               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.7.27.
            COM(2018) 350 final
            2018/0214(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Uniónak az eredetmegjelölésekről és a földrajzi jelzésekről szóló Lisszaboni Megállapodás genfi szövegéhez történő csatlakozásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az eredetmegjelölések oltalmára és nemzetközi lajstromozására vonatkozó, 1958. évi Lisszaboni Megállapodás a Szellemi Tulajdon Világszervezete (WIPO) által kezelt szerződés, amelyben az ipari tulajdon oltalmára létesült Párizsi Egyezmény részes felei vehetnek részt. Szerződő felei kötelesek saját területükön oltalomban részesíteni a többi szerződő fél termékeinek a származási országban elismert és oltalom alatt álló, valamint a WIPO Nemzetközi Irodája által lajstromozott eredetmegjelölését, kivéve, ha a lajstromozás kérelmezésétől számított egy éven belül arról nyilatkoznak, hogy nem tudják biztosítani az oltalmat.

               Jelenleg az Unió hét tagállama részes fele a Lisszaboni Megállapodásnak: Bulgária (1975 óta), a Cseh Köztársaság (1993 óta), Szlovákia (1993 óta), Franciaország (1966 óta), Magyarország (1967 óta), Olaszország (1968 óta) és Portugália (1966 óta). Az Unió három tagállam (Görögország, Románia és Spanyolország) aláírta, de még nem erősítette meg a Megállapodást. Maga az Unió nem szerződő fél, mivel a Lisszaboni Megállapodáshoz tagként csak államok csatlakozhatnak.

               A Lisszaboni Megállapodás felülvizsgálatára 2009 és 2015 között került sor, amelynek céljai a következők voltak: i. a jelenlegi keretrendszer finomhangolása, ii. az olyan rendelkezések beépítése, amelyek szerint a lisszaboni rendszer a földrajzi jelzésekre is vonatkozik, valamint iii. a kormányközi szervezetek, például az EU csatlakozási lehetőségének beépítése.

               2015. május 7-én a Tanács határozatot fogadott el, amelyben felhatalmazta a Bizottságot, hogy vegyen részt a 2015. május 11–21. között Genfben megrendezett diplomáciai értekezleten, amelynek során 2015. május 20-án elfogadták az eredetmegjelölésekről és a földrajzi jelzésekről szóló Lisszaboni Megállapodás genfi szövegét (a továbbiakban: a Genfi Szöveg). Tekintettel az Európai Bíróság 2017. október 25-én a C-389/15. sz. ügyben hozott ítéletére, ennek a határozatnak a helyébe lépett az eredetmegjelölésekről és a földrajzi jelzésekről szóló felülvizsgált Lisszaboni Megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról szóló, 2018. március 5-i (EU) 2018/416 tanácsi határozat.

               A Genfi Szöveg az eredetmegjelöléseken túl valamennyi földrajzi jelzésre kiterjeszti a lisszaboni rendszer alkalmazási körét. A szöveg összeegyeztethető a WTO TRIPS-megállapodásával és a mezőgazdasági termékek földrajzi jelzéseinek oltalmáról szóló releváns uniós jogszabályokkal, továbbá lehetővé teszi a nemzetközi szervezetek (például az Európai Unió) számára, hogy a szövegben részes Szerződő Felekké váljanak.

               A felülvizsgált megállapodás felvázolja azokat a feltételeket és folyamatokat, amelyek révén a szerződő felek kérhetik a lajstromozott eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalom alá vonását, ugyanakkor egyes szervezetek számára megfelelő biztosítékokat és átmeneti időszakokat tesz lehetővé.

               Ami a bejelentésekre és a nemzetközi lajstromozásra irányuló eljárásokat illeti, a Szerződő Felek használati szándékról szóló nyilatkozatot kérhetnek, ha az a saját joguk szerinti oltalom alá vonáshoz szükséges (a Genfi Szöveg 5. cikkének (5) bekezdése és a Lisszaboni Megállapodás, valamint a Lisszaboni Megállapodás genfi szövege szerinti Közös Végrehajtási Szabályzat (a továbbiakban: Közös Végrehajtási Szabályzat) 5. szabályának (4) bekezdése). A termék tulajdonságai és földrajzi eredete közötti kapcsolatra vonatkozó információkat illetően – amely a régi Lisszaboni Megállapodás szerint nem volt kötelező – valamely Szerződő Fél területén nem kerül oltalom alá az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés, ha ez a követelmény ott kötelező, és a bejelentés nem teljesíti azt. A bejelentésben a bejelentő a legjobb tudomása szerint megjelöli, hogy az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés egyes elemei részesültek-e már oltalomban (5. szabály (5) bekezdés).

               A lajstromozási díj 500 CHF-ról 1 000 CHF-ra emelkedik, és a szövegbe olyan rugalmasságot is bevezettek, amely lehetővé teszi a tagok számára, hogy szükség szerint járuljanak hozzá a költségvetéshez. Földrajzi jelzésenként 500 CHF átmeneti díjat kell fizetni a régi rendszerről az új rendszerre történő átállásért. A Szerződő Felek egyéni díjmegállapítást is kérhetnek, hogy fedezni tudják a nemzetközi lajstromozás érdemi vizsgálatával járó költségeket.

               A 9. cikk szerint valamennyi Szerződő Fél köteles saját területén, saját jogrendszerének és gyakorlatának keretein belül, ugyanakkor e szöveg feltételeivel összhangban biztosítani a lajstromozott eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalmát, amely a saját területén elutasítás, lemondás, megsemmisítés vagy törlés tárgyát is képezheti.

               A 11. cikk az oltalom tartalmát határozza meg. A 11. cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében olyan termékek esetében, amelyek ugyanolyan jellegűek, de eltérő eredetűek, mint amelyekre az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés vonatkozik, és nem ugyanolyan jellegű termékek vagy szolgáltatások esetében a Szerződő Felek kötelesek az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés használatát megakadályozó jogi eszközöket biztosítani, ha e használat a szóban forgó termékek vagy szolgáltatások és az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés kedvezményezettjei közötti összefüggést jelezne vagy arra utalna, és valószínűsíthetően sértené az érdekeiket, vagy adott esetben az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés hírnevét gátolná vagy gyengítené, illetve azzal tisztességtelen módon élne vissza. A 11. cikk (1) bekezdésének b) pontja ráadásul kitér bármilyen egyéb olyan gyakorlatra, amely a termék tényleges eredete, származása vagy jellege tekintetében a fogyasztó megtévesztéséhez vezethet. A 11. cikk (2) bekezdése lényegében a 11. cikk (1) bekezdése a) pontjának alkalmazását terjeszti ki a TRIPS-megállapodás 23. cikkének (1) bekezdésében felsorolt esetekre („még akkor is, ha feltüntetik a termékek valódi származási helyét, vagy ha az eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést más nyelvre lefordítva használják, vagy ha azt olyan kifejezések kísérik, mint például „stílusú”, „jellegű”, „típusú”, „gyártmányú”, „utánzat”, „módszerű”, „készült itt:”, „fajtájú”, „hasonló” stb.”), azonban annak hatályát nem korlátozza a borra és a szeszes italokra.

               A 12. cikk lényegében azt biztosítja, hogy az oltalom alatt álló elnevezések később ne válhassanak köznevesült elnevezésekké.

               A 13. cikk (1) bekezdése egyértelműen az eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések és a korábbi védjegyek együttes fennállásáról rendelkezik, a WTO vizsgálóbizottságának az EU és az USA/Ausztrália közötti jogvitában (DS174/DS290) tett megállapításaival összhangban, amelyek szerint az együttes fennállás a TRIPS-megállapodás 17. cikkén alapul.  A 13. cikk lehetővé teszi a Szerződő Felek számára, hogy a védjegy által biztosított jogokra korlátozott mértékű kivételt biztosítsanak abban az értelemben, hogy az ilyen korábbi védjegy bizonyos körülmények között tulajdonosát nem jogosítja fel annak megakadályozására, hogy egy lajstromozott eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés az adott Szerződő Fél területén oltalomban részesüljön vagy használják azt.

               A nemzetközi lajstromozás hatályának elutasításról szóló értesítésben meg kell jelölni az elutasítás alapjául szolgáló okokat (15. cikk). Az elutasítás a Végrehajtási Szabályzatban meghatározott eljárásokkal összhangban vonható vissza (11. szabály). Bár a Genfi Szöveg nem tesz kifejezett említést valamely eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalom alá vonásának visszavonására irányuló tárgyalásokra, ilyen tárgyalásokra a kifejezett említés hiányában is kerülhet sor.

               A 17. cikk (Átmeneti időszak) a korábbi használat vonatkozásában rendelkezik átmeneti időszak megállapításának lehetőségéről.

               A lajstromozott eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés megsemmisítésének okait illetően a vonatkozó 19. cikk nem utal a megsemmisítés okaira, ezért lehetővé teszi a Szerződő Felek számára, hogy saját nemzeti szabályaikat alkalmazzák, összhangban az uniós jogszabályokkal, amelyek szintén nem sorolják fel a megsemmisítés okait.

               A Genfi Szöveg három hónappal azt követően lép hatályba, hogy öt részes fél megerősítette azt (29. cikk (2) bekezdése).

               A Lisszaboni Megállapodás genfi szövegével kapcsolatban az Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik. Ez az Európai Bíróság C-389/15. számú, Bizottság kontra Tanács ügyben 2017. október 25-én hozott ítéletéből következik, amely kimondta, hogy a felülvizsgált Lisszaboni Megállapodás tervezete, azaz a Genfi Szöveg alapvetően az Unió és a harmadik államok közötti kereskedelem elősegítésére és szabályozására irányul, másfelől e kereskedelemre közvetlen és azonnali hatásokat gyakorol, és így a megtárgyalása azon kizárólagos hatáskörbe tartozik, amelyet az EUMSZ 3. cikkének (1) bekezdése biztosít az Unió számára az EUMSZ 207. cikkének (1) bekezdésében említett közös kereskedelempolitika területén.

               A mezőgazdasági termékeket illetően az Unió kidolgozta a földrajzi jelzések oltalmának egységes és részletes rendszerét a borok (1970), a szeszes italok (1989), az ízesített borok (1991), valamint az egyéb mezőgazdasági termékek és élelmiszerek (1992) vonatkozásában. A mezőgazdasági termékek földrajzi jelzéseinek oltalmáról szóló uniós jogszabályok kizárólagos jellegéből adódóan a tagállamok nem rendelkezhetnek saját oltalmi rendszerrel, és nem részesíthetik oltalomban a lisszaboni rendszer olyan tagjainak mezőgazdasági földrajzi jelzéseit, amelyek harmadik országok. Amíg azonban az Unió nem részes fele a Genfi Szövegnek, a lisszaboni rendszer szerinti oltalom céljából nem nyújthatja be az uniós szinten lajstromozott mezőgazdasági földrajzi jelzéseket, és ugyanezen rendszer alapján nem részesítheti oltalomban olyan tagok földrajzi jelzéseit, amelyek harmadik országok.

               Ahhoz, hogy az Unió megfelelően gyakorolhassa a Lisszaboni Megállapodás genfi szövegével kapcsolatos kizárólagos hatáskörét és a mezőgazdasági földrajzi jelzések oltalmának részletes rendszerével összefüggő feladatait, az EU-nak a megállapodás részes felévé kell válnia.

               Ahhoz, hogy az Európai Unió a Genfi Szöveg részes felévé váljon, teljesülnie kell annak a feltételnek, hogy legalább egy tagállama a Párizsi Egyezménynek részes fele, továbbá az Uniónak ki kell jelentenie, hogy saját belső eljárásaival összhangban felhatalmazást kapott arra, hogy e szöveg részes fele legyen, és hogy az Uniót létrehozó szerződés értelmében olyan jogszabály van érvényben, amely szerint a földrajzi jelzések tekintetében regionális oltalmi jogcím szerezhető. A Párizsi Egyezménynek valamennyi tagállam részes fele. Ami azokat a jogszabályokat illeti, amelyek szerint a földrajzi jelzések tekintetében regionális oltalmi jogcím szerezhető, az Unió – az azt létrehozó szerződésekkel összhangban – kidolgozta a földrajzi jelzések oltalmának egységes és részletes rendszerét a borok (1970), a szeszes italok (1989), az ízesített borok (1991), valamint az egyéb mezőgazdasági termékek és élelmiszerek (1992) vonatkozásában.

               E tanácsi határozatra irányuló javaslattal a Bizottság a Tanács jóváhagyását kéri, hogy engedélyezze az Európai Uniónak a Genfi Szöveghez történő csatlakozását.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               A mezőgazdasági termékeket illetően az EU kidolgozta a földrajzi jelzések oltalmának egységes és részletes rendszerét a borok (1970), a szeszes italok (1989), az ízesített borok (1991), valamint az egyéb mezőgazdasági termékek és élelmiszerek (1992) vonatkozásában. E rendszerek révén az érintett termékek oltalom alatt álló elnevezései egyetlen bejelentési eljárás alapján az egész EU-ban széles körű oltalmat élveznek. A legfontosabb rendelkezéseket a bor vonatkozásában a 2013. december 17-i 1308/2013/EU rendelet, az ízesített borok vonatkozásában a 2014. február 26-i 251/2014/EU rendelet, a szeszes italok vonatkozásában a 2008. január 15-i 110/2008/EK rendelet, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek vonatkozásában pedig a 2012. november 21-i 1151/2012/EU rendelet tartalmazza.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               Az Uniónak a Lisszaboni Megállapodás genfi szövegéhez történő csatlakozása összhangban áll a földrajzi jelzések oltalmának kétoldalú, regionális és többoldalú megállapodások révén történő elősegítésére és megerősítésére irányuló általános uniós politikával.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               A Szerződés tárgyát figyelembe véve a Tanács határozatának az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkén és 218. cikkének (6) bekezdésén kell alapulnia.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               Az Európai Unióról szóló Szerződés (EUSZ) 5. cikkének (3) bekezdése szerint a szubszidiaritás elve nem vonatkozik az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó területekre.

               •Arányosság

               A csatlakozás hiányában az Unió és tagállamai nem tudnának részesülni a Lisszaboni Megállapodás genfi szövege által nyújtott előnyökből. Az Unió kereskedelempolitikájának kizárólagos jellegéből adódóan – a szellemi tulajdon kereskedelmi vonatkozásait is beleértve – a tagállamok nem rendelkezhetnek saját oltalmi rendszerrel, és nem részesíthetik oltalomban a lisszaboni rendszer olyan tagjainak mezőgazdasági földrajzi jelzéseit, amelyek harmadik országok. Amíg azonban az Unió maga nem részes fele a genfi szövegnek, a lisszaboni rendszer szerinti oltalom céljából nem nyújthatja be az uniós szinten lajstromozott mezőgazdasági földrajzi jelzéseket, és ugyanezen rendszer alapján nem részesítheti oltalomban olyan tagok földrajzi jelzéseit, amelyek harmadik országok. Ahhoz, hogy az EU megfelelően gyakorolhassa a mezőgazdasági földrajzi jelzések lisszaboni rendszer szerinti oltalmával kapcsolatos kizárólagos hatáskörét, tagsággal kell rendelkeznie.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               A Lisszaboni Megállapodás genfi szövegének 28. cikkére (Csatlakozás ehhez a szöveghez) tekintettel a megfelelő jogi eszköz az Unió Genfi Szöveghez történő csatlakozásának megkötéséről szóló tanácsi határozat.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

               Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               Az eredetmegjelölésekről és a földrajzi jelzésekről szóló Lisszaboni Megállapodás genfi szövegéhez történő uniós csatlakozás ütemterve 2017. december 21-én jelent meg, amely szerint az érdekelt felek 2018. január 18-ig nyújthatták be észrevételeiket. A megadott határidőig 8 észrevétel érkezett. Egy kivételével mindegyik pozitívan viszonyult a kezdeményezéshez, és támogatta az EU csatlakozását. Három észrevételben azt a nézetet fogalmazták meg, hogy az EU-nak fel kell gyorsítania a nem mezőgazdasági földrajzi jelzések elismerésével és oltalmával kapcsolatos vitát. Két észrevételben ellenezték a szűkített listát, mivel az Unió valamennyi földrajzi jelzésének élveznie kellene a Genfi Szöveg szerinti oltalmat.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

               Az AND International által 2012 októberében készített, „Value of production of agricultural products and foodstuffs, wines, aromatised wines and spirits protected by a geographical indication (GI)” című tanulmány (http://ec.europa.eu/agriculture/external-studies/value-gi_en)

               azonosította, hogy az EU földrajzi jelzésekkel kapcsolatos politikája milyen előnyökkel jár a következő csoportok számára: fogyasztók (minőségbiztosítás), termelők (a rendszer a minőségi előírásokat teljesítő valamennyi termelő előtt nyitva áll; tisztességes verseny; felár; hatékony oltalom), a társadalom egésze (értékes termékek vidéki területekhez való kötődése; hagyományőrzés; a termelők és a fogyasztók újra kapcsolatba kerülnek egymással) és a környezet (a hagyományos termékek adott tájakhoz és gazdálkodási rendszerekhez kötődnek). A 27 EU-tagállamban lajstromozott 2 768 földrajzi jelzésre vonatkozó, 2005–2010 közötti gazdasági adatok értékelése során a tanulmány különösen azt állapította meg, hogy egy földrajzi jelzéssel ellátott termék ára átlagosan 2,23-szor magasabb, mint egy földrajzi jelzéssel nem ellátott termék ára. 2010-ben az uniós földrajzi jelzésekkel ellátott termékek eladási értéke (az összes ágazatban) 54,3 milliárd EUR volt (az élelmiszerek és italok teljes uniós ágazatának 5,7 %-a); az uniós földrajzi jelzéssel ellátott termékek exportértéke a becslések szerint 11,5 milliárd EUR (az uniós élelmiszer- és italgyártás exportjának 15 %-a). .

               •Hatásvizsgálat

               A minőségi jogalkotásnak a kezdeményezéssel kapcsolatos követelményei nem terjednek ki a hatásvizsgálatra, végrehajtási tervre vagy nyilvános konzultációra. Az eredetmegjelölésekről és a földrajzi jelzésekről szóló Lisszaboni Megállapodás genfi szövegéhez történő uniós csatlakozás ütemterve 2017. december 21-én jelent meg, amely szerint az érdekelt felek 2018. január 18-ig nyújthatták be észrevételeiket. 8 észrevétel érkezett.

               A minőségi jogalkotásra vonatkozó iránymutatás kimondja, hogy csak akkor kell hatásvizsgálatot végezni, ha van értelme, és ezt eseti alapon kell mérlegelni. Elviekben nincs szükség hatásvizsgálatra, ha Bizottságnak korlátozott a választási lehetősége, vagy egyáltalán nincs is. Jelen esetben is erről van szó, mivel a Lisszaboni Megállapodás genfi szövegéhez történő csatlakozás az Uniónak a Genfi Szöveg által érintett kérdésekkel kapcsolatos kizárólagos hatáskörének ismeretében garantált, és mivel e lépés logikus következménye lenne a lisszaboni rendszer felülvizsgálati folyamatának, amelyben az EU is részt vesz.

               Az EU tagsága számos előnnyel jár. A tagság biztosítaná, hogy az uniós szinten lajstromozott, azonban a Lisszaboni Unióban tagsággal rendelkező 7 EU-tagállamban lajstromba nem vett jelenlegi és jövőbeli földrajzi jelzések a lisszaboni rendszer szerinti oltalomban részesüljenek. Az uniós földrajzi jelzések elvben gyors, magas szintű, határozatlan időre szóló oltalomban részesülhetnek a Genfi Szöveg valamennyi jelenlegi és jövőbeli részes államában. Az így létrehozott többoldalú lajstrom a Genfi Szöveg szerinti oltalom tágabb földrajzi kiterjedésének köszönhetően növelné az európai földrajzi jelzések ismertségét. A földrajzi jelzéseknek az EU csatlakozásából eredő fokozott nemzetközi oltalma várhatóan megerősíti és potenciálisan kiterjeszti a földrajzi jelzések oltalmának a mezőgazdaság jelentős hozzáadott értéket előállító ágazatában az inkluzív növekedésre és foglalkoztatásra, a kereskedelemre és a befektetésekre gyakorolt pozitív hatását, a vállalkozások és különösen a kkv-k versenyképességét, valamint a belső piac és a verseny működését, illetve a szellemi tulajdonjogok védelmét. A gazdálkodók és az élelmiszer-gyártók földrajzi jelzéssel ellátott termékeivel kapcsolatos szellemi tulajdonát különösen a nemzetközi piacokon veszélyezteti a kizsákmányolás és az elvesztés kockázata. Az EU-nak a lisszaboni rendszerhez történő csatlakozása lehetővé tenné a vidéki érdekelt felek számára, hogy nemzetközi szinten védjék meg azt, ami helyi szinten értéket jelent, és ily módon kiegyenlítsék az egységes termékszabványok és a mezőgazdasági termékekre nehezedő csökkenő árnyomás irányába mutató szokásos globalizációs trendeket. A jelenlegi, politikai és gazdasági szempontból bizonytalan helyzetben ez a vidéki közösség számára jól látható bizonyítékot nyújtana arra vonatkozóan, hogy az EU a világ minden részén védi és óvja érdekeiket. Mivel a Genfi Szöveg nagyrészt egyenértékű a földrajzi jelzéssel ellátott mezőgazdasági termékek oltalmára vonatkozó uniós jogszabályokkal, nem várható, hogy az uniós csatlakozás a szóban forgó jogszabályok esetében lényeges kiigazításokat igényeljen.

               Adminisztratív szempontból a Genfi Szöveg az összes tagállamban egységes szabályokat biztosít az oltalom megszerzéséhez, ezért egyszerűbb és hatékonyabb mechanizmust nyújt a jelenlegi uniós gyakorlattal szemben, amelyet a kétoldalú megállapodások révén lebonyolított helyi eljárások sokfélesége jellemez. Kereskedelempolitikai szempontból pedig igazolja az EU multilateralizmust támogató, felelősségteljes vezető szerepét. Az EU csatlakozása a jelenlegi helyzethez képest várhatóan nem jár többletköltségekkel vagy többletterhekkel a földrajzi jelzéseik lisszaboni rendszer szerinti oltalmára törekvő uniós vállalkozások vagy EU-tagállamok számára. Sőt, a csatlakozás eredményeként várhatóan csökken ezen adminisztratív költségek és terhek mértéke.

               A vállalkozások számára az EU csatlakozása nem jár plusz kiigazítási, megfelelési vagy tranzakciós költségekkel, illetve adminisztratív terhekkel, kivéve az esetleges egyéni vizsgálati díjakat, amelyeket a lisszaboni tagok felszámíthatnak, és amelyeket a nemzetközi eljárásból eredő megtakarítások mérsékelnek.

               A Genfi Szöveg lehetővé teszi az EU számára, hogy a tagállamaival együtt csatlakozzon. A földrajzi jelzéssel ellátott mezőgazdasági termékekre vonatkozó uniós oltalmi rendszer egyetemes és kimerítő jellege ismeretében azonban a lisszaboni rendszerben részt vevő hét uniós tagállam által oltalom céljából bejelentett (jelenleg mintegy 800) és az uniós jogszabályok értelmében oltalomra jogosult eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések a nemzeti jogszabályok helyett kizárólag az uniós jogszabályok értelmében állhatnak oltalom alatt. Ugyanez vonatkozik a Lisszaboni Unióban tagsággal rendelkező harmadik országokból származó és általuk oltalom céljából benyújtott földrajzi jelzések oltalmára. Ennek következtében az EU csatlakozása az uniós tagállamok számára azt eredményezi, hogy a lisszaboni rendszerben való részvételük kevesebb adminisztratív teherrel jár.

               Sőt, az EU csatlakozását követően lehetőség nyílik a lisszaboni rendszer szerinti lajstromra történő hivatkozásra, és így nem kell részletesen tárgyalni a földrajzi jelzések kétoldalú oltalmáról. Ez pedig összhangban állna a szellemi tulajdonjogok egyéb területeihez fűződő gyakorlattal, amely szerint az EU arra biztatja partnereit, hogy csatlakozzanak a szellemi tulajdonjoggal kapcsolatos nemzetközi megállapodásokhoz, például a szerzői jogról szóló berni egyezményhez és a védjegyekről szóló madridi jegyzőkönyvhöz, ahelyett, hogy az érdekelt feleket összezavaró, sokféle kezdeményezésből álló hálózatot hoznának létre.

               Az EU belépése valószínűleg arra fogja ösztönözni a harmadik országokat, hogy csatlakozzanak a lisszaboni rendszerhez, mivel ez a teljes Lisszaboni Unióban oltalmat biztosít termékeik számára, és ha rendszerük az uniós rendszerrel egyenértékű, élvezhetik az egyes földrajzi jelzések hatékony vizsgálati eljárásainak előnyeit.

               Az EU csatlakozása különösen a fejlődő országokra gyakorolna jótékony hatást, amelyek a Genfi Szöveghez történő csatlakozást tervezik, mivel földrajzi jelzéseik a lisszaboni rendszeren keresztül oltalomban részesülhetnek. A 17 tagból álló afrikai OAPI (szellemi tulajdonjogokkal foglalkozó iroda) is érdeklődik a Lisszaboni Unióhoz történő csatlakozás iránt, ami jól mutatja, hogy milyen a földrajzi jelzések milyen hathatós eszközül szolgálhatnak a fejlődő országok gazdálkodói jogainak és hagyományos értékének védelméhez.

               Az esetleges hátrányok közé sorolható az, hogy a lisszaboni rendszernek egyelőre korlátozott a tagsága, valamint az aggály, hogy a földrajzi jelzésekkel kapcsolatban a WTO-n belüli előrelépés egyre távolabb kerül; egyes uniós tagállamoknak az EU csatlakozásával kapcsolatos szkepticizmusa, valamint a pénzügyi vonzatokat illető bizonytalanság. A Genfi Szöveg szerinti modernizált rendszer azonban vonzóbb lehet a lehetséges új tagok számára; a WIPO-n belüli előrehaladás akár kedvezően is hathat a WTO-ban a földrajzi jelzésekkel kapcsolatos vitákra, mivel megfelelő szinergiákat alakít ki, és a felülvizsgált Lisszaboni Megállapodást közelebb viszi a WTO-eljáráshoz; a lisszaboni rendszerrel kapcsolatban fenntartásokkal élő uniós tagállamoknak nem muszáj csatlakozniuk; továbbá a lisszaboni rendszer tagjai előrelépéseket értek el a lisszaboni rendszer pénzügyi fenntarthatóságának biztosítására irányuló erőfeszítéseik terén.

               Összességében az EU-nak a Lisszaboni Megállapodás genfi szövegéhez történő csatlakozásából származó előnyök ellensúlyozzák a hátrányokat. Ahhoz, hogy az EU csatlakozhasson a lisszaboni rendszerhez, a Bizottságnak javaslatot kell tennie azon jogi aktusokra, amelyek az EU-nak a Lisszaboni Megállapodás genfi szövegéhez történő csatlakozásához és annak végrehajtásához szükségesek.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

               Tárgytalan.

               •Alapjogok

               Az Uniónak a Lisszaboni Megállapodás genfi szövegéhez történő csatlakozása hozzájárul az Európai Unió Alapjogi Chartája 17. cikke (2) bekezdésének teljesítéséhez, amely szerint a szellemi tulajdon védelmet élvez.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               Lásd a mellékelt pénzügyi kimutatást.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

               Tárgytalan.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

               Tárgytalan.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               Tárgytalan.

               2018/0214 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Uniónak az eredetmegjelölésekről és a földrajzi jelzésekről szóló Lisszaboni Megállapodás genfi szövegéhez történő csatlakozásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

               mivel:

               (1)Az eredetmegjelölések oltalmára és nemzetközi lajstromozására vonatkozó, 1958. október 31-i Lisszaboni Megállapodás
                  1
                (a továbbiakban: Lisszaboni Megállapodás) az ipari tulajdon oltalmára 1883. március 20-án, Párizsban létesült Párizsi Egyezmény (a továbbiakban: Párizsi Egyezmény) által létrehozott, az ipari tulajdon oltalmára létesült Párizsi Unió keretében egy különleges uniót (a továbbiakban: Különleges Unió) hozott létre. A Lisszaboni Megállapodás értelmében a szerződő felek vállalják, hogy saját területükön oltalomban részesítik a Különleges Unió egyéb tagországaiból származó termékeknek a származási országban elismert és oltalom alatt álló, valamint a Szellemi Tulajdon Világszervezetének a Szellemi Tulajdon Nemzetközi Irodája által lajstromozott eredetmegjelölését, kivéve, ha a lajstromozás kérelmezésétől számított egy éven belül arról nyilatkoznak, hogy nem tudják biztosítani az oltalmat.

               (2)Hét tagállam részes fele a Lisszaboni Megállapodásnak: Bulgária (1975 óta), a Cseh Köztársaság (1993 óta), Franciaország (1966 óta), Olaszország (1968 óta), Magyarország (1967 óta), Portugália (1966 óta) és Szlovákia (1993 óta). Három másik tagállam (Görögország, Románia és Spanyolország) aláírta, de még nem erősítette meg a Lisszaboni Megállapodást. Maga az Unió nem tagja a Lisszaboni Megállapodásnak, mivel a megállapodás úgy rendelkezik, hogy csak államok csatlakozhatnak hozzá.

               (3)2015. május 20-án fogadták el az eredetmegjelölésekről és a földrajzi jelzésekről szóló Lisszaboni Megállapodás genfi szövegét
                  2
                (a továbbiakban: a Genfi Szöveg), amely a Lisszaboni Megállapodás felülvizsgálatát tartalmazza. A Genfi Szöveg elsősorban a Különleges Unió hatályát terjeszti ki annak érdekében, hogy a termékek eredetmegjelölésének oltalmát a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló WTO-megállapodás értelmében valamennyi földrajzi jelzésre kiterjessze. A Genfi Szöveg az említett megállapodással és a mezőgazdasági termékek eredetmegjelöléseinek és földrajzi jelzéseinek oltalmáról szóló releváns uniós jogszabályokkal összeegyeztethető, továbbá lehetővé teszi a nemzetközi szervezetek számára, hogy szerződő felekké váljanak.

               (4)A Genfi Szöveg által érintett területekkel kapcsolatban az Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik. Ezt az Európai Unió Bíróságának a C-389/15. sz. ügyben 2017. október 25-én hozott ítélete
                  3
                is megerősítette, amely pontosította, hogy a Lisszaboni Megállapodás felülvizsgált tervezete, amelyet később Genfi Szövegként fogadtak el, alapvetően az Unió és a harmadik államok közötti kereskedelem elősegítésére és szabályozására irányul, másfelől e kereskedelemre közvetlen és azonnali hatásokat gyakorol.  Tehát a Genfi Szöveg megtárgyalása azon kizárólagos hatáskörbe tartozik, amelyet az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3. cikkének (1) bekezdése biztosít az Unió számára az EUMSZ 207. cikkének (1) bekezdésében említett közös kereskedelempolitika területén, különös tekintettel a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásaira.

               (5)Egyes mezőgazdasági termékeket illetően az Unió kidolgozta a földrajzi jelzések oltalmának egységes és átfogó rendszerét a borok (1970), a szeszes italok (1989), az ízesített borok (1991), valamint az egyéb mezőgazdasági termékek és élelmiszerek (1992) vonatkozásában. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 3. cikke szerinti kizárólagos hatáskör alapján a tagállamok nem rendelkezhetnek a Különleges Unió harmadik országnak minősülő tagjaiból származó mezőgazdasági eredetmegjelölések és földrajzi jelzések számára oltalmat biztosító nemzeti oltalmi rendszerekkel. Amíg azonban az Unió nem részes fele a Genfi Szövegnek, a Különleges Unión belüli oltalom céljából nem nyújthatja be az uniós szinten lajstromozott mezőgazdasági eredetmegjelöléseket és földrajzi jelzéseket, és ugyanezen rendszer alapján nem részesítheti oltalomban olyan tagok eredetmegjelöléseit és földrajzi jelzéseit, amelyek harmadik országok.

               (6)Ahhoz, hogy az Unió megfelelően gyakorolhassa a Genfi Szöveg által érintett területekkel kapcsolatos kizárólagos hatáskörét, valamint a mezőgazdasági eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalmának átfogó rendszerével összefüggő feladatait, az Uniónak a megállapodás részes felévé kell válnia.

               (7)Az Uniónak a Genfi Szöveghez történő csatlakozása összhangban áll az Európai Unió Alapjogi Chartája 17. cikkének (2) bekezdésével, amely szerint a szellemi tulajdon védelmet élvez.

               (8)Ezért az Európai Uniónak csatlakoznia kell a Genfi Szöveghez.

               (9)Az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (1) bekezdése alapján a Különleges Unióban az Uniót a Bizottság képviseli,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Tanács az Unió nevében ezúton jóváhagyja az Európai Uniónak az eredetmegjelölésekről és a földrajzi jelzésekről szóló Lisszaboni Megállapodás genfi szövegéhez (a továbbiakban: Genfi Szöveg) történő csatlakozását.

               A Genfi Szöveg e határozat mellékletét képezi.

               2. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli a Genfi Szöveg 28. cikke (2) bekezdésének ii. pontjában meghatározott jóváhagyási okmány letétbe helyezését az Európai Unió nevében annak érdekében elvégezni jogosult személyt, hogy kifejezze, az Európai Unió a Genfi Szöveget magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el.

               3. cikk

               Az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (1) bekezdése alapján a Különleges Unióban az Uniót a Bizottság képviseli. A Bizottság megteszi a Genfi Szöveg szerint szükséges összes bejelentést az Unió nevében.

               A Bizottság lesz a Genfi Szöveg 3. cikkében említett illetékes hatóság, amely az Unió területén a Genfi Szöveg végrehajtásáért, valamint a Szellemi Tulajdon Világszervezetének a Szellemi Tulajdon Nemzetközi Irodájával folytatandó kommunikációért felel a Genfi Szöveg és a Lisszaboni Megállapodás, valamint a Lisszaboni Megállapodás genfi szövege szerinti Közös Végrehajtási Szabályzat (a továbbiakban: Közös Végrehajtási Szabályzat)
                  4
                értelmében.

               4. cikk

               A Genfi Szöveg 29. cikkének (4) bekezdésével összhangban a csatlakozási okmányhoz csatolt nyilatkozat a Genfi Szöveg 15. cikkének (1) bekezdésében említett határidő, valamint a szöveg 17. cikkében említett időszakok egy évvel történő meghosszabbítását állapítja meg, a Közös Végrehajtási Szabályzatban meghatározott eljárással összhangban.

               A Közös Végrehajtási Szabályzat 5. szabálya (3) bekezdésének a) pontja értelmében a Szellemi Tulajdon Világszervezete főigazgatójának címzett, a csatlakozási okmányhoz csatolt értesítés azt a követelményt állapítja meg, hogy a lajstromozott eredetmegjelölésnek vagy földrajzi jelzésnek az Unió területén való oltalom alá vonásához a bejelentésnek a Közös Végrehajtási Szabályzat 5. szabályának (2) bekezdésében meghatározott kötelező tartalom mellett olyan adatokat is tartalmaznia kell, amelyek – eredetmegjelölés esetében – a termék minőségére és tulajdonságaira, valamint az előállítás földrajzi területének földrajzi környezetéhez fűződő viszonyára, és – földrajzi jelzés esetében – a termék minőségére, hírnevére vagy egyéb tulajdonságára és a földrajzi származási területhez fűződő viszonyára vonatkoznak.

               5. cikk

               Ez a határozat […]-án/-én lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

               PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

                        PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

                        FS/18/YG/mh XXX

                        agri.ddg2..XXX

                        6.221.2018.1

                        DÁTUM: 2018.3.5.

                        1.

                        KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL:

                        05 06 01

                        ELŐIRÁNYZATOK:

                        7,228 millió EUR

                        2.

                        CÍM:
                        Javaslat – A Tanács határozata az Európai Uniónak az eredetmegjelölésekről és a földrajzi jelzésekről szóló Lisszaboni Megállapodás genfi szövegéhez történő csatlakozásáról

                        3.

                        JOGALAP:

                        Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke és 218. cikkének (6) bekezdése

                        4.

                        CÉLKITŰZÉSEK:

                        E tanácsi határozatra irányuló javaslattal a Bizottság a Tanács jóváhagyását kéri, hogy engedélyezze az Európai Uniónak a Genfi Szöveghez történő csatlakozását

                        5.

                        PÉNZÜGYI HATÁSOK

                        12 HÓNAPOS IDŐSZAK
                        (millió EUR)

                        FOLYÓ PÉNZÜGYI ÉV

                        2018

                        (millió EUR)

                        KÖVETKEZŐ PÉNZÜGYI ÉV

                        2019

                        (millió EUR)

                        5.0.

                        KIADÁSOK

                        –
                              AZ EU-KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE
                        (VISSZATÉRÍTÉSEK/BEAVATKOZÁSOK)

                        –
                              NEMZETI HATÓSÁGOK

                        –
                              EGYÉB

                        –

                        1,0

                        1,0

                        –

                        –

                        1,0 (becslés)

                        5.1.

                        BEVÉTELEK

                        –
                              AZ EU SAJÁT FORRÁSAI
                        (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK)

                        –
                              NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        5.0.1.

                        KIADÁSI ELŐIRÁNYZAT

                        5.1.1.

                        BEVÉTELI ELŐIRÁNYZAT

                        5.2.

                        SZÁMÍTÁS MÓDJA: még nincs meghatározva

                        6.0.

                        FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL?

                        IGEN NEM

                        6.1.

                        FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS ALCÍMEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL?

                        IGEN NEM

                        6.2.

                        SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE?

                        IGEN NEM

                        6.3.

                        SZÜKSÉG LESZ-E ELŐIRÁNYZATOK BEVEZETÉSÉRE A JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE?

                        IGEN NEM

                        ÉSZREVÉTELEK:

                        A díjfizetés azt a tagállamot terheli, amelyből az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés származik.  A Genfi Szöveg 24. cikke (2) bekezdésének v. pontja értelmében azonban az Unió az éves költségvetésében e célra rendelkezésre álló forrásból fedezett különleges hozzájárulással is élhet.  2018-ban e célra a 05 06 01 költségvetési sorból 1 millió EUR-t különítenek el.

                     (1)

                  http://www.wipo.int/export/sites/www/lisbon/en/legal_texts/lisbon_agreement.pdf

                     (2)

                  http://www.wipo.int/edocs/lexdocs/treaties/en/lisbon/trt_lisbon_009en.pdf

                     (3)

                        A Bíróság C-389/15. sz., Bizottság kontra Tanács ügyben 2017. október 25-én hozott ítéletének (ECLI:EU:C:2017:798) 45. és azt követő pontjai.

                     (4)

                        A Lisszaboni Megállapodás és a Lisszaboni Megállapodás genfi szövege szerinti, a Lisszaboni Unió Közgyűlése által 2017. október 11-én elfogadott Közös Végrehajtási Szabályzat
                  http://www.wipo.int/meetings/en/doc_details.jsp?doc_id=376416
                  , WIPO A/57/11. sz. dokumentum, 2017. október 11.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.7.27.
            COM(2018) 350 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Uniónak az eredetmegjelölésekről és a földrajzi jelzésekről szóló Lisszaboni Megállapodás genfi szövegéhez történő csatlakozásáról

               AZ EREDETMEGJELÖLÉSEKRŐL ÉS A FÖLDRAJZI JELZÉSEKRŐL SZÓLÓ LISSZABONI MEGÁLLAPODÁS GENFI SZÖVEGE

               Cikkek jegyzéke

               I. fejezet: Bevezető és általános rendelkezések

               1. cikk:
                     Értelmező rendelkezések

               2. cikk:
                     Tárgy

               3. cikk:
                     Illetékes hatóság

               4. cikk:
                     Nemzetközi lajstrom

               II. fejezet: Bejelentés és nemzetközi lajstromozás

               5. cikk:
                     Bejelentés

               6. cikk:
                     Nemzetközi lajstromozás

               7. cikk:
                     Díjak

               8. cikk:
                     A nemzetközi lajstromozás érvényességének időtartama

               III. fejezet: Oltalom

               9. cikk:
                     Oltalom nyújtására irányuló kötelezettségvállalás

               10. cikk:
                     A Szerződő Felek joga és más jogi eszközök szerinti oltalom

               11. cikk:
                     A lajstromozott eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalma

               12. cikk:
                     A köznevesült elnevezéssé válás elleni oltalom

               13. cikk:
                     Az egyéb jogok tiszteletben tartására vonatkozó biztosítékok

               14. cikk:
                     Végrehajtási eljárások és jogorvoslatok

               IV. fejezet: A nemzetközi lajstromozás elutasítása és az azzal kapcsolatos egyéb intézkedések

               15. cikk:
                     Elutasítás

               16. cikk:
                     Elutasítás visszavonása

               17. cikk:
                     Átmeneti időszak

               18. cikk:
                     Az oltalom elismeréséről szóló értesítés

               19. cikk:
                     Megsemmisítés

               20. cikk:
                     A nemzetközi lajstrommal kapcsolatos módosítások és egyéb bejegyzések

               V. fejezet: Közigazgatási rendelkezések

               21. cikk:
                     A Lisszaboni Unió tagsága

               22. cikk:
                     A Különleges Unió Közgyűlése

               23. cikk:
                     Nemzetközi Iroda

               24. cikk:
                     Pénzügyek

               25. cikk:
                     Végrehajtási Szabályzat

               VI. fejezet: Felülvizsgálat és módosítás

               26. cikk:
                     Felülvizsgálat

               27. cikk:
                     Egyes cikkek Közgyűlés általi módosítása

               VII. fejezet: Záró rendelkezések

               28. cikk:
                     Csatlakozás ehhez a szöveghez

               29. cikk:
                     A megerősítések és csatlakozások hatályossá válásának időpontja

               30. cikk:
                     A fenntartások kizárása

               31. cikk:
                     A Lisszaboni Megállapodás és az 1967. évi szöveg alkalmazása

               32. cikk:
                     Felmondás

               33. cikk:
                     Az e szöveg nyelvei; Aláírás

               34. cikk:
                     Letétbe helyezés

               I. fejezet
               Bevezető és általános rendelkezések

               1. cikk

               Értelmező rendelkezések

               Kifejezetten eltérő rendelkezés hiányában e szöveg alkalmazásában:

               I.„Lisszaboni Megállapodás”: az eredetmegjelölések oltalmára és nemzetközi lajstromozására vonatkozó, 1958. október 31-i Lisszaboni Megállapodás;

               II.„az 1967. évi szöveg”: az 1967. július 14-én Stockholmban átdolgozott, majd 1979. szeptember 28-án módosított Lisszaboni Megállapodás;

               III.„e szöveg”: az eredetmegjelölések oltalmára és nemzetközi lajstromozására vonatkozó, az e szöveg szerinti Lisszaboni Megállapodás;

               IV.„Végrehajtási Szabályzat”: a 25. cikkben említett Végrehajtási Szabályzat;

               V.„Párizsi Egyezmény”: az ipari tulajdon oltalmára 1883. március 20-án létesült Párizsi Egyezmény átdolgozott és módosított szövege;

               VI.„eredetmegjelölés”: a 2. cikk (1) bekezdésének i. pontjában említett elnevezés;

               VII.„földrajzi jelzés”: a 2. cikk (1) bekezdésének ii. pontjában említett jelzés;

               VIII.„nemzetközi lajstrom”: a Nemzetközi Iroda által a 4. cikkel összhangban vezetett nemzetközi lajstrom, amely az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nemzetközi lajstromozására vonatkozó adatok hivatalos gyűjteménye, függetlenül a hordozótól, amelyen ezeket az adatokat tárolják;

               IX.„nemzetközi lajstromozás”: a nemzetközi lajstromban rögzített nemzetközi lajstromozás;

               X.„bejelentés”: a nemzetközi lajstromozásra irányuló bejelentés;

               XI.„lajstromozott”: az e szöveggel összhangban a nemzetközi lajstromba bejegyzett;

               XII.„földrajzi származási terület”: a 2. cikk (2) bekezdésében említett földrajzi terület;

               XIII.„határokon átnyúló földrajzi terület”: egymással szomszédos Szerződő Felek területén található vagy azokat magában foglaló földrajzi terület;

               XIV.„Szerződő Fél”: az az állam vagy kormányközi szervezet, amely részese e szövegnek;

               XV.„származási terület szerinti Szerződő Fél”: az a Szerződő Fél, amelynek területén az adott földrajzi származási terület található, vagy azok a Szerződő Felek, amelyek területén a határokon átnyúló földrajzi származási terület található;

               XVI.„illetékes hatóság”: a 3. cikknek megfelelően kijelölt szervezet;

               XVII.„kedvezményezettek”: azok a természetes vagy jogi személyek, amelyek a származási hely szerinti Szerződő Fél joga értelmében jogosultak az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés használatára;

               XVIII.„kormányközi szervezet”: az a kormányközi szervezet, amely a 28. cikk (1) bekezdésének iii. pontja alapján e szöveg részesévé válhat;

               XIX.„Szervezet”: a Szellemi Tulajdon Világszervezete;

               XX.„főigazgató”: a Szervezet főigazgatója;

               XXI.„Nemzetközi Iroda”: a Szervezet Nemzetközi Irodája.

               2. cikk

               Tárgy

               (1)[Eredetmegjelölések és földrajzi jelzések] E szöveg a következőkre vonatkozik:

               I.a származási hely szerinti Szerződő Fél területén oltalom alá eső, valamely földrajzi terület nevéből álló vagy azt tartalmazó elnevezés, vagy az adott területre vonatkozóként ismert más elnevezés, amelynek célja, hogy a terméket a szóban forgó földrajzi területről származóként jelölje meg, ahol a termék minősége vagy tulajdonságai kizárólag vagy lényegében a földrajzi környezetnek tulajdoníthatók, a természetes és emberi tényezőket is beleértve, és amely a termék hírnevét biztosítja; valamint

               II.a származási hely szerinti Szerződő Fél területén védett bármely jelzés, amely valamely földrajzi terület nevéből áll vagy azt tartalmazza, illetve bármely más, az adott területre vonatkozóként ismert jelzés, amelyet az e helyről származó olyan termék megjelölésére használnak, amelynek különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője lényegében ennek a földrajzi eredetnek tulajdonítható.

               (2)[Lehetséges földrajzi származási területek] Az (1) bekezdésben leírt földrajzi származási terület állhat a származási hely szerinti Szerződő Fél teljes területéből, illetve a származási hely szerinti Szerződő Fél területén található régióból, helységből vagy helyből. Ez nem zárja ki e szövegnek az olyan, az (1) bekezdésben ismertetett földrajzi származási terület tekintetében történő alkalmazását, amely határokon átnyúló földrajzi területből vagy annak egy részéből áll.

               3. cikk

               Illetékes hatóság

               Az egyes Szerződő Felek kinevezik azt a szervezetet, amely e szövegnek a területükön történő végrehajtásáért, valamint az e szöveg és a Végrehajtási Szabályzat értelmében a Nemzetközi Irodával folytatott kommunikációért felelnek. A Szerződő Fél az ilyen illetékes hatóság nevét és elérhetőségeit a Végrehajtási Szabályzatban meghatározottaknak megfelelően közli a Nemzetközi Irodával.

               4. cikk

               Nemzetközi lajstrom

               A Nemzetközi Iroda nemzetközi lajstromot vezet, amely tartalmazza az e szöveg alapján, a Lisszaboni Megállapodás és az 1967. évi szöveg vagy mindkettő alapján végzett nemzetközi lajstromozásokat, valamint az ezekkel a nemzetközi lajstromozásokkal kapcsolatos adatokat.

               II. fejezet
               Bejelentés és nemzetközi lajstromozás

               5. cikk
               Bejelentés

               (1)[Benyújtás helye] A bejelentéseket a Nemzetközi Irodához kell benyújtani.

               (2)[Az illetékes hatóság által benyújtott bejelentés] A (3) bekezdés értelmében valamely eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés nemzetközi lajstromozására irányuló bejelentést az illetékes hatóság nyújtja be a következők nevében:

               I.a kedvezményezettek; vagy

               II.az a természetes vagy jogi személy, amely a származási hely szerinti Szerződő Fél joga szerint képes a kedvezményezetteknek az eredetmegjelölésben vagy földrajzi jelzésben megtestesülő jogait vagy más jogokat érvényesíteni.

               (3)[Közvetlen bejelentés]

               a)A (4) bekezdés sérelme nélkül és amennyiben a származási hely szerinti Szerződő Fél joga ezt lehetővé teszi, a bejelentést a (2) bekezdés ii. pontjában említett kedvezményezettek, illetve természetes vagy jogi személyek is benyújthatják.

               b)Az a) pont csak akkor érvényes, ha a Szerződő Fél nyilatkozik arról, hogy jogszabályai ezt lehetővé teszik. A Szerződő Fél ezt a nyilatkozatot a megerősítési vagy csatlakozási okmány letétbe helyezésekor vagy bármely későbbi időpontban is megteheti. Ha a Szerződő Fél a nyilatkozatot a megerősítő vagy csatlakozási okmány letétbe helyezésekor teszi, a nyilatkozat az e szövegnek a Szerződő Fél tekintetében történő hatálybalépésétől válik érvényessé. Ha a Szerződő Fél a nyilatkozatot az e szövegnek a Szerződő Fél tekintetében történő hatálybalépése után teszi, a nyilatkozat a főigazgatóhoz való beérkezésétől számított három hónap elteltével válik érvényessé.

               (4)[Lehetséges közös bejelentés határokon átnyúló földrajzi terület esetében] Határokon átnyúló földrajzi területből álló földrajzi származási terület esetében az egymással szomszédos Szerződő Felek a megállapodásuknak megfelelően egy közösen kijelölt illetékes hatóság révén közös bejelentést nyújthatnak be.

               (5)[Kötelező tartalom] A Végrehajtási Szabályzat meghatározza azokat a kötelező adatokat, amelyeket a bejelentésnek – a 6. cikk (3) bekezdésében említetteken túlmenően – tartalmaznia kell.

               (6)[Szabadon választható tartalom] A Végrehajtási Szabályzat meghatározhatja azokat a szabadon választható adatokat, amelyeket a bejelentés tartalmazhat.

               6. cikk
               Nemzetközi lajstromozás

               (1)[A Nemzetközi Iroda által végzett hivatalos vizsgálat] Valamely eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés nemzetközi lajstromozására vonatkozó bejelentésnek a Végrehajtási Szabályzatban meghatározott, megfelelő formában történő beérkezését követően a Nemzetközi Iroda az eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést felveszi a nemzetközi lajstromba.

               (2)[A nemzetközi lajstromozás napja] A (3) bekezdés értelmében a nemzetközi lajstromozás napja az a nap, amelyen a bejelentés a Nemzetközi Irodához beérkezett.

               (3)[A nemzetközi lajstromozás napja hiányos adatok esetén] Amennyiben a bejelentés nem tartalmazza az összes alábbi adatot:

               I.az illetékes hatóság, vagy – az 5. cikk (3) bekezdése esetében – a bejelentő vagy bejelentők azonosítása;

               II.a kedvezményezetteket és adott esetben az 5. cikk (2) bekezdésének ii. pontjában említett természetes vagy jogi személyt azonosító adatok;

               III.az az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés, amelyet nemzetközi lajstromba kívánnak venni;

               IV.az a termék vagy termékek, amely(ek)re az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés vonatkozik;

               a nemzetközi lajstromozás napja az a nap, amelyen a legutolsó hiánypótlás beérkezik a Nemzetközi Irodához.

               (4)[A nemzetközi lajstromozás közzététele és az arra vonatkozó értesítés] A Nemzetközi Iroda haladéktalanul közzétesz minden egyes nemzetközi lajstromozást, és értesíti az egyes Szerződő Felek illetékes hatóságait a nemzetközi lajstromozásról.

               (5)[A nemzetközi lajstromozás hatálybalépésének napja]

               a)A b) pont értelmében a lajstromozott eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést minden olyan Szerződő Fél területén, amely a 15. cikkel összhangban nem utasította el az oltalom elismerését, vagy amely a Nemzetközi Irodának a18. cikkel összhangban megküldte az oltalom elismeréséről szóló értesítést, a nemzetközi lajstromozás napjától kezdődően oltalom alá kell helyezni.

               b)A Szerződő Fél nyilatkozatban értesítheti a főigazgatót arról, hogy nemzeti vagy regionális jogszabályaival összhangban a lajstromozott eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés a nyilatkozatban említett naptól kezdődően oltalom alatt áll, amely nap azonban nem eshet a Végrehajtási Szabályzatban a 15. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban az elutasításra vonatkozóan meghatározott határidő lejártának napjánál későbbi időpontra.

               7. cikk

               Díjak

               (1)[A nemzetközi lajstromozás díja] Az egyes eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nemzetközi lajstromozása a Végrehajtási Szabályzatban meghatározott díj megfizetéséhez kötött.

               (2)[A nemzetközi lajstromba történő egyéb bejegyzések díja] A Végrehajtási Szabályzat a nemzetközi lajstromba történő egyéb bejegyzések tekintetében, valamint a kivonatok, igazolások vagy a nemzetközi lajstrom tartalmával kapcsolatos információk kiadásáért fizetendő díjakat is meghatározzák.

               (3)[Díjcsökkentés] A Közgyűlés bizonyos eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nemzetközi lajstromozása tekintetében csökkentett díjat állapít meg, különösen akkor, ha az érintett, származási hely szerinti Szerződő Fél fejlődő ország vagy legkevésbé fejlett ország.

               (4)[Egyedi díj]

               a)Bármely Szerződő Fél nyilatkozatban értesítheti a főigazgatót, hogy a nemzetközi lajstromozásból eredő oltalom csak akkor terjed ki rá, ha részére olyan díjat fizetnek meg, amely a Szerződő Félnek a nemzetközi lajstromozás érdemi vizsgálatával járó költségeit fedezi. Az ilyen egyedi díj összegét a nyilatkozatban fel kell tüntetni, és későbbi nyilatkozatokban módosítani is lehet. Az összeg nem lehet nagyobb a Szerződő Fél nemzeti vagy regionális jogszabályai által előírt, a nemzetközi eljárásból adódó megtakarításokkal csökkentett összegnél. Ezenfelül a Szerződő Fél nyilatkozatban értesítheti a főigazgatót, hogy az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés kedvezményezettek általi, a szóban forgó Szerződő Fél területén történő használatáért adminisztratív díjat számít fel.

               b)Az egyedi díj meg nem fizetése a Végrehajtási Szabályzat értelmében azzal a hatással járhat, hogy a díjat felszámító Szerződő Fél tekintetében az oltalom megszűnik.

               8. cikk
               A nemzetközi lajstromozás érvényességének időtartama

               (1)[Függés] A nemzetközi lajstromozás érvényességi ideje korlátlan, ami azt jelenti, hogy a lajstromozott eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalma akkor válik szükségtelenné, ha az eredetmegjelölést alkotó elnevezés vagy a földrajzi jelzést alkotó jelzés a származási hely szerinti Szerződő Fél területén már nem áll oltalom alatt.

               (2)[Törlés]

               a)A származási hely szerinti Szerződő Fél illetékes hatósága vagy – az 5. cikk (3) bekezdés esetében – az 5. cikk (2) bekezdésének ii. pontjában említett kedvezményezettek, illetve természetes vagy jogi személy, vagy a származási hely szerinti Szerződő Fél illetékes hatósága a Nemzetközi Irodától bármikor kérheti az érintett nemzetközi lajstromozás törlését.

               b)Amennyiben a lajstromozott eredetmegjelölést alkotó elnevezés vagy a lajstromozott földrajzi jelzést alkotó jelzés a származási hely szerinti Szerződő Fél területén már nem áll oltalom alatt, a származási hely szerinti Szerződő Fél illetékes hatósága kezdeményezi a nemzetközi lajstromozás törlését.

               III. fejezet

               Oltalom

               9. cikk
               Oltalom nyújtására irányuló kötelezettségvállalás

               Valamennyi Szerződő Fél köteles saját területén, saját jogrendszerének és gyakorlatának keretein belül, ugyanakkor e szöveg feltételeivel összhangban biztosítani a lajstromozott eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalmát, amely a saját területén elutasítás, lemondás, megsemmisítés vagy törlés tárgyát is képezheti, tudomásul véve, hogy azok a Szerződő Felek, amelyek saját nemzeti vagy regionális jogszabályaikban nem tesznek különbséget az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések között, nem kötelezhetők arra, hogy nemzeti vagy regionális jogszabályaikba ilyen megkülönböztetést bevezessenek.

               10. cikk
               A Szerződő Felek joga vagy más jogi eszközök szerinti oltalom

               (1)[A jogszabály szerinti oltalom formája] Minden egyes Szerződő Fél szabadon választhatja meg azon jogszabály típusát, amelynek értelmében az e szövegben meghatározott oltalmat biztosítja, feltéve, hogy e jogszabály megfelel e szöveg érdemi követelményeinek.

               (2)[Egyéb eszközök szerinti oltalom] E szöveg rendelkezései semmilyen módon nem befolyásolhatják az oltalom olyan egyéb formáját, amelyet a Szerződő Fél a lajstromozott eredetmegjelölések vagy lajstromozott földrajzi jelzések tekintetében saját nemzeti vagy regionális jogszabályai, illetve bármely egyéb nemzetközi jogi eszköz értelmében biztosít.

               (3)[Egyéb jogi eszközökkel való kapcsolat] E szöveg tartalma nem mentesíti a Szerződő Feleket az egyéb nemzetközi jogi eszköz szerinti, egymás iránti kötelezettségeik alól, és nem sérti a Szerződő Felek bármely egyéb nemzetközi jogi eszköz által biztosított jogait.

               11. cikk
               A lajstromozott eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalma

               (1)[Az oltalom tartalma] E szöveg rendelkezéseinek értelmében valamely lajstromozott eredetmegjelölés vagy lajstromozott földrajzi jelzés tekintetében az egyes Szerződő Felek biztosítják a jogi eszközöket a következők megakadályozására:

               a)az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés használata

               I.az ugyanolyan jellegű termékek esetében, mint amelyekre az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés vonatkozik, de amelyek nem a földrajzi származási területről származnak, vagy nem felelnek meg az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés használatára vonatkozó bármely egyéb követelménynek;

               II.olyan termékek esetében, amelyek nem ugyanolyan jellegűek, mint amelyekre az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés vonatkozik, vagy egyes szolgáltatások esetében, amennyiben e használat a szóban forgó termékek vagy szolgáltatások és az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés kedvezményezettjei közötti kapcsolatot jelezne vagy arra utalna, és valószínűsíthetően sértené az érdekeiket, vagy adott esetben az eredetmegjelölésnek vagy földrajzi jelzésnek az érintett Szerződő Fél területén elterjedt hírneve miatt az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés használata valószínűleg e hírnevet gátolná vagy tisztességtelen módon gyengítené, illetve azzal tisztességtelen módon élne vissza;

               b)bármilyen egyéb olyan gyakorlat, amely a termék tényleges eredete, származása vagy jellege tekintetében a fogyasztó megtévesztéséhez vezethet.

               (2)[Az oltalom tartalma egyes felhasználások esetében] Az (1) bekezdés a) pontja az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés utánzásának minősülő használatára is vonatkozik, még akkor is, ha feltüntetik a termékek valódi származási helyét, vagy ha az eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést más nyelvre lefordítva használják, vagy ha azt olyan kifejezések kísérik, mint például „stílusú”, „jellegű”, „típusú”, „gyártmányú”, „utánzat”, „módszerű”, „készült itt:”, „fajtájú”, „hasonló” stb.
                  1

               (3)[Védjegyben történő felhasználás] A 13. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül a Szerződő Fél – hivatalból, amennyiben azt jogszabályai lehetővé teszik, vagy valamely érdekelt fél kérésére – elutasítja vagy megsemmisíti egy későbbi védjegy lajstromozását, ha a szóban forgó védjegy használata az (1) bekezdésben felsorolt helyzetek valamelyikét eredményezné.

               12. cikk
               A köznevesült elnevezéssé válás elleni oltalom

               E szöveg rendelkezéseinek megfelelően a lajstromozott eredetmegjelölések és lajstromozott földrajzi jelzések nem tekinthetők úgy, mint amelyek valamely Szerződő Fél területén köznevesültek
                  2
               .

               13. cikk
               Az egyéb jogok tiszteletben tartására vonatkozó biztosítékok

               (1)[Korábbi védjegyjogok] E szöveg rendelkezései nem érintik a Szerződő Fél területén jóhiszeműen bejelentett vagy lajstromozott, illetve jóhiszemű használat révén szerzett korábbi védjegyeket. Amennyiben valamely Szerződő Fél a védjegy által biztosított jogokra korlátozott mértékű kivételt biztosít abban az értelemben, hogy az ilyen korábbi védjegy bizonyos körülmények között tulajdonosát nem jogosítja fel annak megakadályozására, hogy egy lajstromozott eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés az adott Szerződő Fél területén oltalomban részesüljön vagy használják azt, a lajstromozott eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés semmilyen más módon nem korlátozhatja a szóban forgó védjegy által biztosított jogokat.

               (2)[Saját név használata a vállalkozási tevékenység során] Ezen alszakasz rendelkezései senkinek sem sérthetik azt a jogát, hogy kereskedelmi tevékenység során saját nevét vagy üzleti jogelődje nevét használja, kivéve, ha a nevet a fogyasztók megtévesztésére alkalmas módon használják.

               (3)[Növény- vagy állatfajta elnevezésén alapuló jogok] E szöveg rendelkezései senkinek sem sérthetik azt a jogát, hogy kereskedelmi tevékenység során valamely növény- vagy állatfajta nevét használja, kivéve, ha a növény- vagy állatfajta nevét a fogyasztók megtévesztésére alkalmas módon használják.

               (4)[Biztosítékok az elutasítás visszavonásáról vagy az oltalom elismeréséről szóló értesítés esetében] Amennyiben az a Szerződő Fél, amely a 15. cikk értelmében korábbi védjegy vagy más jog alapján történő használat miatt elutasította valamely nemzetközi lajstromozás hatályát, az e cikkben említetteknek megfelelően bejelenti az elutasítás 16. cikk szerinti visszavonását vagy az oltalom 18. cikk szerinti elismerését, az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés ebből eredő oltalma nem sértheti az említett jogot vagy használatot, kivéve, ha az oltalom elismerése a jog törlését, meg nem újítását, visszavonását vagy megsemmisítését követően történt.

               14. cikk
               Végrehajtási eljárások és jogorvoslatok

               Valamennyi Szerződő Fél hatékony jogorvoslati eszközöket bocsát rendelkezésre a lajstromozott eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalmához, továbbá saját jogrendszerétől és joggyakorlatától függően elrendeli, hogy az oltalmat biztosító jogi eljárásokat hatóság vagy valamely érdekelt fél – természetes vagy jogi, köz- vagy magánszektorbeli személy – is kezdeményezhesse.

               IV. fejezet
               A nemzetközi lajstromozás elutasítása és az azzal kapcsolatos egyéb intézkedések

               15. cikk
               Elutasítás

               (1)[A nemzetközi lajstromozás hatályának elutasítása]

               a)A Végrehajtási Szabályzatban megállapított határidőn belül a Szerződő Fél illetékes hatósága értesítheti a Nemzetközi Irodát a nemzetközi lajstromozás hatályának a saját területén történő elutasításáról. Ha a nemzeti jogszabályok ezt lehetővé teszik, az elutasításról szóló értesítést az illetékes hatóság hivatalból vagy valamely érdekelt fél kérésére is megküldheti.

               b)Az elutasításról szóló értesítésben meg kell jelölni az elutasítás alapjául szolgáló valamennyi okot.

               (2)[Egyéb jogi eszközök szerinti oltalom] Az elutasításról szóló értesítés nem érintheti hátrányosan az érintett elnevezés vagy jelzés esetében annak a Szerződő Félnek a területén a 10. cikk (2) bekezdésével összhangban esetlegesen elérhető bármely egyéb oltalmat, amelyre az elutasítás vonatkozik.

               (3)[Az érdekelt feleknek nyújtandó lehetőség biztosítására irányuló kötelezettség] Minden Szerződő Fél köteles észszerű lehetőséget biztosítani mindazok számára, akiknek érdekeit a nemzetközi lajstromozás érintheti, hogy az illetékes hatóságot felkérjék a nemzetközi lajstromozás elutasításának bejelentésére.

               (4)[Az elutasítás lajstromozása, közzététele és közlése] A Nemzetközi Iroda a nemzetközi lajstromban rögzíti az elutasítást és annak okait. Az elutasítást és annak okait közzéteszi, és az elutasításról szóló értesítést közli a származási hely szerinti Szerződő Fél illetékes hatóságával, vagy ha a bejelentést az 5. cikk (3) bekezdésének megfelelően közvetlenül nyújtották be, a kedvezményezettekkel vagy az 5. cikk (2) bekezdésének ii. pontjában említett természetes vagy jogi személlyel, továbbá a származási hely szerinti Szerződő Fél illetékes hatóságával.

               (5)[Nemzeti elbánás] Mindegyik Szerződő Fél az elutasítás által érintett érdekelt felek számára ugyanazokat az igazságügyi és közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket biztosítja, mint amelyek valamely eredetmegjelölésnek vagy földrajzi jelzésnek nyújtandó oltalom elutasításával kapcsolatban saját állampolgárait megilletik.

               16. cikk
               Elutasítás visszavonása

               Az elutasítás a Végrehajtási Szabályzatban meghatározott eljárásokkal összhangban vonható vissza. A visszavonást fel kell tüntetni a nemzetközi lajstromban.

               17. cikk
               Átmeneti időszak

               (1)[Átmeneti időszak megállapításának lehetősége] A 13. cikk sérelme nélkül amennyiben a Szerződő Fél a harmadik fél általi előzetes használat alapján nem utasította el valamely nemzetközi lajstromozás hatályát, vagy az elutasítást visszavonta, illetve értesítést küldött az oltalom elismeréséről, a Végrehajtási Szabályzat értelmében meghatározott időszakot állapíthat meg a használat megszüntetésére, amennyiben azt jogszabályai lehetővé teszik.

               (2)[Átmeneti időszak bejelentése] A Szerződő Fél az Végrehajtási Szabályzatban meghatározott eljárásokkal összhangban értesíti a Nemzetközi Irodát az ilyen időszak elrendeléséről.

               18. cikk
               Az oltalom elismeréséről szóló értesítés

               A Szerződő Fél illetékes hatósága értesítheti a Nemzetközi Irodát valamely lajstromozott eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmának elismeréséről. A Nemzetközi Iroda az ilyen értesítést bejegyzi a nemzetközi lajstromba, és közzéteszi azt.

               19. cikk
               Megsemmisítés

               (1)[A jogok védelmének lehetősége] Valamely nemzetközi lajstromozás hatályának a Szerződő Fél területére kiterjedő, részben vagy egészben történő megsemmisítését csak akkor lehet kimondani, ha a kedvezményezettek lehetőséget kaptak jogaik védelmére. Ugyanilyen lehetőséget kell az 5. cikk (2) bekezdésének ii. pontjában említett természetes vagy jogi személyek számára biztosítani.

               (2)[Értesítés, bejegyzés és közzététel] A Szerződő Fél a nemzetközi lajstromozás hatályának megsemmisítéséről értesíteni köteles a Nemzetközi Irodát, amely a megsemmisítést bejegyzi a nemzetközi lajstromba, és közzéteszi azt.

               (3)[Egyéb jogi eszközök szerinti oltalom] A megsemmisítés nem érintheti hátrányosan az érintett elnevezés vagy jelzés esetében annak a Szerződő Félnek a területén a 10. cikk (2) bekezdésével összhangban esetlegesen rendelkezésre álló bármely egyéb oltalmat, amely a nemzetközi lajstromozás hatályát megsemmisítette.

               20. cikk
               A nemzetközi lajstrommal kapcsolatos módosítások és egyéb bejegyzések

               A nemzetközi lajstromozások és a Nemzetközi Lajstromban szereplő egyéb bejegyzések módosítására vonatkozó eljárásokat a Végrehajtási Szabályzat tartalmazza.

               V. fejezet Adminisztratív rendelkezések

               21. cikk
               A Lisszaboni Unió tagsága

               A Szerződő Felek ugyanannak a Különleges Uniónak a tagjai, mint amelynek a Lisszaboni Megállapodásban vagy az 1967. évi szövegben részes államok a tagjai, függetlenül attól, hogy részes felei-e a Lisszaboni Megállapodásnak vagy az 1967. évi szövegnek.

               22. cikk
               A Különleges Unió Közgyűlése

               (1)[Összetétel]

               a)A Szerződő Felek ugyanannak a Közgyűlésnek a tagjai, mint amelynek az 1967. évi szövegben részes államok a tagjai.

               b)Minden egyes Szerződő Felet egy küldött képvisel, akit helyettesek, tanácsadók és szakértők segíthetnek.

               c)Minden küldöttség saját költségeit viseli.

               (2)[Feladatok]

               a)A Közgyűlés:

               I.foglalkozik minden olyan kérdéssel, amely a Különleges Unió fenntartásával és fejlesztésével, illetve e szöveg alkalmazásával kapcsolatos;

               II.útmutatást ad a főigazgatónak a 26. cikk (1) bekezdésében említett felülvizsgálati értekezletek előkészítésére, figyelembe véve a Különleges Unió azon tagjainak észrevételeit, amelyek e szöveget nem erősítették meg vagy nem csatlakoztak ahhoz;

               III.módosítja a Végrehajtási Szabályzatot;

               IV.felülvizsgálja és jóváhagyja a főigazgató Különleges Unióval kapcsolatos jelentéseit és tevékenységét, és a Különleges Unió hatáskörébe tartozó ügyekben ellátja őt minden szükséges iránymutatással;

               V.megállapítja a Különleges Unió munkatervét, elfogadja kétéves költségvetését, és jóváhagyja a zárszámadást;

               VI.elfogadja a Különleges Unió pénzügyi szabályzatát;

               VII.olyan bizottságokat és munkacsoportokat alakít, amelyeket megfelelőnek tart a Különleges Unió célkitűzéseinek megvalósításához;

               VIII.meghatározza, hogy ülésein megfigyelői minőségben mely államok, kormányközi és nem kormányzati szervezetek vehetnek részt;

               IX.elfogadja a 22–24. és a 27. cikk módosítását;

               X.megtesz minden egyéb szükséges intézkedést a Különleges Unió célkitűzéseinek előmozdítására, és e szövegnek megfelelően eleget tesz minden egyéb feladatának.

               b)A Szervezet által igazgatott más Uniókat is érintő kérdésekben a döntéshozatal előtt a Közgyűlés meghallgatja a Szervezet Koordinációs Bizottságának véleményét.

               (3)[Határozatképesség]

               a)A Közgyűlés akkor határozatképes, ha egy adott kérdésben szavazati joggal rendelkező tagok fele jelen van a szóban forgó kérdésről való szavazáskor.

               b)Az a) pont rendelkezéseitől eltérően a Közgyűlés akkor is hozhat határozatot, ha ülésén azon tagjainak, amelyek az adott kérdésben szavazati joggal rendelkező államok, kevesebb mint a fele, de legalább egyharmada jelen van, ebben az esetben azonban a határozat – az ügyrendi határozatok kivételével – csak a következő feltételekkel érvényes. A Nemzetközi Iroda az említett határozatokat közli azokkal a Közgyűlésről távol maradt tagokkal, amelyek az adott kérdésben szavazati joggal rendelkező államok, és felkéri őket, hogy a kézbesítést követő három hónapon belül írásban közöljék szavazatukat vagy tartózkodásukat. Ha e határidő lejártakor az ekként szavazó vagy tartózkodó ilyen tagok száma legalább annyi, mint amennyi az ülésen a határozatképességhez hiányzott, a határozat érvényessé válik, feltéve, hogy a megkívánt többség továbbra is fennáll.

               (4)[Döntéshozatal a Közgyűlésen]

               a)A Közgyűlés döntései során egyhangúságra törekszik.

               b)Ha a döntés nem hozható meg egyhangúlag, az adott ügyben szavazással kell határozni. Ebben az esetben

               I.minden Szerződő Fél, amely állam, egy szavazattal rendelkezik, és csak a saját nevében szavazhat; továbbá

               II.bármely Szerződő Fél, amely kormányközi szervezet, a szavazásban tagállamai helyett olyan szavazatszámmal vehet részt, amely megegyezik az e szövegben részes tagállamai számával. Egyetlen ilyen kormányközi szervezet sem vehet részt a szavazásban, ha valamely tagállama gyakorolja a szavazati jogát, és viszont.

               c)Azokban az ügyekben, amelyek kizárólag azokra az államokra vonatkoznak, amelyekre az 1967. évi szöveg kötelező, azon Szerződő Felek, amelyekre az 1967. évi szöveg nem kötelező, nem rendelkeznek szavazati joggal, ugyanakkor a csak a Szerződő Feleket érintő ügyekben kizárólag az utóbbiaknak van szavazati joga.

               (5)[Többség]

               a)A 25. cikk (2) bekezdésében és a 27. cikk (2) bekezdésében foglaltak értelmében a Közgyűlés határozatait a leadott szavazatok kétharmados többségével hozza meg.

               b)A tartózkodás nem számít szavazatnak.

               (6)[Ülésszakok]

               a)A Közgyűlést a főigazgató hívja össze, rendkívüli körülmények hiányában a Szervezet Általános Közgyűlésének ülésével azonos időszakra és helyszínre.

               b)A Közgyűlést a főigazgató rendkívüli ülésszakra hívja össze a Közgyűlés tagjai egynegyedének kérésére vagy a főigazgató saját kezdeményezése alapján.

               c)Az ülésszak napirendjét a főigazgató készíti elő.

               (7)[Eljárási szabályzat] A Közgyűlés elfogadja saját eljárási szabályzatát.

               23. cikk
               Nemzetközi Iroda

               (1)[Igazgatási feladatok]

               a)A nemzetközi lajstromozást és az ezzel kapcsolatos teendőket, valamint a Különleges Uniót érintő egyéb igazgatási feladatokat a Nemzetközi Iroda végzi.

               b)A Nemzetközi Iroda különösen a Közgyűlés, valamint a Közgyűlés által létrehozott szakértői bizottságok és munkacsoportok üléseit készíti elő, és a titkársági teendőket látja el.

               c)A főigazgató a Különleges Unió legfőbb tisztségviselője, és ő képviseli a Különleges Uniót.

               (2)[A Nemzetközi Iroda Közgyűlésen és egyéb üléseken betöltött szerepe] A főigazgató és az általa kijelölt személyek szavazati jog nélkül vesznek részt a Közgyűlés valamennyi ülésén, a Közgyűlés által létrehozott bizottságok és munkacsoportok ülésein. A főigazgató vagy az általa kijelölt tisztviselő hivatalból ellátja e szervek titkári teendőit.

               (3)[Értekezletek]

               a)A Nemzetközi Iroda készíti elő a felülvizsgálati értekezleteket a Közgyűlés útmutatásai szerint.

               b)A Nemzetközi Iroda az ilyen előkészítés során tanácskozhat kormányközi szervezetekkel, nemzetközi, valamint nemzeti nem kormányzati szervezetekkel.

               c)A főigazgató és az általa kijelölt személyek szavazati jog nélkül részt vesznek részt a felülvizsgálati értekezletek vitáiban.

               (4)[Egyéb feladatok] A Nemzetközi Iroda ellátja az e szöveg vonatkozásában rábízott minden egyéb feladatot is.

               24. cikk
               Pénzügyek

               (1)[Költségvetés] A Különleges Unió bevételeit és kiadásait a Szervezet költségvetésének tisztességes és átlátható módon kell tartalmaznia.

               (2)[A költségvetés forrásai] A Különleges Unió költségvetésének bevételi forrásai a következők:

               I.a 7. cikk (1) és (2) bekezdése alapján beszedett díjak;

               II.a Nemzetközi Iroda kiadványainak értékesítéséből származó bevételek, illetve e kiadványok szerzői jogdíja;

               III.adományok, hagyatékok és támogatások;

               IV.bérleti díj, befektetési jövedelem, és egyéb – többek között vegyes – bevételek;

               V.a Szerződő Felek által befizetett különleges hozzájárulások, illetve a Szerződő Felektől vagy kedvezményezettektől vagy mindkettőtől származó alternatív források, ha és amennyiben az i–iv. pontban jelzett forrásokból származó bevételek nem fedezik a Közgyűlés által megszavazott költségeket.

               (3)[A díjak megállapítása; a költségvetés szintje]

               a)A (2) bekezdésben említett díjak összegét a Közgyűlés állapítja meg a főigazgató javaslata alapján. A díjakat úgy kell megállapítani, hogy a (2) bekezdésben felsorolt egyéb forrásokból származó bevételekkel együtt a Különleges Unió bevételeiből rendes körülmények között fedezni tudják a Nemzetközi Irodának a nemzetközi lajstromozási szolgáltatás nyújtásával járó költségeit.

               b)Ha a Szervezet programját és költségvetését az új költségvetési időszak kezdete előtt nem fogadják el, a főigazgatónak a kötelezettségek vállalására és a kifizetésekre irányuló felhatalmazása megegyezik az előző költségvetési időszakban érvényes mértékkel.

               (4)[A (2) bekezdés v. pontjában említett különleges hozzájárulás megállapítása] A hozzájárulás megállapításának céljából minden egyes Szerződő Fél ugyanabba az osztályba tartozik, mint amelybe a Párizsi Egyezmény összefüggésében, vagy ha a Párizsi Egyezménynek nem Szerződő Fele, akkor ugyanabba az osztályba tartozik, mint amelybe akkor tartozna, ha a Párizsi Egyezmény Szerződő Fele lenne. A nemzetközi szervezetek az I. (egyes) befizetési osztályba tartoznak, kivéve, ha a Közgyűlés ettől eltérő, egyhangú határozatot hoz. A hozzájárulást a Közgyűlés határozata szerint részben a Szerződő Fél területéről származó lajstromozások szerint kell súlyozni.

               (5)[Forgótőkealap] A Különleges Uniónak forgótőkealapja van, amely a Különleges Unió tagjai általi előzetes befizetésekből tevődik össze, ha a Különleges Unió így határoz. Ha az alap elégtelennek bizonyul, a Közgyűlés dönthet annak emeléséről. A befizetési hányadokat és a fizetési feltételeket a főigazgató javaslatára a közgyűlés határozza meg. Amennyiben a Különleges Unió bármely költségvetési időszakban többletbevétellel rendelkezik, a főigazgató javaslatára és a Közgyűlés határozata alapján a tagok által a forgótőke-alapba befizetett előlegeket a tagok részére eredeti befizetéseikkel arányosan vissza lehet fizetni.

               (6)[A székhely szerinti állam által folyósított előlegek]

               a)A Szervezet székhelyegyezménye, amelyet azzal az állammal kötöttek, amelynek területén a Szervezet székhelye található, rendelkezik arról, hogy a forgótőkealap elégtelensége esetén ez az állam előleget folyósít. Az előleg összegét és nyújtásának feltételeit az érintett állam és a Szervezet között esetenként kötött különmegállapodások határozzák meg.

               b)Mind az a) pontben említett állam, mind pedig a Szervezet jogosult arra, hogy írásbeli értesítéssel felmondja az előlegnyújtásra vonatkozó kötelezettséget. A felmondás az értesítés évének végétől számított három év elteltével lép hatályba.

               (7)[Pénzügyi ellenőrzés] A pénzügyi ellenőrzést a Szervezet pénzügyi szabályzatának rendelkezéseivel összhangban a Különleges Unió egy vagy több tagállama vagy külső könyvvizsgálók végzik. Ezeket – egyetértésükkel – a Közgyűlés jelöli ki.

               25. cikk
               Végrehajtási Szabályzat

               (1)[Tárgy] E szöveg végrehajtásának részleteit a Végrehajtási Szabályzat állapítja meg.

               (2)[A Végrehajtási Szabályzat egyes rendelkezéseinek módosítása]

               a)A Közgyűlés dönthet úgy, hogy a Végrehajtási Szabályzat egyes rendelkezései csak egyhangúlag vagy háromnegyedes többséggel módosíthatók.

               b)Ahhoz, hogy a Végrehajtási Szabályzat valamely rendelkezésének későbbi módosítása ne igényeljen egyhangú döntéshozatalt vagy háromnegyedes többséget, egyhangú döntés szükséges.

               c)Ahhoz, hogy a Végrehajtási Szabályzat valamely rendelkezésének későbbi módosítása egyhangú döntéshozatalt vagy háromnegyedes többséget igényeljen, háromnegyedes többség szükséges.

               (3)[Az e szöveg és a Végrehajtási Szabályzat közötti ellentmondások] Az e szöveg és a Végrehajtási Szabályzat rendelkezései közötti ellentmondás esetén e szöveg rendelkezései az irányadók.

               VI. fejezet Felülvizsgálat és módosítás

               26. cikk
               Felülvizsgálat

               (1)[Felülvizsgálati értekezletek] E szöveg felülvizsgálatát a Szerződő Felek diplomáciai értekezlete végezheti. A diplomáciai értekezlet összehívásáról a Közgyűlés határoz.

               (2)[Egyes cikkek felülvizsgálata vagy módosítása] A 22–24. és a 27. cikket a felülvizsgálati értekezlet vagy – a 27. cikknek megfelelően – a Közgyűlés módosíthatja.

               27. cikk
               Egyes cikkek Közgyűlés általi módosítása

               (1)[Módosítási javaslatok]

               a)A 22–24. cikk és e cikk módosítását bármely Szerződő Fél vagy a főigazgató javasolhatja.

               b)E javaslatokat a főigazgató a Közgyűlésen való tárgyalásukat megelőzően legalább hat hónappal közli a Szerződő Felekkel.

               (2)[Többség] Az (1) bekezdésben említett cikkek módosításához háromnegyedes többség szükséges, kivéve a 22. cikk és e bekezdés módosítását, amelyek elfogadása négyötödös többséget igényel.

               (3)[Hatálybalépés]

               a)Ha a b) pont nem alkalmazható, az (1) bekezdésben említett cikkek módosítása egy hónappal azt követően lép hatályba, hogy a főigazgatóhoz az olyan Szerződő Felek háromnegyedének, amelyek a módosítás elfogadásakor a Közgyűlés tagjai voltak, és a módosítás kérdésében szavazati joggal rendelkeztek, az irányadó alkotmányos eljárásuknak megfelelő, írásos elfogadó nyilatkozata beérkezett.

               b)A 22. cikk (3) és (4) bekezdésének, továbbá e pontnak a módosítása nem lép hatályba, ha a Közgyűlés általi elfogadását követő hat hónapon belül a Szerződő Felek bármelyike a főigazgatót az ilyen módosítás elfogadásának elutasításáról értesíti.

               c)Mindegyik módosítás, amely e bekezdés rendelkezései szerint hatályba lép, kötelező valamennyi olyan államra és kormányközi szervezetre, amely a módosítás hatálybalépése időpontjában Szerződő Fél, vagy amely későbbi időpontban válik Szerződő Féllé.

               VII. fejezet Záró rendelkezések

               28. cikk
               Csatlakozás ehhez a szöveghez

               (1)[Jogosultság] A 29. cikk, valamint e cikk (2) és (3) bekezdése értelmében

               I.e szöveget a Párizsi Egyezmény bármely részes állama aláírhatja, és ezáltal e szöveg részesévé válhat;

               II.e szöveget a Szervezet bármely egyéb tagállama aláírhatja, és ezáltal e szöveg részesévé válhat, ha kijelenti, hogy jogszabályai megfelelnek az eredetmegjelölésekről, földrajzi jelzésekről és védjegyekről szóló Párizsi Egyezmény rendelkezéseinek;

               III.bármely kormányközi szervezet aláírhatja e szöveget, és ezáltal annak részesévé válhat, feltéve, hogy a kormányközi szervezetnek legalább egy tagállama a Párizsi Egyezménynek részes fele, és feltéve, hogy a kormányközi szervezet kijelenti, hogy saját belső eljárásaival összhangban felhatalmazást kapott arra, hogy e szöveg részes fele legyen, és hogy a kormányközi szervezetet létrehozó szerződés értelmében olyan jogszabály van érvényben, amely szerint a földrajzi jelzések tekintetében regionális oltalmi jogcím szerezhető.

               (2)[Megerősítés és csatlakozás] Az (1) bekezdésben említett bármely állam vagy kormányközi szervezet letétbe helyezhet

               I.megerősítési okiratot, amennyiben e szöveget aláírta; vagy

               II.csatlakozási okiratot, amennyiben e szöveget nem írta alá.

               (3)[A letétbe helyezés hatálybalépése]

               a)A b) pont értelmében a megerősítési vagy csatlakozási okirat letétbe helyezése az okirat letétbe helyezésének napján válik hatályossá.

               b)Az olyan államok esetében, amelyek valamely kormányközi szervezet tagállamai, és amelyek területére kiterjedően az eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések oltalma kizárólag a kormányközi szervezet tagállamai között alkalmazandó jogszabály alapján szerezhető meg, a szóban forgó kormányközi szervezet megerősítési vagy csatlakozási okiratának letétbe helyezése a kormányközi szervezet által történő letétbe helyezés napján válik hatályossá, ha ez az okiratnak az említett állam által történő letétbe helyezésénél későbbi időpont. E pont azonban nem vonatkozik azokra az államokra, amelyek a Lisszaboni Megállapodás vagy az 1967. évi szöveg részes felei, és nem befolyásolja a 31. cikknek ezen államok tekintetében történő alkalmazását.

               29. cikk
               A megerősítések és csatlakozások hatályossá válásának időpontja

               (1)[Figyelembe vett okiratok] E cikk alkalmazásában kizárólag a 28. cikk (1) bekezdésében meghatározott államok és kormányközi szervezetek által letétbe helyezett és a 28. cikk (3) bekezdése szerint hatályossá vált megerősítési vagy csatlakozási okiratok vehetők figyelembe.

               (2)[E szöveg hatálybalépése] E szöveg három hónappal azt követően lép hatályba, hogy a 28. cikkben említett öt arra jogosult részes fél letétbe helyezte megerősítési vagy csatlakozási okiratát.

               (3)[A megerősítések és a csatlakozások hatálybalépése]

               a)Azokra az államokra vagy kormányközi szervezetekre, amelyek megerősítési vagy csatlakozási okirataikat az e szöveg hatálybalépését legalább három hónappal korábban helyezték letétbe, e szöveg a hatálybalépésétől kezdődően kötelező.

               b)Minden más államra vagy kormányközi szervezetre e szöveg a megerősítési vagy csatlakozási okirataik letétbe helyezését követő három hónap elteltével vagy az okiratban meghatározott bármely későbbi időpontban válik kötelezővé.

               (4)[A csatlakozás előtt végzett nemzetközi lajstromozás] A csatlakozó állam területén, ha pedig a Szerződő Fél kormányközi szervezet, akkor azon a területen, amelyen az e kormányközi szervezetet létrehozó szerződés alkalmazandó, e szöveg rendelkezéseit az e szöveg értelmében a csatlakozás hatálybalépésének időpontjában már lajstromozott eredetmegjelölések és földrajzi jelzések tekintetében is alkalmazni kell, a 7. cikk (4) bekezdése, valamint a IV. fejezet rendelkezései értelmében, amelyek ugyanúgy érvényesek. A csatlakozó állam vagy kormányközi szervezet – a Végrehajtási Szabályzatban ezzel kapcsolatban meghatározott eljárásokkal összhangban – a megerősítő vagy csatlakozási okmányhoz csatolt nyilatkozatban a 15. cikk (1) bekezdésében említett határidő, valamint a 17. cikkben említett időszakok meghosszabbítását is megállapíthatja.

               30. cikk
               A fenntartások kizárása

               E szöveggel kapcsolatban fenntartás nem tehető.

               31. cikk
               A Lisszaboni Megállapodás és az 1967. évi szöveg alkalmazása

               (1)[A Lisszaboni Megállapodásban és az 1967. évi szövegben egyaránt részes államok közötti viszony] Kizárólag ez a szöveg alkalmazandó az olyan államok kölcsönös viszonyára, amelyek e szövegnek és a Lisszaboni Megállapodásnak, valamint az 1967. évi szövegnek is részes felei. Az eredetmegjelöléseknek a Lisszaboni Megállapodás vagy az 1967. évi szöveg értelmében hatályos lajstromozása esetében azonban az államok nem nyújthatnak olyan oltalmat, amelynek mértéke a Lisszaboni Megállapodás vagy az 1967. évi szöveg által előírtnál alacsonyabb.

               (2)[E szövegben és a Lisszaboni Megállapodásban vagy az 1967. évi szövegben részes államok és a Lisszaboni Megállapodásban vagy az 1967. évi megállapodásban részes, de az e szövegben nem részes államok közötti viszony] Az e szövegben és a Lisszaboni Megállapodásban vagy az 1967. évi szövegben egyaránt részes államok a továbbiakban is a Lisszaboni Megállapodást vagy adott esetben az 1967. évi szöveget alkalmazzák a Lisszaboni Megállapodásban vagy az 1967. évi szövegben részes, de az e szövegben nem részes államokhoz fűződő viszonyukban.

               32. cikk
               Felmondás

               (1)[Értesítés] E szöveget a Szerződő Felek bármelyike felmondhatja a főigazgatóhoz intézett értesítésben.

               (2)[Hatálybalépés] A felmondás az arról szóló értesítésnek a főigazgatóhoz való beérkezésétől számított egy év elteltével vagy az abban meghatározott későbbi időpontban válik hatályossá. A felmondás nem érinti e szöveg alkalmazását a folyamatban lévő bejelentésekre, valamint a felmondás hatályossá válásának napján hatályos, a felmondó Szerződő Felet érintő nemzetközi lajstromozásokat.

               33. cikk
               Az e szöveg nyelvei; Aláírás

               (1)[Eredeti szöveg; hivatalos szöveg]

               a)E szöveg egy-egy eredeti példányban angol, arab, kínai, francia, orosz és spanyol nyelven készült; az e nyelveken készült szövegeinek mindegyike egyformán hiteles.

               b)A hivatalos szöveget a Közgyűlés által megjelölt egyéb nyelveken az érintett kormányokkal való tárgyalást követően a főigazgató állapítja meg.

               (2)[Az aláírásra nyitva álló határidő] E szöveg az elfogadásától számított egy évig áll nyitva aláírásra a Szervezet székhelyén.

               34. cikk
               Letéteményes

               E szöveg letéteményese a főigazgató.

                     (1)

                           A 11. cikk (2) bekezdéséhez fűzött közös nyilatkozat: E szöveg alkalmazásában amennyiben az eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést alkotó elnevezés vagy jelzés egyes elemei a származási hely szerinti Szerződő Fél területén köznevesültek, az e bekezdés szerinti oltalmuk más Szerződő Felek területén nem írható elő. A nagyobb jogbiztonság érdekében a védjegy elutasítása vagy megsemmisítése, illetve a jogsértés megállapítása a Szerződő Felek területén a 11. cikk feltételei szerint nem alapulhat köznevesült összetevőn.

                     (2)

                           A 12. cikkhez fűzött közös nyilatkozat: E szöveg alkalmazásának céljából a 12. cikk nem érinti az e szövegnek a korábbi használatra vonatkozó rendelkezései alkalmazását, mivel előfordulhat, hogy a nemzetközi lajstromozást megelőzően az eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést alkotó elnevezés vagy jelzés a származási helytől eltérő Szerződő Fél területén részben vagy egészében köznevesült, mivel az elnevezés vagy jelzés, vagy annak egy része megegyezik egy, a köznyelvben elterjedt kifejezéssel, amely kifejezést a szóban forgó Szerződő Fél területén valamely termék vagy szolgáltatás szokásos neveként használnak, vagy a szóban forgó Szerződő Fél területén valamely szőlőfajta szokásos nevével.