Fontos jogi nyilatkozat

|

52010PC0015

Javaslat: a Tanács rendelete a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 2008/839/IB határozat módosításáról  /* COM/2010/0015 végleges - NLE 2010/0006 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.1.29.COM(2010)15 végleges2010/0006 (NLE)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 2008/839/IB határozat módosításárólINDOKOLÁS1. A javaslat háttere• A javaslat okai és céljaiA Bizottság hozzájárul az új SIS II funkcióinak hozzáférhetőségéhez, és ezáltal a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége magas biztonsági szintjének fenntartásához. Arra törekszik, hogy új lendületet adjon a SIS II fejlesztésének az elemzési és javítási időszakot követően, amely során számos ismert problémát és hibát kijavítottak, valamint orvoslásukra megoldásokat dolgoztak ki vagy hajtottak végre.Ezen javaslat és az azonos tárgyú rendeletjavaslat célja annak megelőzése, hogy a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállást szabályozó 2008/839/IB határozat még azt megelőzően hatályát veszítse, hogy az átállás technikailag megvalósíthatóvá válik. A jelen javaslat emellett jogi rugalmasságot biztosít a SIS II-nek a SIS1+ RE alternatív technikai forgatókönyv segítségével történő fejlesztéséhez, amennyiben az említett forgatókönyvre történő átállás valósul meg.E javaslat rendeletként kerül benyújtásra a közelmúltban hatályba lépett Európai Unió működéséről szóló szerződés megfelelő jogalapja szerint.Egyidejűleg átfogó programirányítási tanácsot hozunk létre a SIS II fejlesztése és az átállás hatékony irányítása érdekében. A tanács a teljes SIS II program és a kapcsolódó tevékenységek egészének hatékonyabb irányítását és összehangolását, valamint a központi és nemzeti rendszerek fejlesztésének összhangját biztosító szakértői csoportként működik. A mostani javaslat összhangban áll az Európai Tanács 2009. június 4–5-i elnökségi következtetéseivel, amelyben felkérték a Bizottságot, hogy építve a 2009. február 26–27-i tanácsi következtetésekkel létrehozott átfogó SIS II programirányítási megközelítéssel kapcsolatban nyert tapasztalatokra és tanulságokra, valamint összhangban a jogi kerettel, a SIS II projektre vonatkozóan terjesszen elő fejlettebb irányítási megközelítést.A meglévő jelentéstételi kötelezettség révén folyamatosan biztosítjuk az Európai Parlament számára a SIS II fejlesztési folyamatának átláthatóságát.• Háttér-információkA Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, 1990. június 19-i egyezmény (a továbbiakban: a Schengeni Egyezmény) IV. címének rendelkezései értelmében felállított Schengeni Információs Rendszer (a továbbiakban: SIS) és az annak alapján kifejlesztett SIS 1+ alapvető eszközt jelent az Európai Unió keretébe illesztett schengeni vívmányok rendelkezéseinek alkalmazása tekintetében.A Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló, 2001. december 6-i 2424/2001/EK tanácsi rendelet és 2001/886/IB tanácsi határozat értelmében a Bizottságot bízták meg a SIS második generációjának (SIS II) kifejlesztésével. A SIS II a SIS 1+ rendszert váltja fel. A SIS II fejlesztése során hasznosítják az informatika legújabb eredményeit, és lehetővé teszik további funkciók bevezetését.A SIS II létrehozására, működtetésére és használatára vonatkozó rendelkezéseket a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2006. december 20-i 1987/2006/EK parlamenti és a tanácsi rendelet[1], valamint a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2007. június 12-i 2007/533/IB tanácsi határozat[2] tartalmazza. E jogi aktusok előírják, hogy az említett rendelkezések a SIS 1+-ban részt vevő tagállamok számára csak a SIS 1+-ban részt vevő tagállamok kormányait képviselő tagok egyhangú szavazatával eljáró Tanács által meghatározott időponttól alkalmazandók. E rendelkezések felváltják majd a schengeni vívmányok SIS 1+ rendszert szabályozó rendelkezéseit, közelebbről pedig a Schengeni Egyezmény ilyen vonatkozású rendelkezéseit.Ennek bekövetkezte előtt a SIS 1+ felhasználóinak át kell térniük a SIS II környezet használatára. Ezért jogi keretet határoztak meg a SIS 1+ rendszerről a SIS II-re történő áttérésre. A SIS 1+ műveleteihez létrehozott ideiglenes műszaki architektúra lehetővé teszi majd, hogy az átmeneti időszak ideje alatt a SIS 1+ és a SIS II felépítésének bizonyos műszaki elemei párhuzamosan működhessenek annak érdekében, hogy csökkenjen a szolgáltatás átállás alatti megszakadásának kockázata.Nem tűnik tarthatónak a mostani átállásról szóló jogi aktusokban szereplő határidők, és különösen a jelenlegi rendelkezés szerint 2010. június 30-án megszűnő időbeli hatály. Ennélfogva a mostani javaslat célja annak megelőzése, hogy a 2008/839/IB tanácsi határozat az átállás megvalósítása előtt hatályát veszítse. Az átfogó programirányítási tanács azt a szerepet tölti majd be, hogy a SIS II átfogó fejlesztésében részt vevő szereplők és érdekeltek között kapcsolattartóként jár el. A tanács lehetővé tenné, hogy a Bizottság és a tagállamok – a központi és a tagállami SIS II projektekkel kapcsolatos hatásköreik és tevékenységeik fenntartása mellett – a program egészét összehangolják.Jelen javaslat korszerűsíti az irányítási eljárásokat, ugyanakkor fenntartja a Bizottság, Franciaország, valamint a részt vevő tagállamok közötti – a módosítandó jogi aktusba már belefoglalt – alapvető hatáskörmegosztást.• Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen-  A Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormánya között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, 1990. június 19-i egyezmény[3] (Schengeni Egyezmény),-  a 2006. december 21-i 1988/2006/EK tanácsi rendelettel[4] módosított, a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló, 2001. december 6-i 2424/2001/EK tanácsi rendelet[5],-  a 2006. december 21-i 2006/1007/IB tanácsi határozattal[6] módosított, a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló, 2001. december 6-i 2001/886/IB tanácsi határozat[7],-  az Európai Parlament és a Tanács 1987/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról,-  a Tanács 2007/533/IB határozata (2007. június 12.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról,-  az Európai Parlament és a Tanács 1986/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a járművek forgalmi engedélyének kiadására hatáskörrel rendelkező tagállami szolgálatoknak a Schengeni Információs Rendszer második generációjához (SIS II) való hozzáféréséről[8],-  a Bizottság 2007/170/EK és 2007/171/EK határozata (2007. március 16.) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára vonatkozó hálózati követelmények megállapításáról[9],-  a Tanács 189/2008/EK rendelete (2008. február 18.) a Schengeni Információs Rendszer (SIS II) második generációjának teszteléséről[10],-  a Tanács 2008/173/EK határozata (2008. február 18.) a Schengeni Információs Rendszer (SIS II) második generációjának teszteléséről[11],-  a Tanács 1104/2008/EK rendelete (2008. október 24.) a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról[12],-  a Tanács 2008/839/IB határozata (2008. október 24.) a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról[13].• Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelTárgytalan.2. Konzultáció az érdekeltekkel, hatásvizsgálat• Konzultáció az érdekeltekkelA tagállamok szakemberei szorosan együttműködnek a SIS II folyamatos fejlesztésében, különösen a SIS VIS bizottság keretében. Emellett a Tanács előkészítő szerveiben megvitatták a SIS II fejlesztését. Az Európai Tanács 2009. június 4–5-i elnökségi következtetéseiben felkérték a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb, de legkésőbb 2009 októberéig terjesszen elő megfelelő jogalkotási javaslatokat az átállásról szóló jogi aktusok módosítására.• Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetéseA jelenlegi javaslat figyelembe veszi a tagállamokkal – különösen a 36. cikk szerinti bizottság keretében – folytatott részletes megbeszélések eredményét.• Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaE javaslat elkészítésébe nem vontak be külső szakértőket.• HatásvizsgálatA Bizottság éves jogalkotási munkaprogramjában nem szereplő ezen tanácsi rendeletre vonatkozó javaslathoz nem szükséges hatásvizsgálat, mivel olyan technikai projekt folytatását képezi, amelynek gazdasági, társadalmi és környezeti hatása nem határozható meg egyértelműen.3. A javaslat jogi elemei• A javaslat összefoglalásaJelen javaslat célkitűzései az alábbiak: annak megelőzése, hogy a 2008/839/IB tanácsi határozat az átállást megelőzően hatályát veszítse; a SIS II funkcióinak biztosítását a SIS 1+ alapján megvalósító alternatív technikai forgatókönyvhöz szükséges rugalmasság biztosítása, amennyiben az átállásra az említett forgatókönyv alapján kerül sor; a SIS II fejlesztése és az átállás lehető leghatékonyabb irányításának biztosítása, különös tekintettel a bizottsági és tagállami projektek összehangolása. Az utóbbi cél érdekében globális programszintű szakértői csoportként működő átfogó programirányítási tanácsot hozunk létre.• JogalapE rendelet jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 74. cikke, mivel az szabályozza a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai közötti adminisztratív együttműködést a bűncselekmények megelőzésében, felderítésében és nyomozásában. E javaslat kiterjed továbbá a tagállamok hatáskörrel rendelkező minisztériumai és igazságügyi vagy annak megfelelő hatóságai közötti adminisztratív együttműködésre.• A szubszidiaritás elveA javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének, mivel a javasolt intézkedés fő célkitűzése, nevezetesen a SIS 1+-ról a SIS II-re történő áttérés a tagállamok által egyénileg nem valósítható meg.• Az arányosság elveA javaslat nem lépi túl a kitűzött célok eléréséhez szükséges mértéket. A javaslat megfelel az arányosság elvének, mivel a Bizottság tevékenységei továbbra is a SIS II Központi Részére, a koordinációs tevékenységekre, valamint a SIS 1+ adatok SIS 1+ és SIS II közötti sikeres cseréjét lehetővé tevő technikai eszköz (konverter) biztosítására korlátozódnak. Továbbá az átfogó programirányítási tanács a meglévő jogi aktusok által előírt koordinációra szolgáló, informális konzultációs szervként már eddig is létezett. A SIS II teljes sikere érdekében a Bizottság és a tagállamok között koordinációra van szükség.• A jogi aktusok típusának megválasztásaAz Európai Unió működéséről szóló szerződés alapján a tanácsi rendelet az egyetlen olyan, rendelkezésre álló jogi forma, amellyel meghosszabbítható a 2008/839/IB tanácsi határozat eredetileg megállapított időbeli hatálya. A mostani javaslat fennmaradó része tekintetében a javasolt intézkedés megvalósításához legalkalmasabb eszköz a tanácsi rendelet, mivel egységes szabályokat és eljárásokat kell alkalmazni a SIS II fejlesztésére és az átállás irányítására. E határozat rendelkezései pontosan megfogalmazottak, feltétel nélküliek és közvetlenül alkalmazandóak, és jellegüknél fogva nem nem tesznek szükségessé a nemzeti jogba történő átültetésre irányuló tagállami intézkedéseket.A kerethatározat azért nem lenne alkalmas eszköz, mivel a javaslat nem tartalmazza a tagállami jogszabályok közelítését.A módosítandó jogi aktusok kétpilléres jellege miatt ezen javasolt tanácsi rendeletet ki kell egészíteni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 74. cikkén alapuló tanácsi rendeletjavaslattal.4. Költségvetési vonzatokA Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló 2424/2001/EK tanácsi rendelet és 2001/886/IB tanácsi határozat megállapította, hogy a SIS II kifejlesztésének költségei az Európai Unió általános költségvetését terhelik.Hasonlóképpen, a 2006. december 20-i 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikke és a 2007. június 12-i 2007/533/EK tanácsi határozat 5. cikke értelmében a központi SIS II és a kommunikációs infrastruktúra felállításának, működtetésének és fenntartásának költségeit az Európai Unió általános költségvetése viseli. Minden egyes N.SIS II felállításának, működtetésének és fenntartásának költségeit az érintett tagállam viseli.Az 1104/2008/EK rendelet és a 2008/839/IB tanácsi határozat 15. cikke szerint – ezen jogi aktusok korábbi megfogalmazásának megfelelően – az átállással, teszteléssel, karbantartással és a központi szintű fejlesztéssel (SIS II Központi Rész, illetve a kommunikációs infrastruktúra) kapcsolatos járulékos költségeket szintén az Európai Unió általános költségvetése viseli. A nemzeti rendszerek, ezen belül a N.SIS II tesztelési, áttérési, karbantartási és fejlesztési költségeit az érintett tagállamok továbbra is saját maguk viselik.A mostani javaslat nem változtatja meg ezt az alapstruktúrát. Ugyanakkor a 2010. június 30-tól az átállásáig tartó időszakra is kiterjeszti az 1104/2008/EK rendeletben és a 2008/839/IB tanácsi határozatban meghatározott, meglévő jogalapot. Emellett az Európai Unió általános költségvetése viseli majd az e javaslattal felállításra kerülő átfogó programirányítási tanács ülései kapcsán felmerülő költségeket, így a tagok és a szakértők részvételével kapcsolatos kiadásokat is. Az átfogó programirányítási tanács ülései kapcsán felmerülő költségek fedezéséhez szükséges előirányzatok a jelenleg a Schengeni Információs Rendszer (SIS II) 2010–2013-as pénzügyi programozására elkülönített előirányzatokból származnak majd.A SIS 1+ szintű tevékenységek, így a Franciaország által a tagállamok nevében végrehajtott (SIS 1+ vonatkozású) kiegészítő intézkedések költségeit továbbra is a Schengeni Egyezmény 119. cikkével összhangban kell felosztani. E cikk rendelkezései értelmében az Egyezmény 92. cikkének (3) bekezdésében hivatkozott SIS 1+ technikai támogatóegység telepítésének és működtetésének költségeit, ideértve a Schengeni Információs Rendszer nemzeti részét a technikai támogatóegységgel összekötő vezetékek költségeit is, a tagállamok együttesen, míg a Schengeni Információs Rendszer nemzeti szakaszának létesítési és működési költségeit a tagállamok külön-külön viselik.A Bizottság pénzügyi kimutatást készített, amelyet mellékelt ezen javaslathoz.5. Kiegészítő információk• Meglévő jogszabályok módosításaA javaslat elfogadása szükségessé teszi a 2008/839/IB tanácsi határozat módosítását.• Felülvizsgálatra/módosításra/megszüntetésre vonatkozó rendelkezésA javaslat módosított megszüntető záradékot tartalmaz. Az 2007/533/IB határozat 71. cikkének (2) bekezdésével összhangban, az említett jogi aktus a Tanács által megállapított új időpontban veszti hatályát.• ÜtemtervJelen tanácsi rendeletet az előkészületek folyamatosságának és az érintett tevékenységek időbeni végrehajtásának biztosítása érdekében legkésőbb 2010 júniusában kell elfogadni.2010/0006 (NLE)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 2008/839/IB határozat módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szerződésre és különösen annak 74. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[14],tekintettel az Európai Parlament véleményére[15],mivel:1.  A Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2006. december 20-i 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[16], valamint a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2007. június 12-i 2007/533/IB tanácsi határozat[17] létrehozta a Schengeni Információs Rendszer második generációját (SIS II).2.  A SIS 1+-ről a SIS II-re történő átállásra vonatkozó feltételeket, eljárásokat és hatásköröket a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló, 2008. október 24-i 1104/2008/EK tanácsi rendelet[18], valamint a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló, 2008. október 24-i 2008/839/IB tanácsi határozat[19] állapítja meg. Ezek a jogi aktusok azonban legkésőbb 2010. június 30-án hatályukat vesztik.3.  2010. június 30-ig nem teljesülnek az átállás előfeltételei. Ezért az átállás lezárultáig továbbra is alkalmazni kell az 1104/2008/EK rendeletet és a 2008/839/IB határozatot, hogy a SIS II – az 1987/2006/EK rendelet és a 2007/533/IB határozat előírásainak megfelelően – működőképessé váljon.4.  A folyamat lezárása érdekében a Bizottság és a tagállamok továbbra is szorosan együttműködnek az átállás minden egyes szakaszában. A jelenlegi szervezeti struktúra kiegészítése céljából szakértői csoportot kell létrehozni.5.  A SIS II Központi Részéért és kommunikációs infrastruktúrájáért a jövőben is a Bizottság felel. Folytatni kell a SIS II Központi Részének és kommunikációs infrastruktúrájának karbantartását és adott esetben a továbbfejlesztését. A SIS II Központi Része kiegészítő fejlesztésének minden esetben ki kell terjednie a hibajavításokra. A Bizottságnak koordinációt és támogatást kell biztosítania a közös tevékenységekhez.6.  A SIS II funkcióinak biztosítása érdekében műszaki készenléti tervet kell előirányozni. Ezért ki kell igazítani az átállási felépítmény műszaki alkotóelemeinek leírását annak érdekében, hogy a SIS II Központi Részének fejlesztésével kapcsolatos más műszaki megoldások is lehetővé váljanak.7.  Saját nemzeti rendszereikért (N.SIS II) jelenleg és továbbra is a tagállamoknak kell a felelősséget viselniük. Változatlanul folytatni kell az N.SIS II karbantartását, adott esetben továbbfejlesztését.8.  Továbbra is Franciaország tartozik felelősséggel a C.SIS rendszert illetően.9.  Mivel a tagállamok nem tudják a tervezett fellépés célkitűzéseit – nevezetesen az átállás során alkalmazott ideiglenes architektúra létrehozását és az adatok SIS 1+-ból SIS II-be történő átvitelét – kielégítően megvalósítani, és ezért azok a fellépés nagyságrendje és hatásai miatt uniós szinten hatékonyabban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében hivatkozott szubszidiaritás elvével összhangban. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.10.  Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez mellékelt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt e rendelet elfogadásában, és a rendelet vagy annak alkalmazása számára nem kötelező. Mivel e rendelet az Európai Unió működéséről szóló szerződés harmadik része V. címének rendelkezései alapján a schengeni vívmányok fejlesztésére irányul, Dánia a fenti jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e rendeletnek a Tanács általi elfogadását követő hat hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e.11.  Az Egyesült Királyság részese e rendeletnek, összhangban az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányokról szóló jegyzőkönyv 5. cikkével, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozat 8. cikkének (2) bekezdésével[20].12.  Írország részese e rendeletnek, összhangban az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányokról szóló jegyzőkönyv 5. cikkével, valamint az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozat 6. cikkének (2) bekezdésével[21].13.  E rendelet nem sérti a 2000/365/EK tanácsi határozatban, illetőleg a 2002/192/EK tanácsi határozatban megállapított, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a schengeni vívmányokban való részleges részvételére vonatkozó rendelkezéseket.14.  Izland és Norvégia tekintetében e rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, az utóbbi államoknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás[22] értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az e megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat[23] 1. cikkének G. pontjában említett terület alá tartoznak.15.  Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás[24] értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének G. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben az e megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló 2008/149/IB tanácsi határozat[25] 3. cikkével.16.  Liechtenstein tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról aláírt jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999. május 17-i 1999/437/EK határozat 1. cikkének G. pontjában említett terület alá tartoznak, összefüggésben az említett jegyzőkönyvnek[26] az Európai Unió nevében történő aláírásáról és egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2008. február 28-i 2008/262/EK tanácsi határozat 3. cikkével,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:„1. cikkA 2008/839/IB határozat a következőképpen módosul:(1) A 4. cikk bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:„A SIS 1+-ról a SIS II-re történő átállás biztosítása érdekében a következő alkotóelemeket kell a szükséges mértékben hozzáférhetővé tenni:”(2) A 10. cikkben a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:„3. A konverter az adatokat a C.SIS és a SIS II Központi Rész között két irányban a szükséges mértékben alakítja át, és szükséges mértékben biztosítja a C.SIS és a SIS II Központi Rész szinkronizálását.”(3) A 11. cikkben a (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:„2. A SIS 1+-ban részt vevő tagállamok az ideiglenes átállási felépítés használatával, valamint Franciaország és a Bizottság támogatásával végrehajtják az N.SIS-ről az N.SIS II-re történő átállást.”(4) A határozat a következő 17a. cikkel egészül ki:„17a. cikkÁtfogó programirányítási tanács1. Átfogó programirányítási tanács elnevezésű műszaki szakértői csoport jön létre a Bizottság, Franciaország és a SIS 1+-ban részt vevő tagállamok hatásköreinek és tevékenységinek sérelme nélkül. Az átfogó programirányítási tanács fórumot biztosít a központi és tagállami SIS II projektek összehangolásához.2. Az átfogó programirányítási tanácsot legfeljebb 10 szakértő alkotja. A Tanács keretein belül eljáró tagállamok legfeljebb nyolc szakértőt és azonos számú póttagot neveznek ki. A Bizottság hatáskörrel rendelkező főigazgatóságának főigazgatója két szakértőt és két póttagot nevez ki a Bizottság tisztviselői közül. Az eljárásokban érdekelt egyéb bizottsági tisztviselők részt vehetnek a tanács ülésein.3. Az átfogó programirányítási tanács szükség esetén további szakértőket is felkérhet az ülésein történő részvételre annak érdekében megvalósíthassa az (1) bekezdésben meghatározott célkitűzéseit.4. Az átfogó programirányítási tanács a Bizottság helyiségeiben ülésezik. A titkársági teendők ellátásáról a Bizottság gondoskodik.5. Az átfogó programirányítási tanács kidolgozza a saját feladatköreit, amelyek a Bizottság hatáskörrel rendelkező főtitkárságának főtitkára által adott kedvező állásfoglalást követően lépnek hatályba.6. A 15. cikk (2) cikkének sérelme nélkül, az átfogó programirányítási tanács tevékenységével összefüggésben felmerülő adminisztratív és utazási költségeket – amennyiben megtérítésük egyéb forrásból nem történik meg – az Európai Unió általános költségvetése viseli. A Tanács keretein belül eljáró tagállamok által az átfogó programirányítási tanácsba kinevezett szakértőknek, valamint az e cikk (3) bekezdésének megfelelően meghívott szakértőknek a tanács munkájával összefüggésben felmerült utazási költségei tekintetében a „Bizottságon kívüli, szakértőként meghívott személyek költségtérítésére vonatkozó bizottsági szabályok” alkalmazandók.”(5) A 19. cikk utolsó mondatának helyébe a következő szöveg lép:„Ez a határozat a Tanács által a 2007/533/IB határozat 71. cikkének (2) bekezdésével összhangban megállapított időpontban veszti hatályát.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.Ez a rendelet az Európai Unió működéséről szóló szerződésnek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök […]PÉNZÜGYI KIMUTATÁS1. A JAVASLAT CÍME:Ez a kimutatás a következő két jogalkotási javaslatot kíséri:Javaslat – A Tanács rendelete a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 1104/2008/EK rendelet módosításárólJavaslat – A Tanács rendelete a Schengeni Információs Rendszerről (SIS 1+) a Schengeni Információs Rendszer második generációjára (SIS II) történő átállásról szóló 2008/839/IB határozat módosításáról2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERETÉrintett szakpolitikai terület(ek) és kapcsolódó tevékenység(ek):18. cím: A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség18 02. fejezet: Szolidaritás – Külső határok, vízumpolitika és a személyek szabad mozgása3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek [korábban: BA-tételek]), beleértve a következő megnevezéseket:18.02.04 01. – A Schengeni Információs Rendszer II (SIS II)3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:Kizárólag a fejlesztési és átállási szakasz 2010. június 30-án túli meghosszabbítása által okozott költségeket vesszük figyelembe, hiszen e módosító jogi aktusok meghosszabbítják a módosított jogi aktusokban meghatározott időbeli hatályt. Így figyelmen kívül hagyjuk a 2010. június 30-ig vállalandó költségeket.Szintén figyelmen kívül hagyjuk az egyéb jogalapra – így különösen az 1987/2006/EK rendeletre és a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2006. december 20-i 2007/533/IB határozatra – építve finanszírozott működési költségeket.A módosító jogi aktusokból származó kötelezettségvállalási előirányzatok a 2010. június 30-tól az átállásig tartó időszakra, vagyis a nagyméretű IT-rendszerek finanszírozására lekötött programozott kereten belüli jogi aktusok hatályának megszűnését követő időszakra vonatkoznak.3.3. Költségvetési jellemzők (a táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető) :Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Csatlakozni kívánó országok hozzájárulásai | A pénzügyi keret fejezete |18 02 04 01 | nem kötelező | diff[27]. | NEM | NEM | NEM | 3a |4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE4.1. Pénzügyi források4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintésemillió EUR (három tizedesjegyig)Kiadás típusa | Szakasz száma | 2010 | 2011 | 2012 | Összesen |Működési kiadások[28] |Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a | 6.566 | 6.284 | 0 | 12.850 |Kifizetési előirányzatok | b | 4.924 | 6.355 | 1.571 | 12.850 |A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[29] |Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | c |TELJES REFERENCIAÖSSZEG |Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 6.566 | 6.284 | 12.850 |Kifizetési előirányzatok | b+c | 4.924 | 6.355 | 1.571 | 12.850 |A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások[30] |Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5. | d | 2.593 | 3.890 | 6.483 |A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások, a személyi és kapcsolódó költségek kivételével (NDE) | 8.2.6. | e | 0.177 | 0.241 | 0.418 |A fellépés indikatív összköltsége |TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 9.336 | 10.415 | 19.751 |TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 7.694 | 10.486 | 1.571 | 19.751 |A társfinanszírozás részletezéseHa a javaslat tagállamok vagy más szervek (kérjük, nevezze meg) által biztosított társfinanszírozást tartalmaz, az alábbi táblázatban adja meg a társfinanszírozás becsült szintjét (a táblázat további sorokkal bővíthető, ha a társfinanszírozást várhatóan több szerv nyújtja): Nincs adat.-  Norvégia (2,200081 %) és Izland hozzájárulása (0,113386 %, 2007-os adatok) a működési költségekhez, melynek alapja az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás 12. cikke (1) bekezdésének második albekezdése (HL L 176., 1999.7.10., 36. o.).-  Svájc hozzájárulása (2,402999 %, 2007-os adatok) a működési költségekhez, melynek alapja az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás 11. cikke (3) bekezdésének második albekezdése (HL L 53., 2008.2.27., 52. o.).Izland és Norvégia tekintetében e javaslatok az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között megkötött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás A. melléklete szerinti schengeni vívmányokra épülnek. Az említett megállapodás 12. cikke (1) bekezdésének utolsó mondata kimondja: „Azokban az esetekben, ahol a működési költségeket az Európai Közösség általános költségvetésére terhelik, Izland és Norvégia bruttó nemzeti terméküknek a többi részt vevő állam bruttó nemzeti termékéhez viszonyított arányával összhangban, az említett költségvetéshez történő egy éves összeggel hozzájárulással osztoznak e költségekben.”Svájc tekintetében e javaslatok a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében. Az említett megállapodás 11. cikkének (2) bekezdése kimondja: „A II. Schengeni Információs Rendszer fejlesztési költségei tekintetében, Svájc az Európai Közösségek költségvetésébe – a részt vevő országok együttes bruttó hazai termékéhez viszonyított bruttó hazai termékének megfelelően, a 2002. költségvetési évtől kezdődően az adott évre vonatkozóan – éves hozzájárulást fizet.”4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőség( A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással. Az átfogó programirányítási tanács ülései kapcsán felmerülő költségek fedezéséhez szükséges előirányzatok a jelenleg a Schengeni Információs Rendszer (SIS II) 2010–2013-as pénzügyi programozására elkülönített előirányzatokból származnak majd.( A javaslat miatt a pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás rendelkezéseinek alkalmazására[31] (azaz a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi terv módosítására).4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás( A javaslatnak nincs hatása a bevételre( A javaslatnak van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:millió EUR (egy tizedesjegyig)A fellépést megelőzően [n–1. év] | A fellépés után |A személyi állomány teljes létszáma | 50 | 50 |5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzésekA javaslat célja az átállás jogalapjának meghosszabbítása mindaddig, amíg az átállás műszakilag megvalósíthatóvá nem válik. A javaslat továbbá olyan irányítási struktúra létrehozására irányul, amely összhangban áll az irányítás területén nemzetközileg elfogadott, bevált módszerekkel. Emellett a javaslat jogi rugalmasságot biztosít ahhoz, hogy a SIS II funkcióit a SIS 1+ alapján megvalósító alternatív technikai forgatókönyv segítségével biztosíthassák, amennyiben az átállásra az említett forgatókönyv alapján kerül sor. A javaslat nem változtatja meg sem a hatáskörök, sem a finanszírozás alapszerkezetét.5.2. A közösségi részvételből adódó többletérték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiájaFigyelemmel a schengeni vívmányoknak az Európai Unió intézményi keretébe történő beillesztésére, továbbá arra, hogy a SIS II közösségi és uniós hatásköröket egyaránt érint, a nagyméretű közös IT-rendszer létrehozására irányuló projekt szükségessé teszi a Közösség részvételét.5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, valamint a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretébenA javaslat legfőbb célkitűzése a SIS II sikeres beindításának biztosítása. E javaslat várt eredménye a SIS 1+-ból a SIS II-be történő zökkenőmentes adatáttöltés, illetve a SIS II-re történő teljes átállás biztosítása. Az eredménymutató az, hogy valamennyi részt vevő tagállam sikeresen migrálni tudja adatait és rendszereit.5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)( Centralizált irányítás( közvetlenül a Bizottság által( közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:( végrehajtó ügynökségek( a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek( tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek( Megosztott vagy decentralizált irányítás( a tagállamokkal( harmadik országokkal( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)Megjegyzések: Nincs adat6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS6.1. Felügyeleti rendszerA fejlődést rendszeresen értékelik, és a teljesítményt a megkövetelt normák és előre meghatározott kritériumok alapján mérik. A fentieket elsősorban a minőségbiztosítási szerződéses megbízott útján valósítják meg.6.2. Értékelés6.2.1. Előzetes értékelésAz Elnökség a SIS II további irányáról szóló értékelő és összehasonlító jelentést terjeszt a Tanács elé, a Bizottság pedig előzetes értékelést készít. A fentiek alapján a 2009. június 4–5-i tanácsi következtetések megállapítják, hogy lezárult a SIS II javítási és elemzési szakasza, amelynek során számos ismert problémát és hibát kijavítottak, valamint orvoslásukra megoldásokat dolgoztak ki vagy hajtottak végre. A Tanács leszögezte, hogy a SIS II fejlesztését a jelenlegi SIS II projekt alapján kell folytatni, továbbá a SIS1+RE-t készenléti tervként meg kell tartani.6.2.2. Időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)E javaslatok átfogó programirányítási tanácsot hoznak létre, figyelembe véve ezáltal a most módosított jogi aktusok által életre hívott működési struktúrában a SIS II fejlesztésének irányítása során szerzett tapasztalatokat.6.2.3. A későbbi értékelések feltételei és gyakoriságaA jövőbeni értékelésre – a 2009. június 4–5-i tanácsi következtetések megállapításának megfelelően – 6 hónapos „mérföldkövek” alapján kerül sor.7. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEKAmennyiben további szerződések bizonyulnának szükségesnek, a közbeszerzési szerződések közösségi jogával való összhang biztosítása érdekében a Bizottság szerződés-odaítélési eljárásait alkalmazzák majd.8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségeiKötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)(Fel kell tüntetni a célkitűzésekre, a fellépésekre és a teljesítésekre vonatkozó megnevezéseket) | Teljesítések típusa | Átlagos költség | 2010-es év | 2011-es év | ÖSSZESEN |2010-es év | 2011-es év |Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[32] (XX 01 01.) | A*/AD | 24 | 24 |B*, C*/AST | 9 | 9 |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[33] | 17 | 17 |A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[34] |ÖSSZESEN | 50 | 50 |8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírása-  programkoordináció-  projektmenedzsment-  technikai igazgatás-  értékelés és jelentéstétel-  közbeszerzés, szerződéskezelés és pénzügyi irányítás.8.2.3. A Személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredete( A felváltandó vagy meghosszabbítandó program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek( Az n. évre vonatkozó éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek( Az érintett szolgálat állományán belül átcsoportosítandó álláshelyek (belső átcsoportosítás)( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem előirányozott álláshelyek8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)Nincs adat8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségekmillió EUR (három tizedesjegyig)A személyi állomány típusa | 2010-es év július 1-től időarányosan) | 2011-es év (az átállás becsült időpontjáig időarányosan) |Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | 2013 | 3.020 |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) | 0,580 | 0,870 |A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségek összesen | 2,593 | 3,890 |Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak |Adott esetben hivatkozni kell a 8.2.1. pontra. |AD/AST – 122 000 EUR/év × 33 fő = 4,026 millió EUR |Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány |Adott esetben hivatkozni kell a 8.2.1. pontra. |Szerződéses állomány (18 01 02 01 01. jogcím): 64 000 EUR/év × 9 fő = 0,576 millió EUR |Nemzeti szakértők (18 01 02 01 03. jogcím): 73 000 EUR/év × 8 fő = 0,584 millió EUR |8.2.6. A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) |2010-es év | 2011-es év | ÖSSZESEN |XX 01 02 11 01. – Kiküldetések | 0,082 | 0,099 | 0,181 |XX 01 02 11 02. – Ülések és konferenciák | 0,095 | 0,142 | 0,237 |2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) | 0,177 | 0,241 | 0,418 |3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségeken kívüli igazgatási kiadások összesen | 0,177 | 0,241 | 0,418 |A kiküldetések az alábbiakra terjednek ki: évente 1 fő látogatása a 27 résztvevő tagállamban, valamint hetente 2 fő Strasbourgba történő utazása az átállás becsült időpontjáig.A humán- és igazgatási erőforrásra irányuló igényt az éves elosztási eljárás keretén belül a költségvetési megszorítások figyelembevételével az irányító főigazgatóságnak odaítélhető keretösszeg fedezi.[1] HL L 381., 2006.12.28., 4. o.[2] HL L 205., 2007.8.7., 63. o.[3] HL L 239., 2000.9.22., 19. o., a legutóbb a 2008. október 24-i 2008/839/IB tanácsi határozattal (HL L 299., 2008.11.8., 43. o.) módosított egyezmény.[4] HL L 411., 2006.12.30., 1. o.[5] HL L 328., 2001.12.13., 4. o.[6] HL L 411., 2006.12.30., 78. o.[7] HL L 328., 2001.12.13., 1. o.[8] HL L 381., 2006.12.28., 1. o.[9] HL L 79., 2007.3.20., 20. o. és HL L 79., 2007.3.20., 29. o.[10] HL L 57., 2008.3.1., 1. o.[11] HL L 57., 2008.3.1., 14. o.[12] HL L 299., 2008.11.8., 1. o.[13] HL L 299., 2008.11.8., 43. o.[14] HL C […]., [ …]., […]. o.[15] HL C […]., [ …]., […]. o.[16] HL L 381., 2006.12.28., 4. o.[17] HL L 205., 2007.8.7., 63. o.[18] HL L 299., 2008.11.8., 1. o.[19] HL L 299., 2008.11.8., 43. o.[20] HL L 131., 2000.6.1., 43. o.[21] HL L 64., 2002.3.7., 20. o.[22] HL L 176., 1999.7.10., 31. o.[23] HL L 176., 1999.7.10., 36. o.[24] HL L 53., 2008.2.27., 52. o.[25] HL L 53., 2008.2.27., 50. o.[26] HL L 83., 2008.3.26., 5. o.[27] Differenciált előirányzat.[28] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.[29] A(z) xx cím xx 01 04. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.[30] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoporton kívüli kiadások.[31] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.[32] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[33] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[34] Amelynek költségét tartalmazza a referenciaösszeg.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0722

Javaslat az Európai parlament és a Tanács EK RENDELETE a vasúti, közúti és belvízi szállítási ágazatokra vonatkozó versenyszabályok alkalmazásáról (kodifikált szöveg)  /* COM/2006/0722 végleges - COD 2006/0024 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 27.11.2006COM(2006)722 végleges2006/0241(COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS EK RENDELETEa vasúti, közúti és belvízi szállítási ágazatokra vonatkozó versenyszabályok alkalmazásáról (kodifikált szöveg)(előterjesztő: a Bizottság)MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK1. A Bizottság a népek Európájának fényében nagy súlyt helyez a közösségi joganyag egyszerűsítésére és átláthatóbbá tételére, annak érdekében, hogy az világosabb és egyszerűbben hozzáférhető legyen, így további lehetőségeket biztosítva a polgárokat megillető jogok gyakorlására.Ez a cél nem érhető el mindaddig, amíg számos, részben jelentősen módosított jogi aktus nem található meg egységes szerkezetben, így részben az eredeti szövegből, részben a későbbi, módosító szövegekből kell összeilleszteni. A jelenlegi szabályok azonosításához tekintélyes kutatómunka, a különböző változatok összevetése szükséges.E célból, valamint hogy a közösségi joganyag világos és áttekinthető legyen, szükséges a többször módosított jogi aktusok kodifikációja.2. A Bizottság 1987. április 1-jén ezért úgy határozott[1], hogy előírja valamennyi jogi aktus kodifikációját legkésőbb a tizedik módosítást követően, hangsúlyozva, hogy ez minimális követelményként értendő és helyesebb, ha az egyes egységek az illetékességükbe tartozó szövegek kodifikációját még ennél is korábban elvégzik annak érdekében, hogy a közösségi jogi aktusok világosak és könnyen érthetők legyenek.3. Az Európai Tanács 1992. decemberi edinburgh-i határozatai is alátámasztották a fentieket[2], amennyiben rámutattak a kodifikáció fontosságára, amely révén biztosan tudható, hogy egy adott helyzetre, adott időben milyen jogi aktus alkalmazandó.A kodifikációt a szokásos közösségi jogalkotási folyamatával összhangban kell végrehajtani.Mivel a kodifikált jogszabályokon nem hajtható végre érdemi módosítás, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 1994. december 20-án intézményközi megállapodást kötöttek arról, hogy a kodifikációhoz szükséges szabályok elfogadását gyorsított eljárás alkalmazásával segítik elő.4. Ezen javaslat célja a vasúti, közúti és belvízi szállítási ágazatokra vonatkozó versenyszabályok alkalmazásáról szóló, 198. július 19-i 1017/68/EGK tanácsi rendelet[3] kodifikációja[4] . Az új rendelet a benne foglalt jogi aktusok helyébe lép; ez a javaslat teljes egészükben megőrzi a kodifikált jogi aktusok tartalmát s ennek megfelelően azokat csak egységbe foglalja a kodifikációhoz szükséges formai jellegű módosításokkal.5. A kodifikációs javaslat a 1017/1968/EGK rendelet és a módosító aktusok előzetes, valamennyi hivatalos nyelven készült, konszolidált változatán alapul, amelyet az Európai Közösségek Hivatalos Kiadványainak Hivatala készített el egy adatfeldolgozó rendszer segítségével. Ahol a cikkek új számozást kaptak, a régi és az új számozás közötti korrelációt a kodifikált rendelet II. mellékletében található megfelelési táblázat tartalmazza. 1017/68 (kiigazított szöveg)2006/0241(COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS EK RENDELETEa vasúti, közúti és belvízi szállítási ágazatokra vonatkozó versenyszabályok alkalmazásáról(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak  71.  és  83.  cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[5],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[6],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[7],mivel:(1) A vasúti, közúti és belvízi szállítási ágazatokra vonatkozó versenyszabályok alkalmazásáról szóló, 1968. július 19-i 1017/68/EGK tanácsi rendeletet[8] több alkalommal jelentősen módosították[9]. Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt a rendeletet kodifikálni kell. 1017/68 3. Preamb.(2) A vasúti, közúti és belvízi szállításra vonatkozó versenyszabályok a közös közlekedéspolitika és az általános gazdaságpolitika részét képezik. 1017/68 4. Preamb.(3) Az ezen ágazatokra vonatkozó versenyszabályok kialakításakor figyelembe kell venni a szállítás sajátosságait. 1017/68 5. Preamb.(4) A szállításra vonatkozó versenyszabályok eltérnek az általános versenyszabályoktól, lehetővé kell tenni, hogy a vállalkozások megismerhessék az egyes esetekben alkalmazandó szabályokat. 1017/68 6. Preamb.(5) A szállításra vonatkozó versenyszabályok rendszere az egyes vállalkozási csoportok közös hasznosítása érdekében egyaránt vonatkozik fuvareszközök közös finanszírozására vagy megszerzésére, valamint a szállításhoz tartozó járulékos szolgáltatások teljesítőinek vasúti, közúti és belvízi szállításhoz kapcsolódó egyes tevékenységeire. 1017/68 7. Preamb.(6) Annak érdekében, hogy ne legyenek hatással a tagállamok közötti kereskedelemre, és ne torzuljon a verseny a belső piacon belül, szükség van a fent említett három szállítási módnál a vállalkozások közötti megállapodások, a vállalkozások társulásai által hozott döntések és a belső piacon meglévő erőfölénnyel való visszaélés elvi tiltására, amennyiben ezek a fenti hatásokat eredményezhetik. 1017/68 8. Preamb.(7) A szállítási ágazatban a kizárólag műszaki fejlesztések alkalmazását vagy műszaki együttműködés megvalósítását célzó vagy eredményező megállapodások, döntések és összehangolt magatartás egyes típusai mentesülhetnének a versenykorlátozó magatartások tilalma alól, hiszen ezek hozzájárulnak a termelékenység javításához; mivel az e rendelet alkalmazásával kapcsolatos tapasztalatok fényében a Tanács a Bizottság javaslatára módosíthatja az ilyen megállapodások típusainak jegyzékét. 1017/68 9. Preamb.(8) A közúti és belvízi szállítási ágazat néha túlságosan szerteágazó szerkezetének javítása érdekében szükséges lenne, hogy e két szállítási ágazatban mentesüljenek a versenykorlátozó magatartások tilalma alól a vállalkozások olyan csoportjainak megalakítására és működtetésére vonatkozó megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek célja szállítási tevékenység folytatása, beleértve a közös üzemeltetéshez szükséges fuvareszközök közös finanszírozását vagy megszerzését. Ez az általános mentesség kizárólag akkor adható, ha a csoportosulás teljes szállítási kapacitása nem halad meg egy rögzített maximumot, és a csoportosuláshoz tartozó vállalkozások egyedi szállítási kapacitása nem halad meg egy megállapított korlátot, amelyet úgy határoznak meg, hogy a csoporton belül egyik vállalkozás se rendelkezhessen erőfölénnyel. A Bizottságnak mindazonáltal kellő hatáskörrel kell rendelkeznie a beavatkozáshoz, ha egy meghatározott esetben a fenti megállapodások hatásai összeegyeztethetetlenek azokkal a feltételekkel, amelyek értelmében egy versenykorlátozó magatartás jogszerűnek tekinthető, és e megállapodások a mentességgel való visszaélésnek minősülnek. Önmagában az, hogy egy csoportosulás teljes szállítási kapacitása meghaladja a rögzített maximumot, vagy hogy nem igényelheti az általános mentességet egy hozzá tartozó vállalkozás egyedi kapacitása miatt, mindazonáltal nem akadályozza meg a csoportot jogszerű megállapodások, döntések és összehangolt magatartás kialakításában, amennyiben azok megfelelnek az e rendeletben megállapított vonatkozó feltételeknek. 1017/68 14. Preamb.(9) Elsősorban maguknak a vállalkozásoknak kell megítélniük, hogy megállapodásaik, döntéseik vagy összehangolt magatartásuk elsődleges hatása a verseny korlátozása vagy az ilyen korlátozás indoklásaként elfogadható gazdasági előnyök jelentkezése, és a vállalkozások döntik el saját felelősségükre azt is, hogy az ilyen megállapodások, döntések vagy összehangolt magatartás jogszerűek-e vagy sem. 1017/68 15. Preamb.(10) Ezért a vállalkozások számára lehetővé kell tenni megállapodások kötését és alkalmazását a közzétételük nélkül, kitéve a vállalkozásokat annak a kockázatnak, hogy e megállapodásokat visszamenőleges hatállyal semmissé nyilvánítják egy panaszt követő vizsgálat vagy a Bizottság hivatalból történő eljárása alapján, de nem érintve annak a lehetőségét, hogy egy utólagos vizsgálat esetén e megállapodásokat visszamenőlegesen jogszerűnek nyilvánítsák, 1017/68ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkHatályA vasúti, közúti és belvízi szállítás területén e rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni mind az olyan megállapodásokra, döntésekre vagy összehangolt magatartásra, amelyeknek célja vagy hatása a szállítási díjak és feltételek rögzítése, a szállítási kínálat korlátozása vagy ellenőrzése, a szállítási piacok felosztása, a műszaki fejlesztések, illetve a műszaki együttműködés alkalmazása, vagy fuvareszközök közös finanszírozása, illetve megszerzése, ha e tevékenységek közvetlenül kapcsolódnak szállítási szolgáltatások teljesítéséhez, és szükségesek szolgáltatásoknak közúti és belvízi szállító vállalkozások egy, a 3. cikk szerinti csoportja általi közös üzemeltetéséhez, mind pedig az erőfölénnyel való visszaélésre a szállítási piacon. E rendelkezéseket kell alkalmazni továbbá a járulékos szállítási szolgáltatások teljesítőinek olyan tevékenységeire, amelyeknek ez a célja vagy ilyen hatással járnak. 1017/68 3. cikk 1/2003 36. cikk 2. pont2. cikkKivételt képező műszaki megállapodások(1)  A Szerződés 81. cikke (1) bekezdése szerinti tilalom  nem vonatkozik olyan megállapodásokra, döntésekre vagy összehangolt magatartásra, amelyek célja vagy hatása műszaki fejlesztések alkalmazása vagy műszaki együttműködés megvalósítása a következők révén:a) berendezések, eszközök, járművek vagy állóeszközök szabványosítása;b) személyzet, berendezések, járművek vagy állóeszközök cseréje vagy közös használata szállítási szolgáltatások üzemeltetése céljából;c) egymást követő, kiegészítő, helyettesítő vagy kombinált szállítások szervezése és végrehajtása, a mindent magukban foglaló díjak és feltételek rögzítése és alkalmazása e szállításokra, beleértve a versenytarifákat;d) egyetlen szállítási módot igénybe vevő szállításhoz olyan útvonalak használata, amelyek üzemeltetési szempontból a legésszerűbbnek tűnnek;e) szállítási ütemtervek összehangolása egymást követő szállítások esetében;f) egymástól elkülönülő szállítmányok csoportosítása;g) egységes szabályok megalkotása a szállítási díjak szerkezetére és alkalmazási feltételeire vonatkozóan, amennyiben e szabályok nem állapítanak meg szállítási díjakat és feltételeket.(2) A Bizottság adott esetben javaslatokat terjeszt a Tanács elé az (1) bekezdésben szereplő lista bővítésére vagy szűkítésére vonatkozóan. 1017/68 4. cikk 1/2003 36. cikk 3. pont, a) alpont3. cikkKis- és középvállalkozások kivételt képező csoportosulásai1.  A Szerződés 81. cikkének (1) bekezdésébene említett megállapodások, döntések és összehangolt magatartások  mentesülnek az e cikkben foglalt tilalom alól, amennyiben a céljuk:a) közúti és belvízi szállítási vállalkozások csoportjának létrehozása és működtetése szállítási tevékenységek végzése céljából;b) ha e tevékenységek közvetlenül kapcsolódnak a szállítási szolgáltatások teljesítéséhez, fuvareszközök közös finanszírozása, illetve megszerzése annyiban, amennyiben szükségesek az említett csoportok közös működtetéséhez;minden esetben fenntartva azt, hogy egy csoport teljes szállítási kapacitása nem haladhatja meg:i. közúti szállítás esetében a 10 000 tonnát;ii. belvízi szállítás esetén az 500 000 tonnát.A csoporthoz tartozó egyetlen vállalkozás szállítási kapacitása sem haladhatja meg közúti szállítás esetében az 1 000 tonnát, míg belvízi szállítás esetén az 50000 tonnát. 1/2003 36. cikk 3. pont, b) alpont(2) Ha az (1) bekezdés hatálya alá tartozó bármilyen megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás megvalósítása adott esetben a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésében foglalt követelményekkel összeegyeztethetetlen hatásokkal járna, a vállalkozások vagy vállalkozások társulásai kötelezhetők az ilyen hatások megszűntetésére.4. cikkHatályon kívül helyezésA 1017/68/EGK rendelet hatályát veszti a 13. cikk (3) bekezdésének kivételével, amelyet továbbra is alkalmazni kell a 1017/68/EGK rendelet 5. cikke a 2004. május 1-je előtt elfogadott határozatokra a fenti határozatok hatályvesztésének napjáig.A hatályon kívül helyezett rendeletre történő utalásokat úgy kell tekinteni, mintha erre a rendeletre vonatkoznának és a II. mellékletben foglalt megfelelési táblázattal összhangban kell alkalmazni. 1017/68 30. cikk5. cikkHatályba lépés, fennálló megállapodások(1) Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő huszadik napon lép hatályba. 2003. évi csatlakozási okmány 344. o.(2) A Szerződés 81. cikkének (1) bekezdésében foglalt tilalmat nem kell alkalmazni azokra a megállapodásokra, döntésekre és összehangolt magatartásokra, amelyek Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozásának vagy a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozásának időpontjában már léteztek, és amelyek a csatlakozás következtében a 81. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak, feltéve, hogy ezeket a csatlakozás időpontjától számított hat hónapon belül úgy módosítják, hogy megfeleljenek az e rendelet 3. cikkében foglalt feltételeknek. Ez a bekezdés azonban nem alkalmazandó azokra a megállapodásokra, döntésekre és összehangolt magatartásokra, amelyek a csatlakozás időpontjában már az EGT-megállapodás 53. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoztak. 1017/68Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnökI. MELLÉKLETA. részA hatályon kívül helyezett rendelet és annak módosításaiA Tanács 1017/68/EGK rendelete (HL L 175., 1968.7.23., 1. o.) |A Tanács 1/2003/EK rendelete (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.) | Kizárólag a 36. cikk |B. részHatályon kívül nem helyezett módosító aktusok1972. évi csatlakozási okmány |1979. évi csatlakozási okmány |1994. évi csatlakozási okmány |2003. évi csatlakozási okmány |______________________II. MELLÉKLETMEGFELELÉSI TÁBLÁZAT1017/68/EGK rendelet | Ez a rendelet |1. cikk | 1. cikk |3. cikk | 2. cikk |4. cikk (1) bekezdés, első albekezdés, első bevezető mondat, első francia bekezdés | 3. cikk (1) bekezdés, első albekezdés, első bevezető mondat, a) pont |4. cikk (1) bekezdés, első albekezdés, első bevezető mondat, második francia bekezdés | 3. cikk (1) bekezdés, első albekezdés, első bevezető mondat, b) pont |4. cikk (1) bekezdés, első albekezdés, második bevezető mondat, első francia bekezdés | 3. cikk (1) bekezdés, első albekezdés, második bevezető mondat, i. alpont |4. cikk (1) bekezdés, első albekezdés, második bevezető mondat, második francia bekezdés | 3. cikk (1) bekezdés, első albekezdés, második bevezető mondat, ii. alpont |4. cikk (1) bekezdés, második albekezdés | 3. cikk (1) bekezdés, második albekezdés |4. cikk (2) bekezdés | 3. cikk (2) bekezdés |- | 4. cikk |30. cikk (1) bekezdés | 5. cikk (1) bekezdés |30. cikk (3) bekezdés, második albekezdés | 5. cikk (2) bekezdés |31. cikk | - |- | I. melléklet |- | II. melléklet |_____________[1] COM(87) 868 PV.[2] Lásd a következtetések A részének 3. mellékletét.[3] A Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közleménye - A közösségi joganyag kodifikációja, COM(2001) 645 végleges.[4] Lásd ezen javaslat I. mellékletét.[5] HL C […], […], […] o.[6] HL C […], […], […] o.[7] HL C […], […], […] o.[8] HL L 175., 1968.7.23., 1. o. A legutóbb a 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.[9] Lásd az I. mellékletet.


|

52011PC0162

Javaslat A TANÁCS RENDELETE az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről  /* COM(2011) 162 végleges - APP 2011/0070 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2011.4.4.COM(2011) 162 végleges2011/0070 (APP)JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételérőlINDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTEREHáttér-információkAz Európai Unió Hivatalos Lapja biztosítja az Európai Unió jogszabályainak és egyéb aktusainak hivatalos közzétételét. Nyomtatott formában 1958 óta jelenik meg, 1998 óta pedig az interneten is hozzáférhető. Az elmúlt években egyre többen tekintették meg az Európai Unió Hivatalos Lapját az interneten, mivel az kényelmes és gyors, a nyomtatott kiadásra történő előfizetések száma ugyanakkor csökkent. Mivel azonban jelenleg a nyomtatott kiadás tekintendő az egyedüli érvényes és jogilag kötelező erejű közzétételnek, az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus változata alapján egyelőre nem lehet jogi követelésekkel előállni, vagy kötelezettségeket végrehajtatni.Ezt az Európai Unió Bírósága egyértelműen kijelentette a Skoma-Lux ügyben[1]. A Bíróság szerint: „a joganyag ilyen módon [pl. az interneten] történő rendelkezésre bocsátása – a közösségi jog bármely erre vonatkozó szabályozása hiányában – nem egyenrangú az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő, alakilag és érdemben megfelelő közzététellel ”.Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területenAz Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke előírja, hogy a valamennyi tagállamnak címzett, rendelet vagy irányelv formájában, valamint a külön címzetti kört nem tartalmazó határozatok formájában elfogadott jogalkotási vagy nem jogalkotási aktusokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni. A rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott jogalkotási aktusokat az Európai Parlament elnöke és a Tanács elnöke írja alá, a többi aktust pedig az azokat elfogadó intézmény elnöke írja alá. Ezen aktusok a bennük megjelölt napon, illetve ennek hiányában a kihirdetésüket követő huszadik napon lépnek hatályba.A 2009/496/EK, Euratom határozat[2] részletesebben megállapítja, hogy az intézmények hogyan tesznek eleget a jogalkotási aktusok kihirdetésére irányuló kötelezettségeiknek. Az Európai Unió Hivatalos Lapjának közzétételével, valamint hitelességének garantálásával egy intézményközi hivatalt – a Kiadóhivatalt – bíztak meg.A javaslat célkitűzéseiA javaslatnak az a célja, hogy kiterjessze az Európai Unió joganyagához való hozzáférést, valamint lehetővé tegye, hogy mindenki (legyen az jogász vagy a nagyközönség tagja) hivatalos és hiteles kiadásként hivatkozhasson az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus kiadására. Amennyiben az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételét érvényes közzétételként ismerik el, az Európai Unió valamennyi polgára a közzététel után azonnal egyidejű virtuális hozzáféréssel rendelkezhetne az Európai Unió joganyagához, ami költségtakarékosabb is lenne, mivel az elektronikus kiadást díjtalanul lehetne megtekinteni. Ez megkönnyítené az Európa nehezebben megközelíthető földrajzi térségeiben élők hozzáférését is. Továbbá, a szélesebb körű hozzáférést az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésről szóló Európa 2020 stratégia[3] célkitűzései is támogatják, mivel a stratégiának az a célja, hogy 2013-ra széles sávú hozzáférést biztosítson mindenkinek.A javaslat további célja, hogy a mostani helyzethez képest megerősítse a jogbiztonságot: az online közzététel jelenleg csupán tájékoztató jellegű, a javaslatnak köszönhetően azonban az Európai Unió Hivatalos Lapjának hiteles elektronikus változatában való közzététele alapján is lehet majd jogokat érvényesíttetni, valamint kötelezettségeket végrehajtatni.Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelA javaslat teljes mértékben megfelel az Unió politikáinak, és különösen az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésről szóló Európa 2020 stratégiával összefüggésben ismertetett „Európai digitális menetrend”[4] elnevezésű kiemelt kezdeményezésnek. A digitális menetrendnek az a célja, hogy maximálisan kiaknázza az információs technológiák nyújtotta gazdasági és társadalmi előnyöket, valamint hangsúlyozza a hatóságok digitális piac előmozdításában betöltött szerepét. Ebben az összefüggésben az online jogi tartalomhoz való hozzáférés ösztönzi a digitalizált egységes piac fejlesztését, mivel az ily módon hozzáférhetővé tett, közszektort érintő információknak köszönhetően innovatív online szolgáltatások jönnek létre.A javaslat ugyancsak megfelel a 2011–2015 időszakra szóló európai elektronikus kormányzati cselekvési terv[5] célkitűzéseinek, amely szerint a tagállamoknak és a Bizottságnak online hozzáférést kell biztosítaniuk a jogszabályokkal és kormányrendeletekkel, valamint a kormány politikáival és pénzgazdálkodásával kapcsolatos információkhoz.AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT INFORMÁLIS KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI; HATÁSVIZSGÁLATKonzultáció az érdekeltekkelAz európai intézmények és szervek a Kiadóhivatal irányítóbizottságában képviseltetik magukat. Az irányítóbizottság felügyeli a Kiadóhivatal tevékenységének stratégiai kialakítását. Az érdekelt intézmények és szervek e fórumon belül megvitatták a kérdést, és támogatásukat fejezték ki az Európai Unió Hivatalos Lapja hiteles elektronikus kiadásának létrehozását illetően.A Tanács e-jogi munkacsoportján keresztül a tagállamok véleményét is kikérték az Európai Unió Hivatalos Lapjának jogilag érvényes elektronikus közzétételével kapcsolatban. A Bizottság Főtitkársága 2010. július 30-án ezzel kapcsolatban informális dokumentumot továbbított a Tanácsnak, amelyet az e-jogi munkacsoport 2010. szeptember 21-i és 2010. október 26-i ülésén vitatott meg. A tagállamok megjegyzései arról tanúskodnak, hogy a jogilag érvényes elektronikus kiadás komoly támogatottságnak örvend[6], ugyanakkor eltérő nézetek fogalmazódtak meg a nyomtatott változat jogi kötőerejének megtartása tekintetében. Az alábbiakkal kapcsolatban tettek észrevételeket:-  azon lehetőség választása, hogy a jövőben az Európai Unió Hivatalos Lapját kizárólag elektronikusan tennék közzé. Ezt esetlegesen egy olyan átmeneti időszak előzné meg, amikor a Hivatalos Lapot nyomtatott és elektronikus formában párhuzamosan közzétennék;-  nyomtatott és elektronikus kiadásban történő párhuzamos terjesztés esetén az Európai Unió Hivatalos Lapjának nyomdaköltségei;-  a nyomtatott és elektronikus kiadások közötti eltérések kockázata, valamint egyértelmű szabályok megállapításának igénye a következetlenségek kezelésére vagy az irányadó változatra vonatkozóan;-  a nyomtatott kiadás uniós jogszabályok terjesztésében betöltött korlátozott szerepe azok tekintetében, akik nem rendelkeznek hozzáféréssel az elektronikus kiadáshoz.E javaslat előkészítésekor a Bizottság az összes észrevételt figyelembe vette. Kezdetben a nyomtatott és elektronikus formában történő, azonos jogi kötőerővel bíró párhuzamos közzétételt részesítette előnyben, mivel úgy vélte, hogy ez biztosítja az európai polgárok lehető legszélesebb körének uniós joghoz való hozzáférését. A tagállamok gyakorlati tapasztalatai azonban azt sejtették, hogy ez csupán csekély előnnyel járna, és nem ellensúlyozná a párhuzamos kiadásból következő fokozott komplexitást. Az is felvetődött, hogy a kevésbé jól megközelíthető földrajzi térségekben élők a tapasztalatok szerint nehezebben vagy késedelmesen kapják meg a nyomtatott kiadást, így uniós joganyaghoz való hozzáférésüket megkönnyítené a hiteles elektronikus kiadás.A rendeletjavaslat előírja, hogy az Európai Unió Hivatalos Lapját joghatásokat kiváltó elektronikus formában kell közzétenni. Az elektronikus közzététel megfelel az Európa 2020 stratégia, valamint az Európai digitális menetrend elnevezésű kiemelt kezdeményezés azon céljának, amely szerint 2013-ig széles sávú hozzáférést kell biztosítani mindenki számára. A javasolt rendszer egyensúlyt teremt a hozzáférhetőség és az egyszerűség között:-  Egyrészt az érvényes elektronikus közzététel szélesebb körű terjesztést tesz lehetővé a nyomtatott kiadáshoz képest. Az elmúlt néhány évben jól észlelhető visszaesés mutatkozik az Európai Unió Hivatalos Lapjára történő előfizetések számában, ugyanakkor az Európai Unióban egyre terjed az internethasználat: az Eurostat szerint 2010-ben a háztartások 70 %-a, 2009-ben pedig a vállalkozások 94 %-a rendelkezett internet-hozzáféréssel. Továbbá, az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus kiadását ingyen lehetne megtekinteni, így az előnyösebb lenne a nyomtatott kiadáshoz képest, amelynek nyomtatási és szállítási költségeit a nyilvánosságra kellett terhelni. Mindazonáltal a rendeletjavaslat biztosítékot tartalmaz egyrészt a fogyatékossággal élők tekintetében, akik számára az Európai Unió Hivatalos Lapját speciális elektronikus formátumban teszik hozzáférhetővé, másrészt az elektronikus változatot egyéb okokból elérni nem tudók számára, mivel mindig lesz lehetőség arra, hogy igény esetén – a Kiadóhivatalon keresztül vagy az internetről kinyomtatva – hozzájussanak a nyomtatott változathoz, noha annak jogi kötőereje nem lesz (azaz csupán tájékoztató jellegű).-  Másrészt ez a rendszer egyszerűbb, mivel nem lesz szükség potenciálisan összetett szabályokra az egyformán hiteles nyomtatott és elektronikus kiadások közötti eltérések kezelésére vonatkozóan.A javaslat várható hatásának felméréseA Bizottság elemzést végzett azzal a céllal, hogy az Európai Unió Hivatalos Lapjának közzétételével kapcsolatban megvizsgáljon három lehetőséget:-  1. választási lehetőség: A jelenlegi helyzet fenntartása, azaz az Európai Unió Hivatalos Lapjának csak a nyomtatott változata számít érvényes közzétételnek, az online változat pedig pusztán tájékoztató jellegű;-  2. választási lehetőség: az Európai Unió Hivatalos Lapjának kizárólag elektronikus közzététele;-  3. választási lehetőség: egyidejű nyomtatott és online közzététel azonos jogi kötőerővel és joghatással.Jelentős előnyök származnak abból, ha az elektronikus változatnak jogi kötőerőt tulajdonítunk, mivel:-  az uniós joganyag szélesebb körben, egyszerűbben és azonnal hozzáférhetővé válik;-  az elektronikus kiadáshoz bármikor ingyenesen hozzá lehet férni;-  a fenti elektronikus közzététel megfelelne a digitális menetrend uniós intézmények által elfogadott prioritásainak, valamint ösztönözné az online szolgáltatások fokozottabb igénybevételét.A JAVASLAT JOGI ELEMEIA javaslat főbb rendelkezéseiA javaslat előírja, hogy az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzététele érvényes közzététel. A nyomtatott kiadás csupán olyan technikai jellegű kivételes és ideiglenes esetekben biztosítaná a közzététel joghatásait, amikor az elektronikus közzététel több mint egy napig tartó, előre nem látható zavara (pl. kibertámadások, a berendezések váratlanul bekövetkező működési zavarai) lép fel. Amennyiben az Európai Unió Hivatalos Lapját ilyen körülmények között nyomtatott kiadásban teszik közzé, a technikai rendszer helyreállítása után haladéktalanul közzé kell tenni az elektronikus változatot is. A nyomtatott kiadáson szerepelne a közzététel időpontja, de eltérés esetén a később kiadott elektronikus változat lenne irányadóak.A javaslat azon technikai követelményekkel is foglalkozik, amelyek az elektronikus közzétételt érvényes közzététellé teszik, valamint meghatározza a Kiadóhivatal e területet érintő hatásköreit.JogalapAz Európai Unió működéséről szóló szerződés 352. cikke.Az arányosság elveA javaslat hatálya az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételére, valamint azon technikai feltételekre korlátozódik, amelyek lehetővé teszik, hogy az elektronikus közzététel érvényes közzététellel egyenrangú legyen.A jogi aktus típusának megválasztásaA javaslat céljai csak rendelet útján érhetők el, mivel a rendeletek valamennyi tagállamban közvetlenül alkalmazandók. Az európai polgárok számára azonos hozzáférést kell biztosítani az uniós joganyaghoz, így az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus kiadásához való hozzáférést azonos módon és azonos feltételek mellett kell biztosítani valamennyi európai polgár számára.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKSemmiféle költségvetési vonzattal nem jár, ha az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus formában történő közzétételét jogilag érvényes közzétételnek nyilvánítjuk.Az elektronikus közzétételt elősegítő technikai infrastruktúra azonban informatikai beruházásokat tesz szükségessé. Az igazgatási önállóság keretében 2009-ben, az Európai Unió Hivatalos Lapjának hiteles elektronikus közzétételét megelőzően 38 000 EUR összegű kiadás merült fel a technikai rendszer létrehozásával és tesztelésével kapcsolatban. Minden intézménynek viselnie kell a további fejlesztési beruházások, valamint a rendszer karbantartásával és működtetésével kapcsolatos költségeket, mivel az ő kötelezettségük alá tartozik a jogi szövegek kihirdetése. A felosztási kulcs kiszámítási módja az egyes intézmények számára az n-2. évben készített HL L és C oldalak számán alapszik. A 2011-re vonatkozó kulcs tehát a 2009-es számadatokat veszi alapul.-  Európai Bizottság: 47,64 %;-  Az Európai Unió Tanácsa: 21,96 %;-  Európai Parlament: 21,94 %;-  Európai Gazdasági és Szociális Bizottság: 3,29 %;-  Az Európai Unió Bírósága: 3,17 %;-  Számvevőszék: 1,25 %;-  Régiók Bizottsága: 0,75 %.A költségvetési forrásokat e felosztási kulcsnak megfelelően kell biztosítani.2011/0070 (APP)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEaz Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 352. cikkére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament egyetértésére[7],különleges jogalkotási eljárás keretében,mivel:1.  A Szerződés 297. cikke rendelkezik az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételről, valamint az Unió jogi aktusainak hatálybalépéséről.2.  Jelenleg az Európai Unió Hivatalos Lapjának az Unió valamennyi hivatalos nyelvén megjelenő nyomtatott kiadása az egyetlen jogilag kötelező erejű kiadás, noha a Hivatalos Lap online is elérhető.3.  Az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság, a Bíróság, a Számvevőszék, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága által elfogadott, az Európai Unió Kiadóhivatalának szervezéséről és működéséről szóló, 2009. június 26-i 2009/496/EK, Euratom határozatnak[8] megfelelően a Kiadóhivatal lehetővé teszi az intézmények számára, hogy eleget tegyenek a jogi aktusok kihirdetésére irányuló kötelezettségeiknek.4.  Az Európai Bíróság C-161/06. sz. Skoma-Lux sro kontra Celni stb . ügyben hozott ítéletéből [9] következik, hogy az Unió jogi aktusai nem érvényesíthetők jogalanyokkal szemben, amennyiben azokat nem tették közzé szabályszerűen az Európai Unió Hivatalos Lapjában , valamint a jogi aktusok interneten történő rendelkezésre bocsátása – a közösségi jog bármely erre vonatkozó szabályozása hiányában – nem egyenrangú az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő, alakilag és érdemben megfelelő közzététellel.5.  Ha az Európai Unió Hivatalos Lapjában való elektronikus közzététel érvényes közzétételnek minősülne, akkor az uniós joganyaghoz való hozzáférés gyorsabb lenne, és kevesebb költséggel járna.6.  „Az európai digitális menetrend” című bizottsági közlemény[10] hangsúlyozza, hogy az online jogi tartalmakhoz való hozzáférés elősegíti a digitalizált belső piac fejlődését, ami gazdasági és társadalmi előnyökkel jár.7.  Ezért tehát olyan szabályokat kell megállapítani, amelyek biztosítják az Európai Unió Hivatalos Lapjában való elektronikus közzététel hitelességét, teljességét és megmásíthatatlanságát.8.  Az elektronikus aláírásra vonatkozó közösségi keretfeltételekről szóló, 1999. december 13-i 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[11] megállapítja a hitelesítésre szolgáló elektronikus aláírások joghatásait. Az említett irányelvvel összhangban, egy minősített tanúsítványon alapuló és biztonságos aláírás-létrehozó eszközzel előállított, fokozott biztonságú elektronikus aláírás kellő garanciát nyújt a nyilvánosság számára annak biztosításához, hogy az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzététele teljes, hiteles és megmásíthatatlan.9.  Az EUR-Lex weboldalhoz való hozzáférést – a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Közösség által történő megkötéséről szóló, 2009. november 26-i 2010/48/EK tanácsi határozattal[12] összhangban – a fogyatékossággal élő személyek védelmére irányuló kötelezettségvállalások tiszteletben tartásával kell biztosítani.10.  Az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében előírt arányosság elvével összhangban e rendelet nem haladja meg a célkitűzése – azaz, hogy valamennyi európai polgár hivatkozhasson az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételére – eléréséhez szükséges mértéket, mivel hatálya arra korlátozódik, hogy az elektronikus közzétételt hitelessé tegye a jelenleg hiteles nyomtatott közzétételhez hasonlóan.11.  E rendelet elfogadásához a Szerződés csak a 352. cikk szerinti hatáskört biztosítja,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk12.  Az Európai Unió Hivatalos Lapját e rendelettel összhangban elektronikus formában közzé kell tenni az Unió hivatalos nyelvein.13.  Az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus formában való közzététele – a továbbiakban: a Hivatalos Lap elektronikus kiadása – hiteles, és joghatásokat vált ki.2. cikk14.  A Hivatalos Lap elektronikus kiadása – az 1999/93/EK irányelvvel összhangban – minősített tanúsítványon alapuló és biztonságos aláírás-létrehozó eszközzel előállított, fokozott biztonságú elektronikus aláírással van ellátva. A minősített tanúsítványt és hatályának meghosszabbításait az EUR-Lex weboldalon teszik közzé, hogy a nyilvánosság ellenőrizhesse a fokozott biztonságú elektronikus aláírást és a Hivatalos Lap elektronikus kiadásának hitelességét.15.  A Hivatalos Lap elektronikus kiadása a közzététel idejével kapcsolatos információt tartalmaz.16.  A Hivatalos Lap elektronikus kiadását határozatlan időtartamra a nyilvánosság számára elérhetővé kell tenni az EUR-Lex weboldalon. Megtekintése díjtalan.17.  Az EUR-Lex weboldal valamennyi felhasználó számára elérhető. Az Európai Unió Hivatalos Lapját joghatásokat ki nem váltó, alternatív elektronikus formátumban a fogyatékossággal élő személyek számára is elérhetővé kell tenni. Az alternatív változatot archívumban is elérhetővé kell tenni.3. cikk18.  A Kiadóhivatal továbbra is nyomtathatja az Európai Unió Hivatalos Lapját . A 4. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, a nyomtatott példányok nem minősülnek hitelesnek, és nem váltanak ki joghatásokat.19.  Az Európai Unió Hivatalos Lapjának nyomtatott példányaiért a nyomtatási és szállítási költségeknek megfelelő díjat kell felszámolni.4. cikk20.  Amennyiben a Hivatalos Lap elektronikus kiadása a Kiadóhivatal informatikai rendszerének váratlan és kivételes zavara miatt nem elérhető, az ahhoz való hozzáférést a lehető leghamarabb helyre kell állítani.21.  Amennyiben a hozzáférést nem lehet egy munkanapon belül helyreállítani, az Európai Unió Hivatalos Lapját joghatásokat kiváltó nyomtatott kiadásban kell közzétenni. Amint az informatikai rendszer helyreállt, közzé kell tenni a Hivatalos Lap kapcsolódó elektronikus kiadását.22.  A (2) bekezdéssel összhangban közzétett jogi aktusok kihirdetési időpontjának a nyomtatott kiadás közzétételének időpontját kell tekinteni. A Hivatalos Lap elektronikus kiadása és a (2) bekezdéssel összhangban közzétett nyomtatott kiadása közötti eltérések esetén az előbbi tekintendő irányadónak.5. cikk23.  A Hivatalos Lap elektronikus kiadása tekintetében a Kiadóhivatal hatáskörrel rendelkezik az alábbiakra:24.  a Hivatalos Lap elektronikus kiadásának közzététele, valamint hitelességének garantálása;25.  az elektronikus változatot előállító informatikai rendszer felállítása, irányítása és karbantartása, valamint e rendszernek a technika jövőbeni alakulását követő fejlesztése;26.  műszaki létesítmények létrehozása és bővítése annak biztosítására, hogy a Hivatalos Lap elektronikus kiadása valamennyi felhasználó számára elérhető legyen;27.  belső biztonsági és hozzáférési szabályok meghatározása a Hivatalos Lap elektronikus változatát előállító informatikai rendszer tekintetében;28.  az elektronikus fájlok megőrzése és archiválása, valamint a technológia jövőbeni alakulásának megfelelő kezelése.29.  A Kiadóhivatal az (1) bekezdésben meghatározott hatásköreit a 2009/96/EK, Euratom határozattal összhangban gyakorolja.6. cikkEz a rendelet 2012. január 1-jén lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt […]-ban/-ben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökPÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI1.1. A javaslat/kezdeményezés címe1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó, érintett szakpolitikai terület(ek)1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa1.4. Célkitűzés(ek)1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések2.2. Irányító és ellenőrző rendszer2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésre vonatkozó intézkedések3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatásPÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZA JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI1.1. A javaslat/kezdeményezés címeAz Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzétételéről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslat1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó, érintett szakpolitikai terület(ek)Nem alkalmazható, mivel a javaslat a Bizottság és azon egyéb intézmények igazgatási kiadásait érinti, amelyek elfogadott jogi aktusaikat kötelesek kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában .1.3. A javaslat/kezdeményezés típusaNem alkalmazható.1.4. Célkitűzések1.4.1. A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves uniós stratégiai célkitűzésekA javaslat hozzájárul az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésről szóló Európa 2020 stratégiával összefüggésben ismertetett „Európai digitális menetrend” elnevezésű kiemelt kezdeményezésben szereplő célkitűzéshez, azaz az online tartalom egységes piacának kifejlesztéséhez.1.4.2. Meghatározott célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)Meghatározott célkitűzésKiadványok és online információs szolgáltatások előmozdítása a polgárok, vállalatok és célcsoportok (jogászok) számára.A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)Nem alkalmazható.1.4.3. Várható eredmény(ek) és hatás(ok)Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/az érintett célcsoportokra.A javaslat célközönségét azon uniós polgárok és vállalatok alkotják, akik/amelyek előnyösnek fogják találni az Európai Unió joganyagának hiteles közzétételéhez való ingyenes, azonnali és egyszerűbb hozzáférést.1.4.4. Az eredmények és hatások mutatóiTüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat.A javaslat végrehajtása során az alábbi eredménymutatókat kell figyelni:– az Európai Unió Hivatalos Lapjának jogilag érvényes elektronikus kiadását érintő „találatok” száma;– a nyomtatott kiadás megrendelt példányainak száma, összevetve azzal, hogy mennyien fizettek elő a nyomtatott kiadásra akkor, amikor az elektronikus kiadásnak még nem volt jogi kötőereje;– a Kiadóhivatalhoz beérkezett olyan panaszok száma, amelyek szerint – a Kiadóhivatal informatikai rendszerét érintő okok miatt – az Európai Unió Hivatalos Lapjának jogilag érvényes elektronikus kiadásához való hozzáférés nehézségekbe ütközött.1.5. A javaslat/kezdeményezés indoklása1.5.1. Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)A javaslat célja a jogbiztonság megerősítése. Ezt azáltal kívánja elérni, hogy ezentúl az Európai Unió Hivatalos Lapjának hiteles elektronikus kiadásában való közzététel alapján követelni és érvényesíteni lehet az Európai Unió jogszabályai által biztosított jogokat és kötelezettségeket. E javaslat hatálybalépésekor biztosítani kell a jogilag érvényes elektronikus kiadáshoz való hozzáférést.1.5.2. Az uniós részvételből adódó többletértékMivel a javaslat az uniós joganyag közzétételének formáját érinti, megfelelő intézkedést csak az Európai Unió szintjén lehet hozni. Továbbá, az eszköz megválasztása azon igényt tükrözi, hogy azonos hozzáférési feltételeket kell biztosítani az Európai Unió valamennyi polgára számára.1.5.3. Hasonló korábbi tapasztalatok tanulságaAz Európai Unió Hivatalos Lapját korábban csak tájékoztató jelleggel tették közzé elektronikus formában. E rendelet fő céljával szoros kapcsolatban áll az a tendencia, hogy a későbbiekben egyre többen tekintették meg az elektronikus kiadást.1.5.4. Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkelNem alkalmazható.1.6. Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama( A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozikx A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik-  Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig-  azt követően: rendes ütem.1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)x Centralizált irányítás közvetlenül a Kiadóhivatal által a Kiadóhivatal irányítóbizottságában képviselt intézmények – ld. 2.1. pont – nevében.X Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:( Megosztott irányítás a tagállamokkal( Decentralizált irányítás harmadik országokkal( Nemzetközi szervezetekkel közös irányításMegjegyzésekNem alkalmazható.IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEKA nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezésekIsmertesse a rendelkezések gyakoriságát és feltételeit.Javasoljuk, hogy a Kiadóhivatal feladatkörébe tartozzon az Európai Unió Hivatalos Lapjának elektronikus közzététele a 2009/496/EK, Euratom határozattal összhangban, és következésképpen az abban foglalt ellenőrzési és jelentéstételi szabályok tiszteletben tartásával.Irányító és ellenőrző rendszerFelismert kockázat(ok)Fennáll a veszélye annak, hogy a Kiadóhivatal informatikai rendszerében technikai zavar lép fel. Ennek következtében előfordulhat, hogy az elektronikus kiadás nem hozzáférhető. Ilyen esetekben, amennyiben a hozzáférést nem lehet egy munkanapon belül helyreállítani, a nyomtatott kiadás érvényes közzététellel egyenértékű.Egy további, biztonsági jellegű veszélyforrás is létezik, amelynek kezelésére a Kiadóhivatalnak – a 2009/496/EK, Euratom határozattal összhangban – belső biztonsági és hozzáférési szabályokat kell megállapítania az informatikai rendszerre vonatkozóan.Tervezett ellenőrzési mód(ok)Nem alkalmazható.A csalások és a szabálytalanságok megelőzésre vonatkozó intézkedésekTüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.Nem alkalmazható.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSAA kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?-  Jelenlegi költségvetési kiadási tételekA többéves pénzügyi keret fejezete | Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Részvétel |Szám [Megnevezés………………………………] | diff/nem diff. előirányzat ([13]) | EFTA[14]-országokból | tagjelölt országokból[15] | harmadik országokból | a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében |5 | Bizottság: 26011101 [Hivatalos Lap (L és C sorozat)] Európai Parlament: 3240 [Hivatalos Lap] Tanács: 2211 [Hivatalos Lap] Bíróság: 2740 [Hivatalos Lap] Számvevőszék: 2740 [Hivatalos Lap] Európai Gazdasági és Szociális Bizottság EGSZB: 2604 [Hivatalos Lap] Régiók Bizottsága: 2604 [Hivatalos Lap] | Nem diff. előirányzat | NEM | NEM | NEM | NEM |A kiadásokra gyakorolt becsült hatásA kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzésemillió EUR (három tizedesjegyig)A többéves pénzügyi keret fejezete: | 5 | „Igazgatási kiadások” |millió EUR (három tizedesjegyig)2011. év | 2012. év | 2013. év | 2014. év | A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető |-  502. jogcímcsoport | p.m. |p.m. |p.m. |p.m. |p.m. | | | | |Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t.26011101Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét.Jelenleg a bevételek az Európai Unió Hivatalos Lapjára történő előfizetésekből és a lap megrendeléseiből származnak. Amint az elektronikus változat lesz az egyedüli jogi kötőerővel bíró közzététel, az előfizetések száma várhatóan közel nullára fog visszaesni. [1] A Bíróság C-161/06. sz., Skoma-Lux sro kontra Celní ředitelství Olomouc ügyben hozott 2007. december 11-i ítélete [EBHT 2007., I-10841. o.].[2] Az Európai Parlament, a Tanács, a Bizottság, a Bíróság, a Számvevőszék, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága 2009/496/EK, Euratom határozata az Európai Unió Kiadóhivatalának szervezéséről és működéséről (HL L 168., 2009.6.30., 41. o.).[3] COM(2010) 2020 végleges; 2010.3.3.[4] COM(2010) 245 végleges/ 2; 2010.8.26.[5] COM(2010) 743; 2010.12.15.[6] Az e-jogi munkacsoport 2010. október 26-i ülésének következtetései.[7] HL C […]., [ …]., […]. o.[8] HL L 168., 2009.6.30., 41. o.[9] EBHT 2007., I-10841. o.[10] COM (2010) 245 végleges/2.[11] HL L 13., 2000.1.19., 12. o.[12] HL L 23., 2010.1.27., 35. o.[13] Differenciált/nem differenciált előirányzatok.[14] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.[15] Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok.[16] A hagyományos saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.