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról (Európai Szociális Alap Plusz [ESZA+])
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról szóló vegyes bizottsági határozat tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az EGT-megállapodás

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) egyenlő jogokat és kötelezettségeket biztosít a belső piacon az EGT polgárai és gazdasági szereplői részére. A megállapodás értelmében a négy alapszabadságra vonatkozó uniós jogszabályokat a 30 EGT-tagország mindegyikében, vagyis az uniós tagállamokban, Norvégiában, Izlandon és Liechtensteinben alkalmazni kell. Ezenfelül az EGT-megállapodás olyan fontos területeken való együttműködésre is kiterjed, mint a kutatás és fejlesztés, az oktatás, a szociálpolitika, a környezetvédelem, a fogyasztóvédelem, az idegenforgalom és a kultúra, amelyek együttesen „kísérő és horizontális politikák” néven ismeretesek. A megállapodás 1994. január 1-jén hatályba lépett. Az Európai Unió a tagállamokkal együtt a megállapodás részes fele.

               2.2.Az EGT Vegyes Bizottság

               Az EGT-megállapodás kezeléséért az EGT Vegyes Bizottság felelős. A Vegyes Bizottság az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével kapcsolatos véleménycsere fóruma. Határozatait egyhangú döntéssel hozza meg. A Lisszaboni Szerződéssel összhangban az EU részéről az EGT-ügyek koordinációja az Európai Külügyi Szolgálat feladata.

               2.3.Az EGT Vegyes Bizottság tervezett jogi aktusa

               Az EGT Vegyes Bizottság az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról szóló EGT vegyes bizottsági határozatot (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus) tervezi elfogadni.

               A tervezett jogi aktus célja az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködés kiterjesztése az EGT-tag EFTA-államoknak az Európai Szociális Alap Pluszban (ESZA+) való részvételére. Ezért az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) létrehozásáról és az 1296/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. június 24-i (EU) 2021/1057 európai parlamenti és tanácsi rendeletet
                  1
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

                  Mivel Liechtenstein nem fejezte ki érdeklődését az Európai Szociális Alap Pluszban (ESZA+) való részvétel iránt, az EGT Vegyes Bizottság határozattervezete csak Norvégiára és Izlandra vonatkozik.

               Az uniós költségvetési politikával összhangban valamely uniós tevékenységben való részvétel csak akkor valósulhat meg, ha a megfelelő pénzügyi hozzájárulást befizették. A befizetésre mindazonáltal azt követően kerülhet sor, hogy elfogadták ezt a tanácsi határozatra irányuló tervezetet, valamint benyújtották az EGT-tag EFTA-államoknak az Európai Bizottság által meghatározott összegek befizetésére vonatkozó uniós felhívást.

               A 2021. január 1-je és a vonatkozó befizetés közötti időszak áthidalása érdekében ezért a Vegyes Bizottság határozattervezetét 2021. január 1-jétől visszamenőleg kell alkalmazni. A visszaható hatály nincs hatással az érintett személyek jogaira és kötelezettségeire, valamint tiszteletben tartja a jogos elvárások elvét.

               Az EGT-megállapodás 103. és 104. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus kötelező lesz a Felekre nézve.

               3.Az Unió nevében képviselendő álláspont

               A Bizottság benyújtja az EGT Vegyes Bizottság határozattervezetét a Tanácsnak az Unió álláspontjaként történő elfogadásra. A Bizottság reményei szerint mihamarabb elő tudja terjeszteni a határozattervezetet az EGT Vegyes Bizottságban.

               Az EGT Vegyes Bizottság csatolt határozattervezetének tartalma és jellege esetében nem csupán a 2894/94/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (3) bekezdése értelmében vett technikai kiigazításról van szó. Az Unió álláspontját ennélfogva a Tanács alakítja ki.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  2
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az EGT Vegyes Bizottságot megállapodás, nevezetesen az EGT-megállapodás hozta létre. Az EGT Vegyes Bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. Az EGT-megállapodás 103. és 104. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét. Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése, összefüggésben az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (3) bekezdésével.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt anyagi jogalapra kell alapítani.

               Valamely, egyidejűleg több cél elérésére irányuló vagy több elválaszthatatlan és egymáshoz viszonyítva nem járulékos jellegű összetevőt magában foglaló tervezett jogi aktus esetében az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapját kivételesen a különböző vonatkozó jogalapok fogják képezni.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A javasolt határozat anyagi jogalapjának meg kell egyeznie azon jogi aktus anyagi jogalapjával, amelyet az EGT-megállapodásba belefoglal.

               Az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) az EUMSZ „A személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása”, „Foglalkoztatás”, „Szociálpolitika”, „Európai Szociális Alap”, „Oktatás, szakképzés, ifjúság és sport” és „Gazdasági, társadalmi és területi kohézió” címén (az EUMSZ 46. cikkének d) pontja, 149. cikke, 153. cikke (2) bekezdésének a) pontja, 164. cikke, 175. cikkének harmadik bekezdése és 349. cikke)alapul.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja a következő rendelkezésekből áll: az EUMSZ 46. cikkének d) pontja, 149. cikke, 153. cikke (2) bekezdésének a) pontja, 164. cikke, 175. cikkének harmadik bekezdése és 349. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 46. cikkének d) pontja, 149. cikke, 153. cikke (2) bekezdésének a) pontja, 164. cikke, 175. cikkének harmadik bekezdése és 349. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (3) bekezdésével.

               5.Költségvetési vonzat

                  Norvégiának és Izlandnak pénzügyi hozzájárulást kell nyújtania az Unió költségvetéséhez. A pontos összeget e tanácsi határozatra irányuló tervezet elfogadását követően az EGT-megállapodás rendelkezéseivel összhangban határozzák meg.

               6.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel az EGT Vegyes Bizottság jogi aktusa módosítani fogja az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvét, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2021/0267 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

                  (Európai Szociális Alap Plusz [ESZA+])

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 46. cikke d) pontjára, 149. cikkére, 153. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, 164. cikkére, 175. cikke harmadik bekezdésére és 349. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre
                  3
                és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás
                  4
                (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az EGT-megállapodás 98. cikke szerint az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének módosításáról, amely rendelkezéseket tartalmaz az egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésre vonatkozóan.

               (3)Az (EU) 2021/1057 európai parlamenti és tanácsi rendeletet
                  5
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (4)Az EGT-megállapodás (egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló) 31. jegyzőkönyvét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (5)Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak ezért az EGT Vegyes Bizottság határozatának az e határozathoz csatolt tervezetén kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által az EGT-megállapodás (egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló) 31. jegyzőkönyvének javasolt módosítására vonatkozóan az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspont az EGT Vegyes Bizottság határozatának az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 231., 2021.6.30., 21. o.

                     (2)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (3)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (4)

                        HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

                     (5)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1057 rendelete (2021. június 24.) az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) létrehozásáról és az 1296/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 231., 2021.6.30., 21. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.8.11.
            COM(2021) 473 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat – A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról (Európai Szociális Alap Plusz [ESZA+])

               MELLÉKLET

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG

               [...] HATÁROZATA

               (XXX)

               az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás egyes, a négy alapszabadságon kívül eső területeken folytatott együttműködésről szóló 31. jegyzőkönyvének módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 86. és 98. cikkére,

               mivel:

               (1)Helyénvaló kiterjeszteni az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti együttműködést az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) létrehozásáról és az 1296/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. június 24-i (EU) 2021/1057 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek
                  1
                az EGT-megállapodásba foglalása érdekében.

               (2)Helyénvaló, hogy az EFTA-államok 2021. január 1-jétől kezdődően részt vegyenek az (EU) 2021/1057 rendeletből eredő tevékenységekben, függetlenül attól, hogy ez a határozat mikor kerül elfogadásra, illetve függetlenül attól, hogy az e határozatra vonatkozó alkotmányos követelmények teljesítéséről – ha van ilyen – 2021. július 10-ét követően érkezett-e értesítés.

               (3)Az EFTA-államokban letelepedett jogalanyoknak jogosultnak kell lenniük az e határozat hatálybalépése előtt kezdődő tevékenységekben való részvételre. Az olyan tevékenységekkel kapcsolatban felmerült költségek, amelyeknek végrehajtása 2021. január 1-jét követően kezdődik, ugyanazon feltételek mellett minősülhetnek elszámolhatónak, mint amelyek az uniós tagállamokban letelepedett jogalanyoknál felmerült költségekre alkalmazandók, feltéve, hogy e határozat az érintett fellépés vége előtt hatályba lép.

               (4)Az EFTA-államok és intézményeik, vállalkozásaik, szervezeteik és állampolgáraik európai uniós programokban való részvételének feltételeit az EGT-megállapodás és különösen annak 81. cikke határozza meg.

               (5)Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy e kiterjesztett együttműködés 2021. január 1-jei kezdettel lehetővé váljon,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT-megállapodás 31. jegyzőkönyvének 15. cikke a következőképpen módosul:

               (1)A (8) bekezdés a következő szöveggel egészül ki:

               „–32021 R 1057: Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1057 rendelete (2021. június 24.) az Európai Szociális Alap Plusz (ESZA+) létrehozásáról és az 1296/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 231., 2021.6.30., 21. o.).

               Az olyan tevékenységekkel kapcsolatban felmerült költségek, amelyek végrehajtása 2021. január 1-jét követően kezdődik, a vonatkozó támogatási megállapodás vagy támogatási határozat keretében végrehajtott fellépés kezdő időpontjától elszámolhatónak minősülhetnek az azokban meghatározott feltételek szerint, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság 2021. […]-i XX/2021 határozata [e határozat] a fellépés vége előtt hatályba lép.

               Az EFTA-államok csak a program foglalkoztatásra és szociális innovációra vonatkozó ágában vesznek részt.

               Liechtenstein mentesül a programban való részvétel és az e programhoz való pénzügyi hozzájárulás alól.”

               (2)Az (5) bekezdés szövegének helyébe a következő szöveg lép:

               „Az EFTA-államok a (8) bekezdés első franciabekezdésében említett közösségi tevékenységekben 1999. január 1-jétől, a második franciabekezdésben említett tevékenységekben 2003. január 1-jétől, a harmadik franciabekezdésben említett tevékenységekben 2014. január 1-jétől, a negyedik franciabekezdésben említett tevékenységekben pedig 2021. január 1-jétől vesznek részt”

               2. cikk

               Ez a határozat az azt követő napon lép hatályba, amikor az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették
                  2*.

               Ezt a határozatot 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

               3. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

                  az EGT Vegyes Bizottság részéről

                  az elnök

                  [...]

                  az EGT Vegyes Bizottság

                  titkárai

                  [...]

                     (1)

                        HL L 231., 2021.6.30., 21. o.

                     (2)
                  *
                        [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.12.13.
            COM(2021) 783 final
            2021/0412(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodással létrehozott vegyes bizottságban az EU–Palesztin Nemzeti Hatóság cselekvési terv meghosszabbításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében eljáró Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodás (a továbbiakban: ideiglenes társulási megállapodás) által létrehozott vegyes bizottságban az EU–Palesztin Nemzeti Hatóság cselekvési terv meghosszabbításáról szóló határozat tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló ajánlás.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az ideiglenes társulási megállapodás

               Az Európai Unió és a Palesztin Nemzeti Hatóság nevében eljáró Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló 1997. évi ideiglenes társulási megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) képezi az Európai Unió és a Palesztin Nemzeti Hatóság közötti kétoldalú kapcsolatok jogalapját. A megállapodás vámmentes hozzáférést biztosít az uniós piacokhoz a palesztin ipari termékek számára, valamint előírja a Palesztinába
                  1* irányuló uniós exportra vonatkozó vámok öt év alatt történő fokozatos megszüntetését. Az 1. cikk értelmében a megállapodás célja:

               –megfelelő keret megteremtése az átfogó párbeszédhez, amely lehetővé teszi a felek közötti szoros kapcsolatok kialakítását;

               –a kereskedelem fokozatos liberalizációjához szükséges feltételek megteremtése;

               –a felek közötti kiegyensúlyozott gazdasági és társadalmi kapcsolatok kialakításának elősegítése párbeszéd és együttműködés révén;

               –Ciszjordánia és a Gázai-övezet társadalmi és gazdasági fejlődésének előmozdítása;

               –a regionális együttműködés támogatása a békés egymás mellett élés, valamint a gazdasági és politikai stabilitás megszilárdítása céljából;

               –az együttműködés támogatása a közös érdeklődésre számot tartó egyéb területeken.

               A megállapodás 1997. július 1-jén hatályba lépett.

               2.2.A vegyes bizottság

               A vegyes bizottságot az ideiglenes társulási megállapodás 63. cikke hozta létre. Feladatkörébe tartozik, hogy határozzon a megállapodásban előirányzott ügyekben, valamint a megállapodásban meghatározott célok eléréséhez szükséges egyéb kérdésekben. Az elfogadott határozatok a felekre nézve kötelező érvényűek. A vegyes bizottság elnöki tisztségét az EU és a Palesztin Nemzeti Hatóság felváltva tölti be az eljárási szabályzatban megállapított feltételeknek megfelelően, és a testület évente legalább egyszer, illetve amikor a körülmények ezt szükségessé teszik, az elnök kezdeményezésére ülést tart.

               2.3.A vegyes bizottság tervezett jogi aktusa

               A vegyes bizottság ajánlást tervez elfogadni az EU–Palesztin Nemzeti Hatóság cselekvési terv meghosszabbításáról (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus). A vegyes bizottság eljárási szabályzatának 10. cikkével összhangban az ajánlást írásbeli eljárással fogadják el.

               A tervezett jogi aktus célja az EU–Palesztin Nemzeti Hatóság cselekvési terv érvényességének három évvel történő meghosszabbítása a két fél közötti együttműködés folyamatosságának biztosítása érdekében. A tervezett jogi aktus kötelező lesz a felekre nézve az ideiglenes társulási megállapodás 63. cikkének megfelelően, amelynek értelmében a vegyes bizottság határozatokat hozhat és megfelelő ajánlásokat tehet.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Európai Unió által az ideiglenes társulási megállapodással létrehozott vegyes bizottságban az EU–Palesztin Nemzeti Hatóság cselekvési terv három évvel történő meghosszabbításáról szóló ajánlás elfogadása tekintetében képviselendő álláspont az e határozathoz csatolt ajánlás szövegén alapul.

               Mindkét fél ismételten megerősítette az Európai Unió és a Palesztin Nemzeti Hatóság közötti kapcsolatok gazdagságát és életképességét, valamint ezek valamennyi közös érdekű területen való folyamatos fejlesztése melletti maradéktalan elkötelezettségét.

               A cselekvési terv meghosszabbítása tehát a felek érdeke.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat.”

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által […] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  2
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A vegyes bizottságot megállapodás, nevezetesen az ideiglenes társulási megállapodás hozta létre.

               A vegyes bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus.

               A tervezett jogi aktus joghatással bír, mivel három évvel meghosszabbítja a jelenlegi EU–Palesztin Nemzeti Hatóság cselekvési tervet.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus fő célkitűzése és tartalma a következő területtel kapcsolatos: az EUMSZ jelenlegi 207. és 209. cikke alapján elfogadott társulási megállapodás és az európai szomszédságpolitika keretében egy harmadik országgal folytatott együttműködés.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. és 209. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 207. és 209. cikke, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel a vegyes bizottság jogi aktusa módosítani fogja az EU–Palesztin Nemzeti Hatóság cselekvési terv időtartamát, elfogadása után helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, az EU–Palesztin Nemzeti Hatóság vegyes bizottság eljárási szabályzatának megfelelően.

               2021/0412 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösség,
                  másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodással létrehozott vegyes bizottságban
                  az EU–Palesztin Nemzeti Hatóság cselekvési terv meghosszabbításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen a 207. és a 209. cikkeire, összefüggésben a 218. cikkének (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Unió 1997. február 24-én tanácsi határozat útján megkötötte az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás), amely 1997. július 1-jén hatályba lépett.

               (2)A felek egyetértenek abban, hogy a jelenlegi cselekvési terv továbbra is tükrözi az EU és a Palesztin Nemzeti Hatóság közötti kiemelt partnerséget és elősegíti az euromediterrán ideiglenes társulási megállapodás végrehajtását.

               (3)A megállapodás 63. cikke szerint a vegyes bizottság határozatokat hozhat és megfelelő ajánlásokat tehet.

               (4)A vegyes bizottság írásbeli eljárásban ajánlást tervezi elfogadni az EU–Palesztin Nemzeti Hatóság cselekvési terv három évvel történő meghosszabbításáról.

               (5)Helyénvaló meghatározni az Unió által a vegyes bizottságban képviselendő álláspontot, mivel az ajánlás joghatással bír majd.

               (6)A cselekvési terv három évvel történő meghosszabbítása teljeskörű lehetőséget biztosít a feleknek arra, hogy folytassák együttműködésüket a következő években, többek között a partnerségi prioritásokról szóló esetleges tárgyalások keretében,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében eljáró Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodás által létrehozott vegyes bizottságban az EU–Palesztin Nemzeti Hatóság cselekvési terv meghosszabbításával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont a vegyes bizottság ajánlásának az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság és a főképviselő a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  * Ez a megnevezés nem értelmezhető a palesztin állam elismeréseként, és nem érinti az egyes tagállamok e kérdésre vonatkozó álláspontjait.

                     (2)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.12.13.
            COM(2021) 783 final

            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodással létrehozott vegyes bizottságban az EU–Palesztin Nemzeti Hatóság cselekvési terv meghosszabbításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               AZ EU–PFSZ VEGYES BIZOTTSÁG xxx SZ. AJÁNLÁSA
                  az EU-Palesztin Nemzeti Hatóság cselekvési terv meghosszabbításának jóváhagyásáról [2021. XXX]

               AZ EU–PFSZ VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodásra (a továbbiakban: az ideiglenes társulási megállapodás),

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodás (a továbbiakban: az ideiglenes társulási megállapodás) 1997. február 24-én aláírásra került, és 1997. július 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az ideiglenes társulási megállapodás 63. cikke szerint a vegyes bizottság határozatokat hozhat és megfelelő ajánlásokat tehet.

               (3)A vegyes bizottság eljárási szabályzatának 10. cikke lehetővé teszi, hogy az ülések között írásbeli eljárásban hozzanak határozatokat, ha mindkét fél beleegyezik ebbe.

               (4)Az EU–Palesztin Nemzeti Hatóság cselekvési terv három évvel történő meghosszabbítása teljeskörű lehetőséget biztosít a feleknek arra, hogy folytassák együttműködésüket a következő években, többek között a partnerségi prioritásokról szóló esetleges tárgyalások keretében,

               AJÁNLJA, HOGY:

               1. cikk

               Az írásbeli eljárással eljáró vegyes bizottság az EU–Palesztin Nemzeti Hatóság cselekvési tervnek a meghosszabbítás elfogadásának dátumától számított három évvel történő meghosszabbítását ajánlja.

               2. cikk

               Ez az ajánlás az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt xx-ban/-ben, [2021. xxxxx]-án/-én.

               az EU–PFSZ vegyes bizottság részéről

               az elnök

               ***