Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0226

Javaslat: a Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozat az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai, harmadrészről Izland, és negyedrészről a Norvég Királyság közötti légiközlekedési megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról; valamint az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai, harmadrészről Izland, és negyedrészről a Norvég Királyság közötti légiközlekedési megállapodás alkalmazásáról szóló, egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Izland, és harmadrészről a Norvég Királyság közötti kiegészítő megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról  /* COM/2009/0226 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 15.5.2009COM(2009) 226 véglegesJavaslat:A Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozataz egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai, harmadrészről Izland, és negyedrészről a Norvég Királyság közötti légiközlekedési megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról; valamint az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai, harmadrészről Izland, és negyedrészről a Norvég Királyság közötti légiközlekedési megállapodás alkalmazásáról szóló, egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Izland, és harmadrészről a Norvég Királyság közötti kiegészítő megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásárólINDOKOLÁS1. A javaslat háttere |A javaslat okai és céljai A 2007. április 25-én és 30-án aláírt, egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Amerikai Egyesült Államok (USA) közötti légiközlekedési megállapodás („EU–USA légiközlekedési megállapodás”) 2008. március 30-án lépett hatályba. Az EU–USA légiközlekedési megállapodás 18. cikkének (5) bekezdése megerősíti, hogy a felek közös célja „– e megállapodás harmadik országokra való kiterjesztésével – az Atlanti-óceán mindkét oldalán a fogyasztók, a légitársaságok, a munkavállalók és a közösségek számára a legnagyobb előnyök biztosítása”. Az EU–USA légiközlekedési megállapodás 18. cikkének (5) bekezdése ezenkívül felkéri az EU–USA légiközlekedési megállapodás 18. cikkének (1) bekezdésével létrehozott vegyes bizottságot, hogy „dolgozzon ki a harmadik országoknak e megállapodáshoz való csatlakozásához szükséges feltételekre és eljárásokra vonatkozó javaslatot”. Norvégia és Izland 2007-ben az EU–USA légiközlekedési megállapodáshoz való csatlakozásra vonatkozó formális kérelmet nyújtott be. Az EU–USA légiközlekedési megállapodás 18. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vegyes bizottság 2009. február 26-i ülésén kidolgozott egy javaslatot Izlandnak és Norvégiának az EU–USA légiközlekedési megállapodáshoz való csatlakozására, amely egy négyoldalú, „kísérőlevél formájában létrejött megállapodásból”, illetve a Közösség, Norvégia és Izland közötti belső megállapodásokat tartalmazó kiegészítő megállapodásból áll. Mivel Norvégia és Izland az európai közös légtér szerves részét képezi, az említett megállapodások következetes jogi keretet biztosítanak az USA és az EU – beleértve Izlandot és Norvégiát is – egységes légiközlekedési piaca között üzemeltetett járatok számára. A megállapodások kereskedelmi előnyökhöz juttatják az EU légitársaságait és a fogyasztókat, valamint gondoskodnak az EU–USA légiközlekedési megállapodás és a közös skandináv légiközlekedési politika összhangjáról. Ugyanakkor a javaslat biztosítja, hogy az EU–USA légiközlekedési megállapodás bilaterális jellege megmaradjon. Izland és Norvégia kötelezettséget vállal az USA-val a második fordulóban kialakítandó légiközlekedési megállapodással kapcsolatos tárgyalások lefolytatására. |Háttér-információk Az EU–USA légiközlekedési megállapodás értelmében megszűnik az EU egyes pontjai és az USA egyes pontjai között üzemeltetett járatokra vonatkozó valamennyi kereskedelmi korlátozás. Ezenkívül az USA biztosítja az EU légi fuvarozói számára az úgynevezett hetedik szabadság szerinti jogokat, amelynek értelmében ez utóbbiak járatokat üzemeltethetnek az USA és az európai közös légtér (ECAA) uniós tagsággal nem rendelkező országai, pl. Norvégia és Izland között. Az ECAA ugyanakkor nem rendelkezik külső dimenzióval. Következésképpen az EU légi fuvarozói jelenleg nem üzemeltethetnek járatokat Norvégia és Izland és harmadik országok között. Ugyanígy a norvég és az izlandi légi fuvarozók jelenleg nem üzemeltethetnek járatokat az EU és az USA között. Az EU–USA légiközlekedési megállapodás valamennyi közösségi légi fuvarozó számára egységes piaci hozzáférési feltételeket állapít meg, és az Európai Közösség és az USA szabályozási együttműködésére új rendelkezéseket vezet be a tengerentúli légi járatok biztonságos, zavartalan és hatékony üzemeltetése érdekében. Norvégia és Izland a légiközlekedési politikával kapcsolatos közösségi vívmányokat teljes egészében elfogadta. Következésképpen a két országnak az EU–USA légiközlekedési megállapodásba való felvétele biztosítja, hogy a közösségi vívmányokat alkalmazó valamennyi európai légi fuvarozó összehangolt keretek között nyújtson tengerentúli légi szolgáltatásokat. Izlandnak és Norvégiának az EU–USA légiközlekedési megállapodáshoz való csatlakozása precedenst teremthet arra, hogy Izland és Norvégia csatlakozzon a Közösség más légiközlekedési megállapodásaihoz is (pl. a Marokkóval kötött euro-mediterrán légiközlekedési megállapodás). |Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A kísérőlevél formájában létrejött megállapodás rendelkezései értelemszerűen kiterjesztik az EU–USA légiközlekedési megállapodás hatályát Norvégiára és Izlandra. A kiegészítő megállapodás rendelkezései az EU–USA légiközlekedési megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló 2007. április 25-i tanácsi határozaton (2007/339/EK) alapulnak. |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Az EU–USA légiközlekedési megállapodás harmadik országokra való kiterjesztését az EU–USA légiközlekedési megállapodás explicit célkitűzésként tartalmazza. A kísérőlevél formájában létrejött megállapodás megteremti a szükséges kapcsolatot az EU–USA légiközlekedési megállapodás és az európai közös légtérről szóló megállapodás között. Ugyanakkor nem hozza létre az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás külső dimenzióját. Összhangban van az EU által Izland és Norvégia tekintetében folytatott általános politikával. |2. Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálat |Konzultáció az érdekeltekkel |A konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köre Izlandnak és Norvégiának az EU–USA légiközlekedési megállapodáshoz való csatlakozása az EU–USA légiközlekedési megállapodás szerint létrehozott vegyes bizottság ülésein és a tagállamokkal folytatott informális technikai üléseken is megvitatásra került. Ezeket az üléseket az iparági konzultációs fórum ülései során a légi fuvarozók, a repülőterek és a szakszervezetek képviselői bevonásával készítették elő. |Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetése Izlandnak és Norvégiának az EU–USA légiközlekedési megállapodáshoz való csatlakozását az iparági konzultációs fórum négy ülése során tárgyalták, amely alkalmat adott a megközelítés valamennyi elemének részletes megvitatására. A tagállamoktól és az érintettektől érkezett valamennyi észrevételt kellően figyelembe vették a 2009. február 26-i vegyesbizottsági ülésre készített közösségi álláspont kidolgozása során. |Szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |Hatásvizsgálat A megállapodás kiterjeszti az EU–USA légiközlekedési megállapodás hatályát Izlandra és Norvégiára. Ennek következtében az uniós légi fuvarozók élhetnek az USA által 2008. március 30. óta biztosított azon jogokkal, amelyek értelmében utasszállító járatokat üzemeltethetnek az USA és Izland vagy Norvégia között. |3. A javaslat jogi elemei |A javaslat összefoglalása A javaslat két elemből áll: - A kísérőlevél formájában létrejött négyoldalú megállapodás értelemszerűen mind a négy félre kiterjeszti az EU–USA légiközlekedési megállapodás hatályát. - A kiegészítő megállapodás biztosítja, hogy az EU–USA légiközlekedési megállapodás bilaterális jellege megmaradjon. Norvégia és Izland vegyesbizottsági képviseletét a Bizottság látja el minden olyan terület vonatkozásában, amely nem tartozik a tagállamok kizárólagos hatáskörébe. A megállapodás meghatározza az információcserével, a második szakaszban folytatandó tárgyalásokban való részvétellel és a választottbírósági eljárásban való képviselettel kapcsolatos szabályokat. |Jogalap A 80. cikk (2) bekezdése, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével. |A szubszidiaritás elve A szubszidiaritás elve érvényesül, amennyiben a javaslat nem tartozik a Közösség kizárólagos hatáskörébe. |A javaslat célkitűzéseit a tagállamok a következő okok miatt nem tudják kielégítően megvalósítani: |Az EU–USA légiközlekedési megállapodás közösségi szinten hoz létre új rendszert a tengerentúli légi járatok üzemeltetése tekintetében, amely az egyes tagállamok által kötött egyedi megállapodások helyébe lép. Harmadik országoknak az EU–USA légiközlekedési megállapodáshoz való csatlakozása csak közösségi szinten valósítható meg. |A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. |Az arányosság elve A javaslat az alábbi ok(ok) miatt eleget tesz az arányosság elvének. |A javaslat nem érinti az európai közös légtér vonatkozásában alkalmazandó jogszabályi keretet. A javaslat nem módosítja az EU–USA légiközlekedési megállapodást. A javaslat annak biztosítására korlátozódik, hogy összhangban legyen az európai közös légiközlekedési piac és az EU–USA légiközlekedési megállapodás által a tengerentúli járatok vonatkozásában kialakított szabályozási keret. A javaslat nem hoz létre új kötelezettségeket az EU légiközlekedési hatóságai vagy az uniós iparág számára. Ugyanakkor a javaslat új jogokat biztosít az uniós légi fuvarozók számára és gondoskodik az EU–USA légiközlekedési megállapodás és a közös skandináv légiközlekedési politika közötti összhangról. Az eszközök megválasztása |Más eszköz nem lenne megfelelő a következő okok miatt: A kísérőlevél formájában létrejött négyoldalú megállapodás és a kiegészítő megállapodás a leghatékonyabb eszköz annak biztosítására, hogy az EU–USA légiközlekedési megállapodás korlátozás nélkül kiterjedjen Izlandra és Norvégiára és ugyanakkor megmaradjon az EU–USA légiközlekedési megállapodás bilaterális jellege. Az EU–USA légiközlekedési megállapodásnak egy többoldalú megállapodással való felváltása esetében az EU csupán egy szereplő lenne egy négyoldalú megállapodásban, míg a javasolt megállapodások fenntartják az egyrészről az USA, másrészről pedig Európa között kialakított bilaterális kapcsolatot. A következő lehetséges párhuzamos bilaterális megállapodások 1) Izland-USA, 2) Norvégia-USA, 3) Izland-Európai Közösség, és 4) Norvégia-Európai Közösség szükségtelenül bonyolult helyzetet teremtenének és nem garantálnák a tengerentúli járatokkal kapcsolatos szabályozási keret teljes körű összhangját. |4. Költségvetési vonzatok |A javaslatnak nincsenek a közösségi költségvetést érintő vonzatai. |Javaslat:A Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozataz egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai, harmadrészről Izland, és negyedrészről a Norvég Királyság közötti légiközlekedési megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról; valamint az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai, harmadrészről Izland, és negyedrészről a Norvég Királyság közötti légiközlekedési megállapodás alkalmazásáról szóló, egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Izland, és harmadrészről a Norvég Királyság közötti kiegészítő megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐItekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,mivel1.  Az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség és tagállamai közötti, 2007. április 25-én és 30-án aláírt légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: az EU–USA légiközlekedési megállapodás) explicit célként tűzi ki harmadik országoknak az említett megállapodáshoz való csatlakozását.2.  Az EU–USA légiközlekedési megállapodásnak megfelelően létrehozott vegyes bizottság az EU–USA légiközlekedési megállapodás 18. cikkének (5) bekezdésével összhangban javaslatot dolgozott ki Izlandnak és a Norvég Királyságnak az említett megállapodáshoz való csatlakozására.3.  A vegyes bizottság 2009. február 26-án egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai, harmadrészről Izland, és negyedrészről a Norvég Királyság közötti légiközlekedési megállapodásra tett javaslatot (a továbbiakban: a megállapodás).4.  A Bizottság tárgyalásokat folytatott az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai, harmadrészről Izland, és negyedrészről a Norvég Királyság közötti légiközlekedési megállapodás alkalmazásáról szóló, egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Izland, és harmadrészről a Norvég Királyság közötti kiegészítő megállapodásról (a továbbiakban: a kiegészítő megállapodás).5.  Indokolt, hogy a megállapodást és a kiegészítő megállapodást a Közösség és tagállamai aláírják és ideiglenesen alkalmazzák, a megállapodások esetleges későbbi időpontban történő megkötésére figyelemmel;A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikk (Aláírás)(1) Az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai, harmadrészről Izland, és negyedrészről a Norvég Királyság közötti légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) aláírását a Tanács a Közösség nevében jóváhagyja, figyelemmel a megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra. A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.(2) Az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai, harmadrészről Izland, és negyedrészről a Norvég Királyság közötti légiközlekedési megállapodás alkalmazásáról szóló, egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Izland, és harmadrészről a Norvég Királyság közötti kiegészítő megállapodás (a továbbiakban: a kiegészítő megállapodás) aláírását a Tanács a Közösség nevében jóváhagyja, figyelemmel a megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra. A kiegészítő megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.(3) A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak és a kiegészítő megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t, figyelemmel annak megkötésére.2. cikk (Ideiglenes alkalmazás)A megállapodást és a kiegészítő megállapodást hatálybalépésükig a Közösség és a tagállamok – a nemzeti jognak megfelelően – ideiglenesen alkalmazzák az utolsó olyan értesítés időpontját követő hónap első napjától kezdve, amelyben a Felek értesítették egymást a megállapodás ideiglenes alkalmazásához szükséges eljárások befejezéséről. A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy a megállapodás 5. cikkében és a kiegészítő megállapodás 8. cikkében előírt értesítést megküldje.Kelt Brüsszelben, […]a Tanács részérőlaz elnök[…]1. függelékLÉGIKÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁSEgyrészről az Amerikai Egyesült Államok (a továbbiakban: az Egyesült Államok), valamintmásrészről az Európai Közösség és tagállamai,harmadrészről Izland, valamintnegyedrészről a Norvég Királyság (a továbbiakban: Norvégia);AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy előmozdítsák egy, a légiközlekedési vállalatok közötti piaci versenyen, valamint minimális kormányzati beavatkozáson és szabályozáson alapuló nemzetközi légiközlekedési rendszer létrehozását;AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy megkönnyítsék a nemzetközi légifuvarozási lehetőségek fejlődését a légifuvarozási hálózatok fejlesztése révén is annak érdekében, hogy eleget tegyenek az utasok és a fuvaroztatók megfelelő légifuvarozási szolgáltatások iránti igényeinek;AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy lehetővé tegyék a légiközlekedési vállalatok számára, hogy nyílt piacon versenyképes árakat és szolgáltatásokat nyújtsanak az utazóközönségnek és a fuvaroztatóknak;AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a légiközlekedési ipar minden ágazata – a légiközlekedési vállalatok dolgozóit is beleértve – részesüljön a liberalizált megállapodás előnyeiből;AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy biztosítsák a nemzetközi légi közlekedésben a biztonság és a védelem legmagasabb fokát, és kifejezésre juttassák a személy- és vagyonbiztonságot veszélyeztető, a légi közlekedés működését károsan befolyásoló és a közvéleménynek a polgári repülésbe vetett bizalmát aláásó, a légi járművek biztonsága ellen irányuló olyan cselekedetek, illetve azokkal való fenyegetések miatti súlyos aggodalmukat;TUDOMÁSUL VÉVE a Chicagóban, 1944. december hetedik napján aláírásra megnyitott Nemzetközi Polgári Repülési Egyezményben foglaltakat;FELISMERVE, hogy az állami támogatások hátrányosan befolyásolhatják a légiközlekedési vállalatok közötti versenyt, és veszélyeztethetik e megállapodás alapvető célkitűzéseit;MEGERŐSÍTVE, hogy a nemzetközi légiközlekedési politika kidolgozása és alkalmazása során a környezetvédelem kérdése jelentős szerepet játszik;TUDOMÁSUL VÉVE a fogyasztóvédelem jelentőségét, beleértve a Montrealban, 1999. május 28-án kelt, a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezményben megkövetelt védelmet;AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy a meglévő megállapodások keretét figyelembe véve megnyissák a piacokhoz való hozzáférést, és hogy a fogyasztók, a légiközlekedési vállalatok, a munkaerő és a közösségek az Atlanti-óceán mindkét oldalán a legnagyobb előnyöket élvezzék;FELISMERVE, hogy légitársaságaik globális tőkepiacokhoz való fokozott hozzáférése jelentős szerepet játszik a verseny megerősítése és e megállapodás célkitűzéseinek előmozdítása tekintetében;AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy általános jelentőségű precedenst alkossanak ezen alapvető gazdasági ágazat liberalizációja előnyeinek fokozása érdekében,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:1. cikkFogalommeghatározások„Fél”: az Egyesült Államok, az Európai Közösség és tagállamai, Izland vagy Norvégia.2. cikkAz I. és a II. melléklet alkalmazásaAz Európai Közösség és tagállamai, valamint az Amerikai Egyesült Államok közötti, 2007. április 25-én és 30-án aláírt és az I. mellékletben csatolt légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: a légiközlekedési megállapodás) rendelkezései, a II. mellékletre is figyelemmel, e megállapodás valamennyi fele tekintetében alkalmazandók. A légiközlekedési megállapodás rendelkezéseit Izland és Norvégia vonatkozásában úgy kell alkalmazni, mintha azok az Európai Közösség tagállamai volnának, ennek megfelelően Izland és Norvégia jogai és kötelezettségei megegyeznek az említett megállapodás alapján a tagállamok esetében fennálló jogokkal és kötelezettségekkel. Az I. és a II. melléklet e megállapodás elválaszthatatlan részét képezi.3. cikkMegszűnés1. Az Egyesült Államok vagy az Európai Közösség és tagállamai diplomáciai úton bármikor írásbeli értesítést küldhet a másik három félnek e megállapodás megszüntetéséről vagy az e megállapodás 5. cikk szerinti ideiglenes alkalmazásának megszüntetéséről szóló határozatáról. A megszüntetésről szóló értesítés egy példányát egyidejűleg a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek is meg kell küldeni. E megállapodás a megszűnésről küldött írásbeli értesítés időpontját követően egy évvel, a Nemzetközi Légifuvarozási Szövetség (IATA) forgalmi idénye végén, greenwichi középidő szerint éjfélkor szűnik meg, illetve ugyanekkor befejeződik a megállapodás ideiglenes alkalmazása, amennyiben ezen időszak lejárta előtt a felek nem egyeznek meg az értesítés visszavonásáról.2. Izland vagy Norvégia diplomáciai úton bármikor írásbeli értesítést küldhet a többi félnek az e megállapodásból való kilépéséről vagy az e megállapodás 5. cikk szerinti ideiglenes alkalmazásának megszüntetéséről szóló határozatáról. Az értesítés egy példányát egyidejűleg a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek is meg kell küldeni. A kilépés vagy az ideiglenes alkalmazás megszüntetése az erről küldött írásbeli értesítés időpontját követően egy évvel, az IATA forgalmi idénye végén, greenwichi középidő szerint éjfélkor lép hatályba, amennyiben ezen időszak lejárta előtt az írásbeli értesítést küldő fél, az Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai nem egyeznek meg az értesítés visszavonásáról.3. Az Egyesült Államok vagy az Európai Közösség és tagállamai diplomáciai úton bármikor írásbeli értesítést küldhet Izlandnak vagy Norvégiának e megállapodás megszüntetéséről vagy az e megállapodás Izland vagy Norvégia tekintetében történő ideiglenes alkalmazásának megszüntetéséről szóló határozatáról. Az értesítés egy-egy példányát egyidejűleg meg kell küldeni e megállapodás másik két szerződő felének és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek. A megszüntetés vagy az Izland vagy Norvégia tekintetében történő ideiglenes alkalmazás megszüntetése az erről küldött írásbeli értesítés időpontját követően egy évvel, az IATA forgalmi idénye végén, greenwichi középidő szerint éjfélkor lép hatályba, amennyiben ezen időszak lejárta előtt az Egyesült Államok, az Európai Közösség és tagállamai, valamint az értesítés címzettje nem egyeznek meg az értesítés visszavonásáról.4. Az e cikkben említett diplomáciai jegyzékek alkalmazásában, az Európai Közösség és tagállamai számára, illetve általuk küldött diplomáciai jegyzékek címzettje, illetve feladója az Európai Közösség.5. E cikk bármely más rendelkezésétől függetlenül, a légiközlekedési megállapodás megszűnésével párhuzamosan e megállapodás is megszűnik.4. cikkA Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnél történő nyilvántartásba vételEzt a megállapodást és valamennyi módosítását nyilvántartásba kell vetetni a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnél.5. cikkIdeiglenes alkalmazásA megállapodást annak 6. cikk szerinti hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazni kell az utolsó olyan értesítés időpontját követő hónap első napjától kezdve, amelyben a felek értesítették egymást a megállapodás ideiglenes alkalmazásához szükséges eljárások befejezéséről. Amennyiben a légiközlekedési megállapodás annak 23. cikke értelmében megszűnik vagy véget ér a 25. cikk szerinti ideiglenes alkalmazása, akkor ezzel párhuzamosan ennek a megállapodásnak az ideiglenes alkalmazása is megszűnik.6. cikkHatálybalépésEz a megállapodás a következők közül a későbbi időpontjában lép hatályba: 1) a légiközlekedési megállapodás hatálybalépése és 2) a felek közötti diplomáciai jegyzékváltás során megküldött azon legutolsó értesítés keltét követő egy hónappal, amely megerősíti, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges valamennyi eljárás lezárult. Az említett diplomáciai jegyzékváltás alkalmazásában, az Európai Közösség és tagállamai számára vagy ez utóbbiak által küldött diplomáciai jegyzékeket az esettől függően az Európai Közösség számára kell címezni vagy ez utóbbi a feladó. Az Európai Közösség és tagállamai által küldött diplomáciai jegyzékben vagy jegyzékekben minden egyes tagállam megerősíti, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárásokat lezárta.FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.KELT ………….., a …….. év ……… havának ………….. napján négy eredeti példányban.Az Amerikai Egyesült Államok részéről:[Az EU egyes tagállamai részéről:]Az Európai Közösség részéről:Izland részéről:A Norvég Királyság részéről:I. mellékletLÉGIKÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁS[HL L 134., 2007.5.25., 4. o.]II. mellékletKülönös rendelkezések Izland és Norvégia vonatkozásábanA következők szerint módosított légiközlekedési megállapodás rendelkezései e megállapodás valamennyi fele tekintetében alkalmazandók. A légiközlekedési megállapodás rendelkezéseit Izland és Norvégia vonatkozásában úgy kell alkalmazni, mintha azok az Európai Közösség tagállamai volnának, ennek megfelelően Izland és Norvégia jogai és kötelezettségei megegyeznek az említett megállapodás alapján a tagállamok esetében fennálló jogokkal és kötelezettségekkel.1. A légiközlekedési megállapodás 1. cikke (9) bekezdésének szövege a következő:„terület”: az Egyesült Államok tekintetében a szuverenitása vagy joghatósága alá tartozó (a kontinensen és a szigeteken fekvő) földterületek, belvizek és felségvizek, valamint az Európai Közösség és tagállamai tekintetében az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás hatálya alá tartozó (a kontinensen és a szigeteken fekvő) földterületek, belvizek és felségvizek, az említett megállapodásban vagy bármely jogutód okmányban meghatározott feltételek szerint, a Liechtensteini Hercegség szuverenitása vagy joghatósága alá tartozó földterületek és belvizek kivételével; e megállapodás Gibraltár repülőterére történő alkalmazása nem sérti a Spanyol Királyság és az Egyesült Királyság által a repülőtér helyéül szolgáló terület szuverenitásával kapcsolatos jogvitában elfoglalt jogi álláspontokat, és Gibraltár repülőterének a 2006. szeptember 18-án a tagállamok között létező közösségi légiközlekedési intézkedések tekintetében való további felfüggesztését a Gibraltár repülőteréről szóló, 2006. szeptember 18-án Córdobában elfogadott miniszteri nyilatkozat feltételeinek megfelelően; valamint2. A 23–26. cikk Izland és Norvégia esetében nem alkalmazandó.3. Az 1. melléklet 1. szakasza a következőkkel egészül ki:w) Izland: az 1995. június 14-én, Washingtonban aláírt, 2002. március 1-jén, valamint 2006. augusztus 14-én és 2007. március 9-én jegyzékváltással módosított légiközlekedési megállapodás.x) Norvég Királyság: az 1945. október 6-án, Washingtonban jegyzékváltással létrejött, 1954. augusztus 6-án és 1995. június 16-án jegyzékváltással módosított légiközlekedési megállapodás.4. Az 1. melléklet 2. szakaszának szövege a következő:E melléklet 1. szakasza ellenére, az e megállapodás 1. cikkében szereplő „terület” fogalommeghatározásba nem tartozó területek esetében az említett szakasz e) pontjában (Dánia–Egyesült Államok), g) pontjában (Franciaország–Egyesült Államok), v) pontjában (Egyesült Királyság–Egyesült Államok) és x) pontjában (Norvégia–Egyesült Államok) említett megállapodásokat a bennük foglalt feltételeknek megfelelően továbbra is alkalmazni kell.5. Az 1. melléklet 3. szakaszának szövege a következő:E megállapodás 3. cikke ellenére, az USA légitársaságai nem jogosultak a tagállamokból kiinduló vagy oda tartó járatokkal olyan, kizárólag árufuvarozási szolgáltatások nyújtására, amelyek nem az Egyesült Államokat kiszolgáló szolgáltatás részét képezik, kivéve a Cseh Köztársaságból, a Francia Köztársaságból, Izlandról, a Lengyel Köztársaságból, a Luxemburgi Nagyhercegségből, a Máltai Köztársaságból, a Németországi Szövetségi Köztársaságból, a Norvég Királyságból, a Portugál Köztársaságból és a Szlovák Köztársaságból kiinduló vagy oda tartó járatokat.6. A megállapodás a 2. melléklet 3. cikkének végén a következő szöveggel egészül ki:Izland és Norvégia esetében e jogszabályok közé tartozik, többek között, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 53., 54. és 57. cikke, valamint az említett megállapodás értelmében ezek végrehajtási rendelkezései, illetve ezek módosításai.2. függelékKIEGÉSZÍTŐ MEGÁLLAPODÁSegyrészről a Norvég Királyság,másrészről Izland,valamintharmadrészről az Európai Közösség és tagállamaiközöttaz egyrészről az Amerikai Egyesült Államok,másrészről az Európai Közösség és tagállamai, harmadrészről a Norvég Királyság,és negyedrészről Izlandközött létrejött légiközlekedési megállapodás alkalmazásárólmivel:(1) A Bizottság tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatnak megfelelően az Európai Bizottság a Közösség és tagállamai nevében tárgyalásokat folytatott az Amerikai Egyesült Államokkal egy légiközlekedési megállapodásról.(2) A Közösség és tagállamai és az Amerikai Egyesült Államok közötti légiközlekedési megállapodást („légiközlekedési megállapodás”) 2007. március 2-án parafálták, aláírására európai részről 2007. április 25-én Brüsszelben, az Egyesült Államok részéről pedig 2007. április 30-án Washingtonban került sor, ideiglenes alkalmazása 2008. március 30-án kezdődött meg.(3) Mivel Izland és a Norvég Királyság (a továbbiakban: Norvégia) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodáson keresztül az európai közös légtér teljes jogú tagja, a légiközlekedési megállapodáshoz való csatlakozásuk egy azonos időpontban kelt olyan megállapodáson (a továbbiakban: a megállapodás) keresztül valósult meg, amelynek I. melléklete tartalmazza a légiközlekedési megállapodást.(4) A légiközlekedési megállapodás 21. cikkének (3) bekezdése szerinti, jogok felfüggesztésére vonatkozó határozat meghozatala tekintetében eljárási szabályokat kell megállapítani.(5) Eljárási szabályokat kell továbbá megállapítani Norvégiának és Izlandnak a légiközlekedési megállapodás 18. cikke szerint létrehozott vegyes bizottságban, és a légiközlekedési megállapodás 19. cikkében meghatározott választottbírósági eljárásban való részvétele tekintetében, – így biztosítva vegyesbizottsági ülések előtt a szükséges együttműködést, információáramlást és konzultációt – valamint a megállapodás – többek között biztonságra, védelemre, a forgalmi jogok megadására és visszavonására, valamint kormányzati támogatásokra vonatkozó egyes rendelkezéseinek alkalmazása tekintetében,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:1. cikkÉrtesítésAmennyiben a Közösség és tagállamai a megállapodás annak 3. cikke szerinti megszüntetéséről vagy a megállapodás ideiglenes alkalmazásának leállításáról, illetve az ilyen értelmű értesítés visszavonásáról határoz, a Bizottság az Amerikai Egyesült Államoknak címzett jegyzék diplomáciai úton történő elküldését megelőzően késedelem nélkül tájékoztatja erről Izlandot és Norvégiát. Norvégia és/vagy Izland ugyanígy késedelem nélkül értesíti a Bizottságot valamennyi ilyen jellegű határozatáról.2. cikkA tárgyalások második fordulója és a forgalmi jogok felfüggesztése1. Az Európai Közösség és tagállamai nevében a Bizottság folytatja le a légiközlekedési megállapodás 21. cikkének (1) bekezdésében említett tárgyalások második fordulóját. Annak érdekében, hogy Norvégia és Izland a felülvizsgált légiközlekedési megállapodás vonatkozásában a tárgyalások második fordulója után is megőrizze csatlakozott státusát, Norvégia és Izland megfigyelőként részt vesz a tárgyalásokon, és e célból azokat a Közösség tagállamaihoz hasonló módon be kell vonni az Európai Közösség által folytatott előkészítő munkába.2. Amennyiben a légiközlekedési megállapodás 21. cikkének (3) bekezdésében biztosított felülvizsgálat kezdetétől számított tizenkét hónapon belül nem születik második fordulós megállapodás, Norvégia és Izland a Közösség bármely más tagállamához hasonlóan a következő tizenöt napon belül értesítheti a Bizottságot arról, hogy a területén mely forgalmi jogokat kívánja felfüggeszteni. Ezek a forgalmi jogok nem foglalhatják magukban a légiközlekedési megállapodás I. mellékletében említett megállapodásokban meghatározott jogokat.3. A tagállamoktól, Norvégiától és/vagy Izlandtól kapott értesítések alapján a Bizottság elkészíti a felfüggesztendő forgalmi jogok listáját, és azt továbbítja a Tanács részére. A Tanács elnöke – a légiközlekedési megállapodás 21. cikke (3) bekezdésének megfelelően – ezt követően a Közösség és a tagállamok, valamint Norvégia és Izland nevében értesíti az Amerikai Egyesült Államokat a listában foglalt forgalmi jogok felfüggesztéséről. Az érintett tagállamok, valamint Norvégia és/vagy Izland megteszik a szükséges intézkedéseket e jogoknak a Nemzetközi Légifuvarozási Szövetség (IATA) azon forgalmi idényének első napjától kezdődő felfüggesztésére, amely forgalmi idény a felfüggesztésről küldött értesítés időpontjától számított legalább tizenkét hónap elteltével kezdődik.4. E cikk (3) bekezdésétől eltérve a Tanács – a Bizottság javaslatára – egyhangúlag határozhat úgy, hogy nem küld a felfüggesztésről szóló értesítést, vagy azt a későbbiekben visszavonhatja.3. cikkVegyes bizottság1. A légiközlekedési megállapodás 18. cikkének megfelelően létrehozott vegyes bizottságban a Közösség, a tagállamok, valamint Norvégia és Izland képviseletét a Bizottság, a tagállamok, valamint Norvégia és Izland képviselői látják el.2. A Közösség, a tagállamok, valamint Norvégia és Izland álláspontját a vegyes bizottságban a Bizottság képviseli a kizárólag a tagállamok hatáskörébe tartozó területek kivételével, amely esetben az álláspontot az esettől függően a tagállamok, Izland és/vagy Norvégia képviseli.3. A légiközlekedési megállapodás 14. vagy 20. cikkének hatálya alá tartozó kérdések vagy joghatással bíró határozat elfogadását nem igénylő kérdések tekintetében a vegyes bizottságban a Norvégia és Izland által képviselendő álláspontot a Bizottsággal egyetértésben Norvégia és Izland fogadja el.4. Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásba foglalt rendeletek és irányelvek hatálya alá tartozó kérdések tekintetében meghozandó egyéb vegyes bizottsági határozatok esetében a Közösség, a tagállamok, valamint Norvégia és Izland által képviselendő álláspontot a Norvégiával és Izlanddal egyetértésben a Bizottság fogadja el.5. Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásba nem tartozó rendeletek és irányelvek hatálya alá eső kérdések tekintetében meghozandó egyéb vegyes bizottsági határozatok esetében a Norvég Királyság és Izland által képviselendő álláspontot a Bizottsággal egyetértésben Norvégia és Izland fogadja el.6. A Bizottság megteszi a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy a tagállamokkal folytatott koordinációs, konzultációs és határozat-előkészítő üléseken Norvégia és Izland korlátozás nélkül részt vehessen, illetve hozzáférjen a vegyes bizottsági üléseket előkészítő információkhoz.4. cikkVálasztottbírósági eljárás1. A légiközlekedési megállapodás 19. cikke szerinti választottbírósági eljárások során a Közösséget, a tagállamokat, Norvégiát és Izlandot a Bizottság képviseli.2. A Bizottság adott esetben megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy Norvégia és Izland részt vehessen a választottbírósági eljárások előkészítésében és koordinálásában.3. Amennyiben a Tanács a légiközlekedési megállapodás 19. cikkének (7) bekezdése alapján az előnyök felfüggesztéséről szóló határozatot fogad el, akkor erről értesíteni kell Norvégiát és Izlandot is. Norvégia és/vagy Izland ugyanígy értesíti a Bizottságot valamennyi ilyen jellegű határozatáról.4. A Közösség hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében a légiközlekedési megállapodás 19. cikke alapján hozandó egyéb megfelelő intézkedésekről a Bizottság határoz, a Tanács által kijelölt tagállami képviselőkből, valamint Norvégia és Izland képviselőiből álló különbizottság segítségével.5. cikkInformációcsere1. Norvégia és Izland haladéktalanul értesíti a Bizottságot az általa a légiközlekedési megállapodás 4. vagy 5. cikke értelmében hozott, az Amerikai Egyesült Államok valamely légitársasága általi engedélykérelem megtagadására, a részére adott engedély visszavonására, felfüggesztésére vagy korlátozására vonatkozó határozatról. A Bizottság hasonlóképpen haladéktalanul értesíti Norvégiát és Izlandot a tagállamok által hozott valamennyi ilyen jellegű határozatról.2. Norvégia és Izland haladéktalanul értesíti a Bizottságot a légiközlekedési megállapodás 8. cikke értelmében kibocsátott vagy kapott bármely megkeresés vagy értesítés esetében. A Bizottság hasonlóképpen haladéktalanul értesíti Norvégiát és Izlandot a tagállamok által kibocsátott vagy kapott bármely megkeresés vagy értesítés esetében.3. Norvégia és Izland haladéktalanul értesíti a Bizottságot a légiközlekedési megállapodás 9. cikke értelmében kibocsátott vagy kapott bármely megkeresés vagy értesítés esetében. A Bizottság hasonlóképpen haladéktalanul értesíti Norvégiát és Izlandot a tagállamok által kibocsátott vagy kapott bármely megkeresés vagy értesítés esetében.6. cikkÁllami szubvenciók és támogatás1. Amennyiben Norvégia vagy Izland úgy véli, hogy az Amerikai Egyesült Államok területén lévő kormányzati szerv mérlegelésének tárgyát képező vagy az általa juttatott szubvenció vagy támogatás a légiközlekedési megállapodás 14. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint hátrányosan befolyásolni fogja a versenyt, értesíti erről a Bizottságot Amennyiben egy tagállam hasonló ügyről értesíti a Bizottságot, a Bizottság hasonlóképpen értesíti erről Norvégiát és Izlandot.2. A Bizottság, Norvégia és Izland felveheti a kapcsolatot az ilyen szervekkel vagy kérheti a légiközlekedési megállapodás 18. cikke szerint létrehozott vegyes bizottság ülésének összehívását.3. A Bizottság, Norvégia és Izland haladéktalanul értesítik egymást az Amerikai Egyesült Államok általi – a megállapodás 14. cikkének (3) bekezdése szerinti – megkeresésről.7. cikkMegszűnés1. Bármely fél, bármely időpontban diplomáciai úton írásban értesítheti a többi felet azon döntéséről, hogy a kiegészítő megállapodást vagy annak ideiglenes alkalmazását fel kívánja mondani. Ez a kiegészítő megállapodás megszűnik vagy annak ideiglenes alkalmazása befejeződik az erről küldött írásbeli értesítés időpontját követően hat hónappal greenwichi középidő szerint éjfélkor, amennyiben ezen időszak lejárta előtt a felek nem egyeznek meg a bejelentés visszavonásáról.2. E cikk bármely más rendelkezése ellenére, a megállapodás megszűnésével vagy ideiglenes alkalmazásának megszűntetésével párhuzamosan ez a kiegészítő megállapodás is megszűnik vagy ideiglenes alkalmazása véget ér.8. cikkIdeiglenes alkalmazásA 9. cikk szerinti hatálybalépésig a felek az egyes felek nemzeti jogszabályaival összhangban megállapodnak a kiegészítő megállapodásnak a következők közül a későbbi időpontjától számított ideiglenes alkalmazásáról: az e kiegészítő megállapodás aláírásának időpontja vagy a megállapodás 5. cikkében meghatározott ideiglenes alkalmazás kezdetének időpontja.9. cikkHatálybalépésEz a kiegészítő megállapodás vagy a) a felek közötti diplomáciai jegyzékváltás során megküldött azon utóbbi értesítés keltét követő egy hónappal lép hatályba, amely megerősíti, hogy a kiegészítő megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárásoknak eleget tettek vagy b) a megállapodás hatálybalépésének vagy ideiglenes alkalmazásának időpontjában, attól függően, hogy melyik időpont a későbbi.FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a kiegészítő megállapodást.KELT ………….., a …….. év ……… havának ………….. napján három eredeti, angol nyelvű példányban.A Norvég Királyság részéről:Izland részéről:Az Európai Közösség részéről:


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.2.13.
            COM(2017) 73 final
            2017/0027(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Rotterdami Egyezmény III. mellékletének módosítása tekintetében az Európai Unió nevében a részes felek konferenciáján képviselendő álláspont meghatározásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               Az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezet (FAO) és az ENSZ Környezetvédelmi Programja (UNEP) égisze alatt 1998 márciusában befejeződtek a tárgyalások a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és peszticidek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló egyezménnyel kapcsolatban.

               Az egyezményt 1998 szeptemberében, a rotterdami miniszteri szintű diplomáciai konferencián nyitották meg aláírásra. A dokumentumot a Közösség 1998. szeptember 11-én írta alá. A Rotterdami Egyezmény komoly előrelépést jelent egyes veszélyes vegyi anyagok, köztük a peszticidek nemzetközi szintű szabályozásában. Az egyezmény célja, hogy – az emberi egészség és a környezet lehetséges káros hatásokkal szembeni védelme, valamint az ilyen anyagok környezetvédelmi szempontból megfelelő felhasználásához való hozzájárulás érdekében – előmozdítsa az érintett vegyi anyagok nemzetközi kereskedelmében a felek közötti felelősségmegosztást és együttműködési törekvéseket.

               Az Unió az egyezményt a 649/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel
                  1
                hajtotta végre. Az egyezménynek az Európai Közösség nevében való jóváhagyásáról a Tanács 2006. szeptember 25-i 2006/730/EK
                  2
                határozatában döntött.

               Az egyezmény 2004. február 24-én lépett hatályba. Az egyezmény részes felei konferenciájának nyolcadik ülésére Genfben, 2017. április 24. és május 5. között kerül sor. Az Unión kívül huszonhét uniós tagállam is részes fele az egyezménynek.

               A részes felek konferenciájának alárendelt Vegyianyag-felülvizsgáló Bizottság ajánlásai nyomán várható, hogy a részes felek konferenciája határozni fog újabb vegyi anyagoknak az egyezmény III. mellékletébe való felvételéről, és ezáltal az előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárás hatálya alá vonásáról. A Vegyianyag-felülvizsgáló Bizottság által a Rotterdami Egyezmény III. mellékletébe való felvételre javasolt vegyi anyagokról megállapítást nyert, hogy teljesítik az egyezmény II. mellékletében megállapított kritériumokat.

               A Vegyianyag-felülvizsgáló Bizottság által a Rotterdami Egyezmény III. mellékletébe való felvételre javasolt vegyi anyagok – vagyis a karbofurán, a karboszulfán, a krizotil-azbeszt, a rövidláncú klórozott paraffinok, valamennyi tributil-ón vegyület, a triklórfon, a fention (igen kis mennyiségű anyagot tartalmazó készítmények 640 g/l vagy annál nagyobb hatóanyag-tartalommal), valamint az olyan folyékony készítmények (emulgeálható koncentrátumok és oldható koncentrátumok), amelyek 276 g/l vagy ennél nagyobb koncentrációban tartalmaznak parakvát-dikloridot, azaz melyek parakvátion-koncentrációja legalább 200 g/l – az uniós jog értelmében már jelenleg is az egyezményben meghatározottakhoz hasonló kiviteli korlátozások alá esnek. A Bizottság ezért azt javasolja, hogy a Tanács határozzon az egyezmény III. mellékletét érintő módosításoknak az egyezmény részes felei konferenciájának nyolcadik ülésén az Unió nevében való támogatásáról.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

                  A tanácsi határozatra irányuló javaslat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése, amely megfelelő alapot nyújt egy „nemzetközi megállapodással létrehozott szervben” (mint amilyen a Rotterdami Egyezmény részes feleinek konferenciája) az EU által képviselendő álláspontot meghatározó aktus tekintetében, ha e szervnek joghatással bíró aktust kell elfogadnia.

                  Az anyagi jogalap az EUMSZ 207. cikke és 192. cikkének (1) bekezdése, tekintve, hogy a Rotterdami Egyezmény alapján hozott intézkedések – jóllehet környezetvédelmi célkitűzést követnek – nagyrészt kereskedelmi jellegűek.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

                  A Rotterdami Egyezmény módosítására irányuló javaslatok tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról szóló tanácsi határozati javaslat nem határoz meg új, jogilag kötelező érvényű követelményeket. Az egyezménybe való felvételre javasolt vegyi anyagok az uniós jog értelmében már jelenleg is az egyezményben meghatározottakhoz hasonló kiviteli korlátozások alá esnek.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Részes félként az EU-nak éves hozzájárulást kell fizetnie a Rotterdami Egyezmény vagyonkezelői alapjába. A hozzájárulás mértéke a részes felek konferenciájának nyolcadik ülése alkalmával sorra kerülő, a 2018–2019. évi költségvetésre vonatkozó egyeztetések eredményeitől függően alakul majd. Az EU éves hozzájárulása a 2016-os év vonatkozásában 58 000 EUR volt, amelyet a meglévő kereteken belül finanszíroztak.

               5.TOVÁBBI ELEMEK

                  A javaslat nem határoz meg új nyomonkövetési és jelentéstételi követelményeket. Az egyezmény értelmében elfogadott lista uniós jogba való átültetését követően a végrehajtás és a jelentéstétel a 649/2012/EU rendeletben meghatározott, meglévő rendelkezésekkel összhangban fog történni.

               2017/0027 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Rotterdami Egyezmény III. mellékletének módosítása tekintetében az Európai Unió nevében a részes felek konferenciáján képviselendő álláspont meghatározásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére és 207. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió jóváhagyta a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és peszticidek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló Rotterdami Egyezményt (a továbbiakban: a Rotterdami Egyezmény)
                  3
               , amely 2004. február 24-én lépett hatályba.

               (2)A Rotterdami Egyezményt a 649/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  4
                ültette át az uniós jogba.

               (3)A Rotterdami Egyezmény 7. cikke értelmében a Vegyianyag-felülvizsgáló Bizottság ajánlása nyomán a részes felek konferenciájának határoznia kell újabb vegyi anyagoknak az egyezmény III. mellékletébe való felvételéről.

               (4)Az Uniónak meg kell határoznia a részes felek konferenciája keretében képviselt álláspontját az újabb vegyi anyagoknak a III. mellékletbe való felvétele tekintetében.

               (5)Annak biztosítása érdekében, hogy az importáló országok részesülhessenek a Rotterdami Egyezmény nyújtotta védelemben, támogatni kell a Vegyianyag-felülvizsgáló Bizottság által megfogalmazott, a következő anyagoknak a Rotterdami Egyezmény III. mellékletébe történő felvételére irányuló ajánlást: karbofurán, karboszulfán, krizotil-azbeszt, rövidláncú klórozott paraffinok, valamennyi tributil-ón vegyület, triklórfon, fention (igen kis mennyiségű anyagot tartalmazó készítmények 640 g/l vagy annál nagyobb hatóanyag-tartalommal), valamint olyan folyékony készítmények (emulgeálható koncentrátumok és oldható koncentrátumok), amelyek 276 g/l vagy ennél nagyobb koncentrációban tartalmaznak parakvát-dikloridot, ami 200 g/l vagy ennél nagyobb parakvátion-koncentrációnak felel meg. Ezek a vegyi anyagok már most is tilalom vagy szigorú korlátozás alá esnek az Unióban, következésképpen olyan kiviteli előírások vonatkoznak rájuk, amelyek túlmutatnak a Rotterdami Egyezményben előírt követelményeken.

               (6)A Rotterdami Egyezmény részes felei konferenciájának nyolcadik ülése előreláthatólag határozni fog a III. melléklet javasolt módosításairól. Célszerű, hogy az Unió támogassa ezeket a módosításokat.

               (7)Az Unió által a részes felek konferenciáján képviselendő álláspontnak e határozaton kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1) A Rotterdami Egyezmény részes felei konferenciájának nyolcadik ülésén az Európai Unió által képviselendő álláspont az, hogy az Unió támogatja a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és peszticidek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló Rotterdami Egyezmény III. mellékletének a következő anyagok felvételét célzó módosításainak elfogadását: karbofurán, karboszulfán, krizotil-azbeszt, rövidláncú klórozott paraffinok, valamennyi tributil-ón vegyület, triklórfon, fention (igen kis mennyiségű anyagot tartalmazó készítmények 640 g/l vagy annál nagyobb hatóanyag-tartalommal), valamint olyan folyékony készítmények (emulgeálható koncentrátumok és oldható koncentrátumok), amelyek 276 g/l vagy ennél nagyobb koncentrációban tartalmaznak parakvát-dikloridot, ami 200 g/l vagy ennél nagyobb parakvátion-koncentrációnak felel meg.

               (2) A Rotterdami Egyezmény részes felei konferenciája nyolcadik ülésének fejleményei fényében az álláspontot érintő kismértékű változásokat az Unió képviselői a Tanács további határozata nélkül is elfogadhatják.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 649/2012/EU rendelete (2012. július 4.) a veszélyes vegyi anyagok kiviteléről és behozataláról (HL L 201., 2012.7.27., 60. o.).

                     (2)
                  A Tanács 2006/730/EK határozata (2006. szeptember 25.) a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és növényvédő szerek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló rotterdami egyezménynek az Európai Közösség részéről történő megkötéséről (HL L 299., 2006.10.28., 23. o.).

                     (3)
                  A Tanács 2006/730/EK határozata (2006. szeptember 25.) a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és növényvédő szerek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló rotterdami egyezménynek az Európai Közösség részéről történő megkötéséről (HL L 299., 2006.10.28., 23. o.).

                     (4)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 649/2012/EU rendelete (2012. július 4.) a veszélyes vegyi anyagok kiviteléről és behozataláról (HL L 201., 2012.7.27., 60. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.5.8.
            COM(2017) 207 final
            2017/0089(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és Izland közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               A Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és az 574/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 515/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  1
                2014. május 21-én lépett hatályba és 2014. január 1-jétől vált alkalmazandóvá.

               A Menekültügyi, a Migrációs és az Integrációs Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2014. április 16-i 514/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  2
                2014. május 21-én lépett hatályba és 2014. január 1-jétől vált alkalmazandóvá. Az 515/2014/EU rendelet 19. cikke értelmében az 514/2014/EU rendelet rendelkezései alkalmazandók a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre (a továbbiakban: a határigazgatást támogató eszköz).

               A határigazgatást támogató eszköz célja, hogy olyan szolidaritási mechanizmust hozzon létre, amely a külső határok ellenőrzésére vonatkozó ugyanazon európai szabályok által köti a részt vevő államokat egymás érdekében és egymás nevében. A határigazgatást támogató eszköz a schengeni vívmányok egyik kulcsfontosságú célkitűzésének megvalósítására szolgál, mégpedig arra, hogy megosszák az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  3
                15. cikkében meghatározottak szerint „a külső határokon [...] hatékony, egységes és magas szintű ellenőrzés” biztosítására vonatkozó felelősséget. Ez tehát a schengeni vívmányok fejlesztésének minősül.

               Az 515/2014/EU rendelet 5. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok e rendelettel összhangban részt vesznek az eszközben, valamint hogy pénzügyi hozzájárulásaikról megállapodásokat kell kötni, és meg kell határozni a részvételhez szükséges kiegészítő szabályokat, beleértve az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét és a Számvevőszék ellenőrzési hatáskörét biztosító rendelkezéseket, mivel társulási megállapodásaik nem rendelkeznek ilyen szabályokról.

               Az Izlanddal való megállapodás-tervezet célja, hogy létrehozza az 515/2014/EU rendelet 5. cikkének (7) bekezdésében említett megállapodást, és hogy a Bizottság végső felelősséget vállalhasson az eszköz költségvetésének ebben a társult országban való végrehajtásáért, valamint hogy meghatározza Izland uniós költségvetéshez való hozzájárulását ezen eszköz tekintetében.

               A költségvetési és pénzügyi kontrollok tekintetében a tagállamokra vagy közvetlenül a Szerződésből, vagy másodlagos uniós jogszabályokból eredő horizontális kötelezettségek (például a Számvevőszék és az Európai Csalás Elleni Hivatal [OLAF] hatáskörei) vonatkoznak. Ezek a kötelezettségek közvetlenül alkalmazandók a tagállamokra, és ezért azok nem szerepelnek a 515/2014/EU rendeletben. Az 515/2014/EU rendelet 5. cikke (7) bekezdésének alkalmazásában azonban az említett kötelezettségeket a megállapodástervezet útján ki kell terjeszteni a társult országra.

               Az Unió pénzügyi érdekeinek csalás és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelme érdekében az 514/2014/EU rendelet előírja, hogy a bizottsági alkalmazottak, a Számvevőszék és az OLAF részére megfelelő hozzáférést kell biztosítani az ellenőrzések lefolytatásához. Az 514/2014/EU rendelet 5. cikkének (9) bekezdése ezt azzal egészíti ki, hogy harmadik országokkal kötött együttműködési megállapodások kifejezetten felhatalmazzák a Bizottságot, a Számvevőszéket és az OLAF-ot arra, hogy lefolytassák az említett ellenőrzéseket, helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat. Következésképpen a megállapodástervezet rendelkezik erről.

               2.A JAVASLAT JOGI ELEMEI

               •Jogalap

               Mivel e javaslat célja, hogy megállapodás jöjjön létre az Unió és Izland között az említett országnak a 2014–2020 közötti időszakra a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközhöz való hozzájárulásáról, valamint az e részvételhez szükséges kiegészítő szabályokról, a megállapodás aláírására irányuló javaslat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdésén és 218. cikkének (5) bekezdésén alapul.

               •A javasolt határozat szükségessége

                  Az 515/2014/EU rendelet 5. cikkének (7) bekezdése alapján meg kell kötni Izlanddal a megállapodást, utóbbinak a 2014–2020 közötti időszakra a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközhöz való hozzájárulásának, valamint az e részvételhez szükséges kiegészítő szabályoknak a megállapítása céljából.

                  A megállapodás 19. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában a megállapodás az aláírását követő naptól ideiglenesen alkalmazandó a megállapodás 5. cikkének kivételével.

               •Arányosság

                  Tárgytalan.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Tárgytalan.

               3.AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A tárgyalások eredménye

               A Bizottság 2014. május 28-án ajánlást terjesztett a Tanács elé annak érdekében, hogy az hatalmazza fel a Bizottságot az ilyen kiegészítő szabályokat megállapító nemzetközi megállapodásról Norvégiával, Izlanddal, Svájccal és Liechtensteinnel folytatandó tárgyalások megkezdésére.

               A Bizottság 2014. július 14-én megkapta a Tanács felhatalmazását, hogy tárgyalásokat kezdjen Norvégiával, Izlanddal, Svájccal és Liechtensteinnel az ezen országok határigazgatást támogató eszközben való részvételének részletes szabályairól szóló megállapodásról.

               A tárgyalásokat valamennyi társult országgal közösen folytatták le. Két tárgyalási fordulóra került sor. Az Izlanddal való megállapodás tervezetének végleges szövegét 2016. szeptember 21-én parafálták.

               A Bizottság úgy véli, hogy a Tanács tárgyalási irányelveiben rögzített célkitűzéseket megvalósították, és a megállapodás tervezete az Unió számára elfogadható.

               A tagállamokat tájékoztatták, és az érintett tanácsi munkacsoportokon belül konzultáltak velük.

               A megállapodás végleges tartalma a következőképpen foglalható össze:

               A megállapodástervezet előírja, hogy az Izland által a határigazgatást támogató eszköz költségvetéséhez nyújtandó éves pénzügyi hozzájárulás összege Izlandnak az alapban részt vevő valamennyi állam GDP-jéhez viszonyított százalékos arányával összhangban kiszámított éves összeg (10. cikk és a melléklet). Az éves befizetéseket a 11. cikk állapítja meg.

               A megállapodástervezet továbbá meghatározza a felelős hatóság kijelölésére és az éves jelentéstételi rendszerre vonatkozó részletes szabályokat.

               A megállapodás ezenfelül rendelkezéseket tartalmaz az Unió pénzügyi érdekeinek csalással szembeni védelme érdekében, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződésben (a továbbiakban: EUMSZ) és az EUMSZ-en alapuló uniós jogban megállapított, a pénzügyi irányításra és kontrollra vonatkozó rendelkezéseknek való megfelelés biztosítására.

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Tárgytalan.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  Tárgytalan, mivel a javaslat a programirányításhoz kapcsolódik, és célja olyan nemzetközi megállapodás aláírása, amelyet a Tanács által megállapított tárgyalási irányelvek alapján tárgyaltak meg.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •Alapjogok

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A megállapodástervezet 10. cikke és melléklete ismerteti a társult országnak a határigazgatást támogató eszköz költségvetéséhez való éves pénzügyi hozzájárulásaihoz kapcsolódó rendelkezéseket és azoknak a mellékletben ismertetett helyzethez való lehetséges hozzáigazítását.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Területi hatály

                  Az 515/2014/EU rendelet a schengeni vívmányok fejlesztésének minősül. Ebben a tekintetben az Izlanddal való e megállapodás szintén a schengeni vívmányokra épül.

                  Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. A fent említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e javaslat Tanács általi elfogadását követő hat hónapon belül Dánia dönt arról, hogy nemzeti jogában végrehajtja-e ezt az intézkedést.

                  E javaslat a schengeni vívmányok azon elemei fejlesztésének minősül, amelyekben az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt, ezért azok alkalmazása rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó a 2000/365/EK
                     4
                  , illetve a 2002/192/EK tanácsi határozatnak
                     5
                   megfelelően.

                •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A megállapodás 17. cikke meghatározza az alkalmazandó jelentéstételi és nyomonkövetési rendelkezéseket. Izland minden év február 15-ig és 2022-ig bezárólag az előző pénzügyi évre vonatkozó éves végrehajtási jelentést küld a Bizottságnak.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               •A javaslat rendelkezéseinek részletes magyarázata

               Nem szükséges.

               A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság azt javasolja, hogy a Tanács határozzon a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról, és hatalmazza fel a Tanács elnökét az Unió nevében aláírásra jogosult személy(ek) kijelölésére.

               A Bizottság külön javaslatot készített az Európai Unió és Izland közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló csatolt megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányulóan
                  6
               . A Tanács az Európai Parlament egyetértését követően elfogadja ezt a határozatot.

               2017/0089 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és Izland közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésére és 218. cikkének (5) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az 515/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  7
                5. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok e rendelettel összhangban részt vesznek az eszközben, valamint hogy pénzügyi hozzájárulásaikról megállapodásokat kötnek, és meghatározzák a részvételhez szükséges kiegészítő szabályokat, beleértve az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét és a Számvevőszék ellenőrzési hatáskörét biztosító rendelkezéseket.

               (2)A Tanács 2014. július 14-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen a Norvég Királysággal, Izlanddal, a Svájci Államszövetséggel és a Liechtensteini Hercegséggel az ezen országok határigazgatást támogató eszközben való részvételének részletes szabályairól szóló megállapodásról. A tárgyalások sikeresen lezárultak, és Izland 2016. szeptember 21-én parafálta a megállapodást.

               (3)Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ez a határozat a schengeni vívmányokon alapul, Dániának az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e határozatról szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoznia kell arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e.

               (4)Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal
                  8
                összhangban nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (5)Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal
                  9
                összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt a határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (6)A megállapodást az Európai Unió nevében alá kell írni, figyelemmel annak későbbi időpontban történő megkötésére.

               (7)A megállapodásban előírt intézkedések mielőbbi alkalmazása és a nemzeti program jóváhagyásával és végrehajtásával kapcsolatos késedelmek elkerülése érdekében e határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

               (8)Tekintettel a megállapodás 19. cikkének (4) bekezdésére, a megállapodást az aláírását követő naptól ideiglenesen alkalmazni kell a megállapodás 5. cikke kivételével,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és Izland közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, figyelemmel az említett megállapodás megkötésére.

               Az aláírandó megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács Főtitkársága – figyelemmel a megállapodás megkötésére – kibocsátja a megállapodás aláírására vonatkozó meghatalmazást a megállapodás főtárgyalója által kijelölt személy vagy személyek részére.

               3. cikk

               A megállapodást – annak 5. cikke kivételével – a 19. cikke (4) bekezdésével összhangban az aláírásától a hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazni kell.

               4. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben,

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 150., 2014.5.20., 143. o.

                     (2)
                  HL L 150., 2014.5.20., 112. o.

                     (3)
                  HL L 77., 2016.3.23., 1. o.

                     (4)
                  A Tanács határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

                     (5)
                  A Tanács határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

                     (6)
                  Javaslat – A Tanács határozata az Európai Unió és Izland közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről (COM(2017) 199 final).

                     (7)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 515/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és az 574/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2014.5.20., 143. o.).

                     (8)
                  A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

                     (9)
                  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.5.8.
            COM(2017) 207 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz: A Bizottság javaslata
            A Tanács határozata
            az Európai Unió és Izland közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és az ideiglenes alkalmazásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Unió,

               valamint

               IZLAND

               a továbbiakban együttesen: a Felek

               TEKINTETTEL az Európai Unió Tanácsa, valamint Izland és a Norvég Királyság között, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásra
                  1
                (a továbbiakban: az Izlanddal és Norvégiával kötött társulási megállapodás),

               MIVEL:

               (1)Az Unió az 515/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel
                  2
                létrehozta a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközt.

               (2)Az 515/2014/EU rendelet az Izlanddal és Norvégiával kötött társulási megállapodás értelmében a schengeni vívmányok fejlesztésének minősül.

               (3)Mivel az 514/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  3
                közvetlen hatással van az 515/2014/EU rendelet rendelkezéseinek alkalmazására, és így érinti ez utóbbi jogi keretét, és mivel az Izlanddal és Norvégiával kötött társulási megállapodásban meghatározott eljárásokat alkalmazták az 514/2014/EU rendelet elfogadására vonatkozóan, amely rendeletről értesítették Izlandot, a Felek elismerik, hogy az 514/2014/EU rendelet az Izlanddal és Norvégiával kötött társulási megállapodás értelmében a schengeni vívmányok fejlesztésének minősül, amennyiben az szükséges az 515/2014/EU rendelet végrehajtásához.

               (4)Az 515/2014/EU rendelet 5. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok, köztük Izland, az említett rendelettel összhangban részt vesznek az eszközben, valamint hogy az említett országok pénzügyi hozzájárulásairól megállapodásokat kell kötni és meg kell határozni a részvételhez szükséges kiegészítő szabályokat, beleértve az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét és a Számvevőszék ellenőrzési hatáskörét biztosító rendelkezéseket.

               (5)A Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz (a továbbiakban: a határigazgatást támogató eszköz) a schengeni vívmányokkal összefüggő külön eszköznek minősül, amelynek célja a tehermegosztás és pénzügyi támogatás biztosítása a külső határok és a vízumpolitika területén a tagállamokban és a társult országokban.

               (6)A 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  4
                60. cikke rendelkezik a közvetlen irányításra vonatkozó azon szabályokról, amelyek akkor alkalmazandók, amikor harmadik országokra – beleértve a társult országokat – ruháznak át költségvetés-végrehajtási feladatokat.

               (7)
                     Az 514/2014/EU rendelet 17. cikkének (4) bekezdése rendelkezik a hivatalosan még nem kijelölt felelős hatóságoknál 2014-ben felmerült kiadások elszámolhatóságáról, ezáltal biztosítva a Külső Határok Alap és a Belső Biztonsági Alap közötti zökkenőmentes átmenetet. Ehhez hasonlóan fontos, hogy ugyanennek vonatkozásait ez a megállapodás is tükrözze. Mivel ez a megállapodás 2014 vége előtt nem lépett hatályba, elengedhetetlen a felelős hatóság hivatalos kijelölését megelőzően és azt követően felmerült kiadások elszámolhatóságának biztosítása, amennyiben a kijelölés előtt alkalmazott irányítási és kontrollrendszerek lényegében megegyeznek a felelős hatóság hivatalos kijelölését követően hatályos rendszerekkel.

               (8)Az Izland által a határigazgatást támogató eszközhöz nyújtandó éves hozzájárulás kiszámítását és felhasználását megkönnyítendő, a 2014–2020-as időszakra vonatkozó hozzájárulását 2016-tól 2020-ig öt éves részletben fizeti be. 2016-tól 2018-ig az éves hozzájárulást rögzített összegek formájában határozzák meg, míg a 2019-ben és 2020-ban esedékes hozzájárulást 2019-ben állapítják meg a határigazgatást támogató eszközben részt vevő valamennyi állam bruttó hazai terméke alapján a ténylegesen teljesített befizetések figyelembevételével,

               A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. cikk

               Hatály

               Ez a megállapodás az 515/2014/EU rendelettel összhangban megállapítja Izlandnak a határigazgatást támogató eszközben való részvételéhez szükséges kiegészítő szabályokat.

               2. cikk

               Pénzügyi irányítás és kontroll

               (1)Izland megteszi azokat az intézkedéseket, amelyek annak biztosításához szükségesek, hogy megfeleljen az Európai Unió működéséről szóló szerződésben (a továbbiakban: EUMSZ) és a másodlagos jogban megállapított, a pénzügyi irányításra és kontrollra vonatkozó rendelkezéseknek.

               Az EUMSZ és a másodlagos jog első albekezdésben említett rendelkezései az alábbiak:

               a)az EUMSZ 287. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése;

               b)a 966/2012/EU, Euratom rendelet 30., 32. és 57. cikke, 58. cikke (1) bekezdése (c) pontjának i. alpontja, 60. cikke, 79. cikkének (2) bekezdése és 108. cikkének (2) bekezdése;

               c)az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
                  5
                32., 38., 42., 84., 88., 142. és 144. cikke;

               d)a Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete
                  6
               ;

               e)az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete
                  7
               .

               A Felek a fenti felsorolást közös megegyezéssel módosíthatják.

               (2)Izland a területén az 1. bekezdésben felsorolt rendelkezéseket e megállapodásnak megfelelően alkalmazza.

               3. cikk

               A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének tiszteletben tartása

               A határigazgatást támogató eszköz keretében Izlandnak juttatott pénzeszközöket a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően kell felhasználni.

               4. cikk

               Az összeférhetetlenség elvének tiszteletben tartása

               Az Izland területén működő, a költségvetés végrehajtásában, irányításában – az ahhoz kapcsolódó előkészítő jogi aktusokat is beleértve –, ellenőrzésében vagy kontrolljában érintett valamennyi pénzügyi szereplő és egyéb személy számára tilos olyan magatartást tanúsítani, amely saját érdekei és az Unió érdekei közötti összeférhetetlenséget eredményezhet.

               5. cikk

               Végrehajtás

               Izland területén végrehajthatók a Bizottság államoktól eltérő személyekkel szembeni vagyoni kötelezettséget megállapító határozatai.

               A végrehajtásra Izland hatályos polgári eljárásjogi szabályai vonatkoznak. A határozatot az a nemzeti hatóság látja el végrehajtási záradékkal – az okirat valódiságának vizsgálatán kívül minden más alakiságot mellőzve –, amelyet Izland kormánya erre a célra kijelöl, és amelyről a Bizottságot tájékoztatja.

               Ha a Bizottság kérelme alapján az említett alaki követelmények teljesültek, a Bizottság – a nemzeti joggal összhangban – a végrehajtás érdekében közvetlenül az illetékes hatósághoz fordulhat.

               A végrehajtás csak az Európai Unió Bíróságának határozatával függeszthető fel. Ugyanakkor a végrehajtás szabálytalanságával kapcsolatos valamennyi panasz kivizsgálására Izland bíróságai rendelkeznek joghatósággal.

               6. cikk

               Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme a csalásokkal szemben

               (1)Izland:

               a)küzd a csalás és az Unió pénzügyi érdekeit sértő minden egyéb jogellenes tevékenység ellen olyan intézkedésekkel, amelyeknek elrettentő hatásuk van és hathatós védelmet nyújtanak Izlandon;

               b)az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás leküzdésére megteszi ugyanazokat az intézkedéseket, amelyeket a saját pénzügyi érdekeiket sértő csalás leküzdésére tesz; valamint

               c)összehangolja az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét célzó tevékenységét a tagállamokkal és a Bizottsággal.

               (2)Izland olyan intézkedéseket fogad el, amelyek egyenértékűek az Unió által az EUMSZ 325. cikkének (4) bekezdése alapján elfogadott, e megállapodás aláírásakor hatályos intézkedésekkel.

               A Felek közös megegyezéssel dönthetnek további olyan intézkedések elfogadásáról, amelyek az Unió által e cikknek megfelelően elfogadott későbbi intézkedésekkel egyenértékűek.

               7. cikk

               A Bizottság (OLAF) helyszíni ellenőrzései és vizsgálatai

               A Bizottság (az Európai Csalás Elleni Hivatal, OLAF) 514/2014/EU rendelet 5. cikkének (8) bekezdésében megállapított jogainak sérelme nélkül jogosult a határigazgatást támogató eszközzel kapcsolatban helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat lefolytatni Izland területén a 2185/96/EK, Euratom rendeletben előírt feltételekkel összhangban.

               Izland hatóságai elősegítik a helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat, amelyeket az említett hatóságok kérésére ezekkel közösen is lehet folytatni.

               8. cikk

               Számvevőszék

               Az EUMSZ 287. cikkének (3) bekezdésével és a 966/2012/EU, Euratom rendelet első része X. címének 1. fejezetével összhangban a Számvevőszék ellenőrzéseket végezhet minden, Izland területén a határigazgatást támogató eszközzel kapcsolatban az Unió nevében bevételeket vagy kiadásokat kezelő szerv helyiségeiben, beleértve a költségvetésből kifizetésben részesülő természetes vagy jogi személy helyiségeit is.

               Izlandon a Számvevőszéknek az ellenőrzést a nemzeti ellenőrző szervekkel vagy – ha ezek nem rendelkeznek a szükséges hatáskörrel – a hatáskörrel rendelkező nemzeti szervezeti egységekkel kapcsolatot tartva kell lefolytatni. A Számvevőszék, valamint Izland nemzeti ellenőrző szervei függetlenségük megőrzése mellett a bizalom szellemében működnek együtt egymással. Az említett szervek vagy szervezeti egységek tájékoztatják a Számvevőszéket, hogy részt kívánnak-e venni az ellenőrzésben.

               A Számvevőszék legalább ugyanazokkal a jogokkal rendelkezik, mint amelyekkel az 514/2014/EU rendelet 5. cikkének (7) bekezdése és e megállapodás 7. cikke alapján a Bizottság rendelkezik.

               9. cikk

               Közbeszerzés

               Izland a közbeszerzésre vonatkozó jogszabályainak rendelkezéseit az EGT-megállapodás XVI. mellékletével
                  8
                összhangban alkalmazza.

               10. cikk

               Pénzügyi hozzájárulások

               (1)A 2016-tól 2018-ig tartó évekre vonatkozóan Izland éves befizetéseket teljesít a határigazgatást támogató eszköz költségvetésébe a következő táblázat szerint:

               (valamennyi összeg EUR-ban értendő)

                        2016

                        2017

                        2018

                        Izland

                        563 999

                        563 999

                        563 999

               (2)Izland 2019-re és 2020-ra vonatkozó hozzájárulásait bruttó hazai termékének (GDP) a határigazgatást támogató eszközben részt vevő valamennyi állam GDP-jéhez viszonyított százalékos arányával összhangban – a mellékletben ismertetett képlet szerint – kell kiszámítani.

               (3)Az e cikkben említett pénzügyi hozzájárulásokat Izland az 514/2014/EU rendelet 14. cikkében említett nemzeti program elfogadásának időpontjától függetlenül köteles befizetni.

               11. cikk

               A pénzügyi hozzájárulások felhasználása

               (1)A 2016-os és 2017-es éves befizetések teljes összegét az alábbiak szerint kell felosztani:

               a)75 % az 515/2014/EU rendelet 8. cikkében említett félidős felülvizsgálatra;

               b)15 % az 515/2014/EU rendelet 15. cikkében említett IT-rendszerek fejlesztésére, figyelemmel a vonatkozó uniós jogalkotási aktusok 2017. június 30-ig történő elfogadására;

               c)10 % az 515/2014/EU rendelet 13. cikkében említett uniós intézkedésekre és az 515/2014/EU rendelet 14. cikkében említett sürgősségi segítségnyújtásra.

               Amennyiben a b) pontban említett összeget nem allokálják vagy nem használják fel, a Bizottság az 515/2014/EU rendelet 5. cikke (5) bekezdése b) pontjának második albekezdésében meghatározott eljárás szerint átcsoportosítja azt az 515/2014/EU rendelet 7. cikkében említett egyedi intézkedésekre.

               Amennyiben ez a megállapodás nem lép hatályba 2017. június 1-jéig, illetve nem alkalmazandó ideiglenesen legkésőbb 2017. június 1-jével, úgy Izland teljes hozzájárulását e cikk (2) bekezdésével összhangban kell felhasználni.

               (2)A 2018-as, 2019-es és 2020-as éves befizetések teljes összegét az alábbiak szerint kell felosztani:

               a)40 % az 515/2014/EU rendelet 7. cikkében említett egyedi intézkedésekre;

               b)50 % az 515/2014/EU rendelet 15. cikkében említett IT-rendszerek fejlesztésére, figyelemmel a vonatkozó uniós jogalkotási aktusok 2018. december 31-ig történő elfogadására;

               c)10 % az 515/2014/EU rendelet 13. cikkében említett uniós intézkedésekre és az 515/2014/EU rendelet 14. cikkében említett sürgősségi segítségnyújtásra.

               Amennyiben a b) pontban említett összeget nem allokálják vagy nem használják fel, a Bizottság az 515/2014/EU rendelet 5. cikke (5) bekezdése b) pontjának második albekezdésében meghatározott eljárás szerint átcsoportosítja azt az 515/2014/EU rendelet 7. cikkében említett egyedi intézkedésekre.

               (3)A félidős felülvizsgálatra, uniós intézkedésekre, egyedi intézkedésekre vagy az IT-rendszerek fejlesztésére vonatkozó programra rendelt további összegeket az alábbi rendelkezések egyikében meghatározott vonatkozó eljárással összhangban kell felhasználni:

               a)az 514/2014/EU rendelet 6. cikkének (2) bekezdése;

               b)az 515/2014/EU rendelet 8. cikkének (7) bekezdése;

               c)az 515/2014/EU rendelet 7. cikkének (3) bekezdése;

               d)az 515/2014/EU rendelet 15. cikkének második bekezdése.

               (4)A Bizottság a Izland által befizetett összegekből minden évben legfeljebb 4 076 EUR-t fordíthat olyan igazgatási kiadásokra, amelyek az 515/2014/EU rendelet és e megállapodás Izland által történő végrehajtásának támogatásához szükséges személyzettel vagy külső személyzettel kapcsolatosak.

               12. cikk

               Titoktartás

               Az e megállapodás alapján bármilyen formában közölt vagy szerzett információk szakmai titoktartás tárgyát képezik, és ezek az információk ugyanolyan védelmet élveznek, mint az uniós intézményekre alkalmazandó rendelkezések, illetve Izland joga által védett hasonló információk. Az ilyen információt az uniós intézményeken belül, a tagállamokban vagy Izlandon csak olyan személyekkel szabad közölni, akiknek feladatkörüknél fogva azt ismerniük kell, továbbá az ilyen információt csak a Felek pénzügyi érdekei hatékony védelmének biztosítása céljából szabad felhasználni.

               13. cikk

               A felelős hatóság kijelölése

               (1)Izland – a nemzeti program jóváhagyásáról szóló határozat időpontját követően a lehető leghamarabb – értesíti a Bizottságot a határigazgatást támogató eszköz szerinti kiadások irányításáért és kontrolljáért felelős felelős hatóság miniszteri szintű hivatalos kijelöléséről.

               (2)Az (1) bekezdésben említett kijelölés feltétele, hogy a kijelölendő szerv megfeleljen a belső környezetre, a kontrolltevékenységekre, az információra és kommunikációra, valamint a monitoringra az 514/2014/EU rendeletben vagy az említett rendelet alapján meghatározott kijelölési feltételeknek.

               (3)A felelős hatóság kijelölése egy olyan ellenőrző szerv (auditszervezet) – akár az ellenőrző hatóság (audithatóság) – véleményén alapul, amely értékeli a felelős hatóság kijelölési feltételeknek való megfelelését. Ez a szerv lehet olyan önálló közintézmény is, amely a közigazgatási szervek munkájának monitoringjáért, értékeléséért és ellenőrzéséért felel. Az ellenőrző szerv a felelős hatóságtól függetlenül működik, és munkáját a nemzetközileg elfogadott ellenőrzési standardokkal összhangban végzi. Izland a kijelölésre vonatkozó döntését alapozhatja arra is, hogy az irányítási és kontrollrendszerek lényegüket tekintve megegyeznek-e a korábbi időszakban már meglévő rendszerekkel, és hogy azok eredményesen működtek-e. Amennyiben az ellenőrzés és a kontroll már meglévő eredményei szerint a kijelölt szerv már nem felel meg a kijelölési feltételeknek, Izland meghozza az annak biztosítása érdekében szükséges intézkedéseket, hogy az e szervre bízott feladatok végrehajtása során tapasztalt hiányosságokat orvosolja, akár a kijelölés megszüntetése révén is.

               14. cikk

               A pénzügyi év meghatározása

               E megállapodás alkalmazásában a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikkének (5) bekezdésében említett pénzügyi év az „n–1”. év október 16-ával kezdődő és az „n”. év október 15-ével végződő időszakban a felelős hatóság által elkönyvelt kifizetett kiadásokat és befolyt bevételeket foglalja magában.

               15. cikk

               A kiadások elszámolhatósága

               Az 514/2014/EU rendelet 17. cikke (3) bekezdésének b) pontjától és (4) bekezdéstől eltérve a kifizetett kiadás akkor számolható el, ha azt a felelős hatóság az e megállapodás 13. cikkével összhangban történő hivatalos kijelölését megelőzően fizette ki, feltéve, hogy az előzőleg alkalmazott irányítási és kontrollrendszerek lényegében megegyeznek a felelős hatóság hivatalos kijelölését követően hatályos rendszerekkel.

               16. cikk

               Az éves egyenleg kifizetése iránti kérelem

               (1)A pénzügyi évet követő év február 15-ig Izland benyújtja a Bizottság részére a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikke (5) bekezdése első albekezdésének b) és c) pontjában előírt dokumentumokat és információkat.

               Az 514/2014/EU rendelet 44. cikkének (1) bekezdésétől eltérve és a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban Izland a pénzügyi évet követő év március 15-ig benyújtja a Bizottság részére a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikke (5) bekezdésének második albekezdésében említett véleményt.

               Az e bekezdésben említett benyújtott dokumentumok az éves egyenleg kifizetése iránti kérelemként szolgálnak.

               (2)Az (1) bekezdésben említett dokumentumokat a Bizottság által az 514/2014/EU rendelet 44. cikkének (3) bekezdése alapján elfogadott minták alapján kell elkészíteni.

               17. cikk

               Végrehajtási jelentés

               Az 514/2014/EU rendelet 54. cikkének (1) bekezdésétől eltérve és a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban Izland minden év február 15-ig és 2022-ig bezárólag a nemzeti program előző pénzügyi évben történt végrehajtásáról szóló éves jelentést nyújt be a Bizottság részére, és a megfelelő szinten közzéteheti ezt az információt.

               A nemzeti program végrehajtásáról szóló első éves jelentést az e megállapodás hatálybalépését vagy ideiglenes alkalmazásának kezdetét követő február 15-én kell benyújtani.

               Az első jelentésnek a 2014-től kezdődő és azon pénzügyi évig tartó pénzügyi éveket kell lefednie, amelyben az első éves jelentés a második bekezdéssel összhangban esedékes volt. Izland 2023. december 31-ig benyújtja a nemzeti program végrehajtásáról szóló zárójelentést.

               18. cikk

               Elektronikus adatcsererendszer

               Az 514/2014/EU rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével összhangban az Izland és a Bizottság közötti hivatalos információcsere a Bizottság által erre a célra biztosított elektronikus adatcsererendszeren keresztül valósul meg.

               19. cikk

               Hatálybalépés

               (1)E megállapodás letéteményese az Európai Unió Tanácsának főtitkára.

               (2)Ezt a megállapodást a Felek saját eljárásaiknak megfelelően hagyják jóvá. A Felek értesítik egymást az említett eljárások befejezéséről.

               (3)Ez a megállapodás a 2. bekezdésben említett utolsó értesítés megküldésének napját követő hónap első napján lép hatályba.

               (4)Az 5. cikk kivételével a Felek – az alkotmányos követelmények sérelme nélkül – ezt a megállapodást az aláírását követő naptól ideiglenes alkalmazzák.

               20. cikk

               Érvényesség és megszűnés

               (1)Ezt a megállapodást akár az Unió, akár Izland a másik Félnek küldött értesítéssel felmondhatja. A megállapodás az értesítés napjától számított három hónap elteltével szűnik meg. A felmondás időpontjában folyamatban lévő projektek és tevékenységek az e megállapodásban rögzített feltételek mellett folytatódnak. A Felek közös megegyezéssel rendezik a felmondás esetleges egyéb következményeit.

               (2)Ez a megállapodás megszűnik, ha az Izlanddal és Norvégiával kötött társulási megállapodás az említett megállapodás 8. cikkének (4) bekezdése, 11. cikkének (3) bekezdése vagy 16. cikke értelmében megszűnik.

               21. cikk

               Nyelvek

               Ez a megállapodás egy-egy eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, szlovák, szlovén, svéd és izlandi nyelven készült, és e szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

               Kelt Brüsszelben a ….. év … havának …. napján.

               az Európai Unió részéről
                     Izland részéről

               MELLÉKLET

               A 2019-es és 2020-as évre vonatkozó pénzügyi hozzájárulások kiszámításának képlete és a befizetéssel kapcsolatos részletek

               Izlandnak a határigazgatást támogató eszközhöz való, az 515/2014/EU rendelet 5. cikke (7) bekezdésének második és harmadik albekezdésében említettek szerinti pénzügyi hozzájárulását a következőképpen kell kiszámítani 2019-re és 2020-ra vonatkozóan:

               2013-tól 2017-ig minden egyes év esetében Izland bruttó hazai termékének (GDP) 2019. március 31-én rendelkezésre álló legfrissebb végleges számadatait el kell osztani a határigazgatást támogató eszközben részt vevő valamennyi állam ugyanazon évre rendelkezésre álló GDP-adatainak összegével. Az Izland által a határigazgatást támogató eszköz végrehajtásának teljes időszaka alatt fizetendő teljes összeg kiszámításához a 2013-tól 2017-ig tartó évekre kapott öt százalékos érték átlagát kell alkalmazni a határigazgatást támogató eszköz 2014-től 2019-ig tartó évekre vonatkozó tényleges éves előirányzatainak és a határigazgatást támogató eszköz 2020-ra vonatkozó, az Európai Uniónak a 2020-as pénzügyi évre a Bizottság által elfogadott általános költségvetési tervezetében foglaltak szerinti éves kötelezettségvállalási előirányzatának az összegére. Ebből az összegből le kell vonni az Izland által e megállapodás 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban ténylegesen teljesített éves befizetéseket ahhoz, hogy megkapjuk a 2019-re és 2020-ra vonatkozó hozzájárulásának teljes összegét. Ezen összegét egyik felét 2019-ben, másik felét pedig 2020-ban kell befizetni.

               A pénzügyi hozzájárulás euróban fizetendő.

               Izland pénzügyi hozzájárulását a terhelési értesítés kézhezvételétől számított legfeljebb 45 napon belül befizeti. A hozzájárulás késedelmes befizetése a hátralékos összegre vonatkozó, az esedékességi naptól számított késedelmi kamat fizetését vonja maga után. A kamatláb az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, a határidő lejárta szerinti hónap első naptári napján hatályos kamatláb 3,5 százalékponttal megnövelt értéke.

                     (1)
                  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

                     (2)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 515/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és az 574/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2014.5.20., 143. o.).

                     (3)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 514/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a Menekültügyi, a Migrációs és az Integrációs alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról (HL L 150., 2014.5.20., 112. o.).

                     (4)
                  A legutóbb a 2014. május 15-i 547/2014/EU, Euratom rendelettel (HL L 163., 2014.5.29., 18. o.) módosított, az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

                     (5)
                  A Bizottság 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól (HL L 362., 2012.12.31., 1. o.).

                     (6)
                  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

                     (7)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

                     (8)
                  HL L 1., 1994.1.3., 461. o.