				|

		52013PC0040

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról szóló 912/2010/EU rendelet módosításáról /* COM/2013/040 final - 2013/0022 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A
biztonsági követelmények alapvető szerepet játszanak a Galileo és az EGNOS
program alapján megalkotott, az Unió és tagállamai biztonságát esetlegesen
befolyásoló infrastruktúrák tervezése, létrehozása és üzemeltetése során. A
műholdas rádiónavigációs rendszerek valójában stratégiai vetületüknél
fogva sebezhető infrastruktúrákat alkotnak, amelyek rosszhiszemű
felhasználásra is alkalmasak. Tekintettel továbbá a műholdas
rádiónavigáció számtalan tevékenységi területen történő egyre elterjedtebb
használatára, a szolgáltatásnyújtás megszakadása jelentékeny károkat okozhat a
modern társadalmakban.
Az
európai műholdas rádiónavigációs programok (EGNOS és Galileo)
végrehajtásának folytatásáról szóló, 2008. július 9-i 683/2008/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet[1] előírja, hogy
a Galileo és az EGNOS programból eredő két rendszer biztonságát
érintő valamennyi kérdést a Bizottság kezeli. A rendszereket azonban
biztonsági akkreditációnak kell alávetni, amely annak megállapításából áll,
hogy a rendszerek teljesítik-e a biztonsági követelményeket, és megfelelnek-e a
Tanácsra és a Bizottságra alkalmazandó releváns biztonsági szabályoknak. Minden
más akkreditációhoz hasonlóan a két európai műholdas rádiónavigációs
rendszer biztonsági akkreditációját is független módon kell elvégezni,
különösen a tervezésükben, a létrehozásukban és az üzemeltetésükben részt
vevő szereplők tekintetében.
Ezt
az akkreditációs tevékenységet a 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi
rendelet, valamint az Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról, az európai
műholdas rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák
létrehozásáról szóló 1321/2004/EK tanácsi rendelet hatályon kívül
helyezéséről és a 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
módosításáról szóló, 912/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[2]
rendelkezései alapján az Európai GNSS Ügynökség végzi. Ez utóbbi meghatározza
az Ügynökség akkreditációs feladatainak végrehajtására vonatkozó feltételeket,
és különösen előírja, hogy a biztonsági akkreditációs határozatokat a
Bizottságtól, valamint a programok végrehajtásáért felelős szervektől
függetlenül kell meghozni. A függetlenséggel kapcsolatos kötelezettség az
Ügynökség többi feladata tekintetében is érvényes.
A
biztonsági akkreditációs tevékenységek független teljesítésének biztosítása
érdekében, beleértve nagyrészt az Európai GNSS Ügynökség egyéb
tevékenységeitől való függetlenséget is, a 912/2010/EU rendelet szerint az
Ügynökség önálló szervvel, a Biztonsági Akkreditációs Tanáccsal rendelkezik,
amely az ügyvezető igazgatóval és az Igazgatótanáccsal együtt az Ügynökség
három szervének egyike. A Biztonsági Akkreditációs Tanács az Igazgatótanáccsal
egy szinten van, és egyedüliként hozhat akkreditációs határozatokat. E
határozatok azonban az Ügynökség nevében születnek, éppúgy, mint az
Igazgatótanács határozatai, és kötelezik az Ügynökséget, amely jogilag
egyedüliként rendelkezik jogi személyiséggel.
Az
Európai GNSS Ügynökség így olyan struktúraként jelenik meg, amely különleges
szervezeti felépítéssel rendelkezik, mivel az Ügynökségen belül a rendszerek
biztonsági akkreditációjához kapcsolódó tevékenységek elkülönülnek az Ügynökség
többi tevékenységétől, azaz a biztonsági központ irányításától, a
rendszerek forgalomba hozatalának előkészítéséhez való hozzájárulástól és
valamennyi tevékenységtől, amellyel a Bizottság hatáskör-átruházás alapján
az Ügynökséget megbízhatja.
2011.
november 30-án a Bizottság az európai műholdas rádiónavigációs rendszerek
létrehozásáról és üzemeltetéséről szóló európai parlamenti és tanácsi
rendeletjavaslatot[3] fogadott el. E
jövőbeli GNSS-rendelet célja, hogy 2014. január 1-jétől a 683/2008/EK
rendelet helyébe lépjen, és a 2014 és 2020 közötti időszakra meghatározza
a programok irányításának keretét. Különösen előírja, hogy a Galileo és az
EGNOS rendszer üzemeltetéséhez kapcsolódó feladatok legnagyobb részét az
Európai GNSS Ügynökségre fogják bízni. A Bizottság javaslatát, hogy e
feladatokat az Ügynökségre ruházza át, a javaslat szövegét 2012 elejétől
vizsgáló Európai Parlament és Tanács is támogatja. A Tanács
2012. június 7-én részleges általános iránymutatást fogadott el (a
2012. június 11-i 11105/12 dokumentum), amely megerősíti ezt a
megközelítést.
Az
a körülmény, hogy 2013 után az Európai GNSS Ügynökség végezné a két rendszer
üzemeltetését, felveti ugyanakkor a kérdést, hogy mi történik az Ügynökségen
belül az akkreditációs tevékenységekkel. Ugyanis az összeférhetetlenség
kockázata miatt és amiatt, hogy a bíró nem lehet saját maga bírája, a
biztonsági akkreditációs határozatok függetlenségének szükségessége nem
tűnik könnyen összeegyeztethetőnek azzal, hogy e határozatokat az
üzemeltetéssel is megbízott szerv hozza; még abban az esetben sem, ha az
előzőekben kifejtettek szerint a 912/2010/EU rendelet meghatározza a
Biztonsági Akkreditációs Tanács bizonyos függetlenségének feltételeit. A
jövőbeli GNSS-rendeletre irányuló javaslatában a Bizottság e probléma
ismeretében megállapította, hogy a rendszerek biztonsági akkreditációja
„legfeljebb 2016. június 30-ig”, azaz addig az időpontig képezi majd az
Ügynökség egyik feladatát, amíg az üzemeltetési feladatok el nem érik teljes
terjedelmüket. Ezáltal ezen időpontra tolta ki az akkreditációs
tevékenységek további sorsának kérdését, amelynek egy későbbi javaslat
tárgyát kell képeznie.
A
szöveg különböző parlamenti bizottságokban folytatott vizsgálata során a
2016. június 30-i dátumra vonatkozó bizottsági javaslat széleskörű
támogatást kapott. A Tanács keretében a tagállamok hangsúlyozták az
akkreditációs tevékenységek függetlenségének szükségességét, és kijelentették,
hogy a rendszerek 2014. január 1-jét követő biztonsági akkreditációjának
kérdését a lehető leghamarabb meg kell oldani. A Tanács továbbá 2012.
június 7-én nyilatkozatot fogadott el (11279/12 ADD 1 dokumentum), amelyben úgy
ítéli meg, hogy az akkreditációs tevékenységeket szigorúan az Európai GNSS
Ügynökség számára kijelölt többi feladattól függetlenül kell végezni, hogy
ennek érdekében legkésőbb 2014. január 1-jén az Ügynökségen belül annak
különböző tevékenységeit strukturálisan és ténylegesen külön kell
választani, és hogy az Ügynökségen belül az akkreditációs tevékenységekért
egyedül a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökének kell felelnie.
Következésképpen a Tanács felhívta a Bizottságot, hogy kellő időben
terjesszen elő javaslatot a 912/2010/EU rendelet ez irányú módosítására
vonatkozóan.
A
2014–2020 közötti időszakra vonatkozó jövőbeli pénzügyi keret során
ténylegesen rendezni kell az európai műholdas rádiónavigációs rendszerek
biztonsági akkreditációjának alakulására vonatkozó kérdést. Ez a 912/2010/EU
rendelet módosítását vonja maga után.
A
912/2010/EU rendelet e módosítása alkalmat nyújt egyúttal arra is, hogy a
rendelet szövegébe azon módosításokat is felvegyék, amelyek lehetővé
teszik a 912/2010/EU rendelet azon elvekkel való összhangba hozatalát, amelyek
az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság decentralizált
ügynökségekről szóló, a Bizottság által 2012. június 12-én jóváhagyott
közös megközelítésében találhatók.
Végül
a jövőbeli GNSS-rendeletre irányuló, az előzőekben említett és a
Bizottság által 2011. november 30-án elfogadott javaslat, amely lehetővé
teszi az Európai GNSS Ügynökség feladatainak kibővítését, valamint az
Ügynökség üzemeltetéssel kapcsolatos feladatokkal való megbízását,
jelentős mértékben érinti személyzeti igényeit, és ezáltal jövőbeli
költségvetését is. A 912/2010/EU rendeletet kísérő pénzügyi kimutatást
tehát módosítani kell.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
A
bizottsági javaslat nem képezte hatásvizsgálat tárgyát, és arról az érdekelt
felekkel nem folytattak hivatalos konzultációkat.
Azon
módosítások tekintetében, melyek a 912/2010/EU rendelet rendelkezéseinek a
decentralizált ügynökségekre vonatkozó intézményközi megközelítés elveivel való
összhangba hozatalra irányulnak, a hatásvizsgálat és az érdekelt felekkel
folytatott hivatalos konzultációk tárgytalanná váltak, hiszen ez a megközelítés
éppen a Bizottság, a Tanács és az Európai Parlament közötti konzultációk
eredményeként alakult ki.
Az
európai műholdas rádiónavigációs rendszerek biztonsági akkreditációjára
vonatkozó módosítások tekintetében fontos megjegyezni, hogy a tagállamok,
amelyek a biztonsággal kapcsolatos valamennyi kérdésben nagy mértékben
érintettek, az Unió intézményein és az Európai GNSS Ügynökségen kívül a
fő, sőt az egyedüli érdekelt felek. Márpedig a tagállamokkal
széleskörű konzultációk folytak azon viták során, amelyek a Tanácson belül
zajlottak a jövőbeli GNSS-rendeletről; a Tanács a fent említett 2012.
június 7-i nyilatkozatban ki is fejtette álláspontját. Ezenkívül a végül
elfogadott rendszer elemeiről részletes megbeszélések folytak az Európai
GNSS Ügynökséggel. Az Európai Parlament, amely megkapta a jövőbeli európai
GNSS-rendeletre irányuló javaslatra vonatkozó előterjesztést, mindeddig
nem nyilvánított véleményt e kérdéssel kapcsolatban.
A
rendszerek 2013 utáni biztonsági akkreditációjára vonatkozó, elvileg lehetséges
különböző megoldásokat is megvizsgálták. Hat ilyen megoldást elemeztek.
1) A magánszektor megbízása az akkreditációval:
Az
európai műholdas rádiónavigációs rendszerek biztonsági akkreditációja
közvetlenül érinti az Unió és tagállamai biztonságát, amelyek teljes mértékben
részt kívánnak venni az akkreditációs munkában és az akkreditációs határozatokban.
Következésképpen a magánszektor ilyen akkreditációval történő megbízása
nem képezheti komoly megfontolás tárgyát.
2) Az akkreditációval foglalkozó új szabályozó ügynökség létrehozása:
Egy,
az európai GNSS-rendszerek biztonsági akkreditációjával foglalkozó szabályozó
ügynökség létrehozása helyesnek tűnhet, azonban ellentétes az uniós
intézmények által több éve képviselt szándékkal, miszerint nem hoznak létre
újabb szabályozó ügynökségeket. Ez a megoldás továbbá nem elhanyagolható
költséggel járna, amely a vonatkozó tényleges igényekhez képest aránytalan
lenne. Valójában a rendszerek biztonsági akkreditációjával foglalkozó személyi
állomány létszáma mintegy tíz fő.
3) Az akkreditációval egy másik meglévő szabályozó ügynökség
megbízása:
Új
ügynökség létrehozása helyett alternatív megoldást jelentene a biztonsági
akkreditációval egy másik meglévő szabályozó ügynökség megbízása. A
különböző uniós ügynökségek közül elvileg csak az Európai
Repülésbiztonsági Ügynökség (a továbbiakban: EASA) és kisebb mértékben az
Európai Védelmi Ügynökség lenne képes biztosítani az olyan komplex rendszerek
biztonsági akkreditációját, mint a Galileo és az EGNOS.
Meg
kell azonban jegyezni, hogy az ilyen akkreditációs feladat nem tartozik ezen
ügynökségek jelenlegi feladatainak körébe. Ezenkívül az EASA esetében, amelynek
idővel az EGNOS tanúsításával kell foglalkoznia, az összeférhetetlenség
komoly kockázata áll fenn e jövőbeli tanúsítási megbízatás és az esetleges
biztonsági akkreditációs feladat között. Ezenkívül az elsősorban a fegyverzetek
és a védelmi iparágak terén folytatott, tagállamok közötti együttműködés
elősegítésével foglalkozó Európai Védelmi Ügynökség megbízása a Galileo és
az EGNOS biztonsági akkreditációjával ellentétben állhat azzal az állítással,
miszerint e két rendszer polgári ellenőrzés alatt álló polgári rendszer.
4) A Bizottság
megbízása az akkreditációval:
A
Bizottságnak a két európai műholdas rádiónavigációs rendszer biztonsági
akkreditációjával való megbízása 2007-ben, a programok irányítását megreformáló
683/2008/EK rendelet kidolgozásának előkészületi munkái során merült fel.
Ezt a megoldást annak idején elvetették, mert összeegyeztethetetlennek
tűnt a függetlenség követelményével, mivel a Bizottság kezeli „a
rendszerek biztonságát érintő valamennyi kérdést”. Ez a probléma továbbra
is fennáll, hiszen a 2014. január 1-jétől a 683/2008/EK rendelet helyébe
lépő jövőbeli GNSS-rendelet is előírja, hogy a Bizottság
biztosítja a programok biztonságát, beleértve a rendszerek biztonságát is. A tagállamok
továbbá nagyon szorosan kötődnek az Akkreditációs Bizottságnak az Európai
GNSS Ügynökségen belüli jelenlegi struktúrájához, és igazgatási szinten egy
ilyen szervet nehéz lenne beilleszteni a Bizottság szolgálataiba.
5) A Tanács megbízása az akkreditációval:
A
Tanácsnak az európai GNSS-rendszerek biztonsági akkreditációjával történő
megbízása több előnnyel is jár. A Tanács először is nem vesz részt a
programok irányításában, és függetlensége nem kérdőjelezhető meg.
Rendelkezik továbbá bizonyos szakértelemmel a komplex rendszerek akkreditációja
terén, hiszen saját céljaira már mintegy ötven rendszert akkreditált. Továbbá
arról a szervről van szó, amely a leginkább viselni tudja az akkreditáció
terén hozott döntések politikai következményeit, amelyek a költségek és a menetrend
tekintetében jelentős hatással lehetnek a programok megfelelő
lebonyolítására. Végül az akkreditációs folyamatba szorosan bekapcsolódni
szándékozó tagállamok képviselete természetesen sokkal jobban biztosított a
Tanácson belül, mint az Unió bármely más szervében.
E
megoldás bevezetésének hátrányai azonban felülmúlják az előnyöket. A
Tanács valójában nem egy irányító testület, és bár ténylegesen rendelkezik több
rendszer akkreditációjával kapcsolatos tapasztalatokkal, eddig ez csupán a
Tanács saját működését biztosító belső rendszereit érintette.
Ezenkívül az Akkreditációs Tanácsból és az alárendelt szervekből álló
jelenlegi struktúrának az állandó alkalmazottakkal együtt történő
áthelyezése és közvetlen beillesztése a Tanács Főtitkárságába igazgatási
szinten ugyanazokat a problémákat veti fel, mint a Bizottsághoz történő
áthelyezés.
6) A tevékenységek
szétválasztásának megerősítése az Európai GNSS Ügynökségen belül:
Ez
az Ügynökség belső szervezetének módosítását jelenti, melynek
eredményeképpen az akkreditációs tevékenységeknek az Ügynökségen belüli többi
tevékenységtől való függetlenségével kapcsolatban nem merül fel kétség.
Ez
a megoldás, amely az Európai GNSS Ügynökség tevékenységeinek további
szétválasztását és a két különböző egység önállóságának egyetlen jogi és
intézményi kereten belüli megerősítését jelenti, lehetővé teszi az
akkreditációs tevékenységek gyakorlásának megfelelő szintű
függetlenségét, és végül a legalacsonyabb költségűnek, a
legegyszerűbbnek és a legkönnyebben megvalósíthatónak tűnik. 2012.
június 7-i nyilatkozatában továbbá a Tanács is ezt a megoldást javasolta.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A
rendszerek akkreditációjához kapcsolódó tevékenységek függetlenségének
biztosítására, valamint e célból e tevékenységek és az Európai GNSS Ügynökség
többi tevékenységének a szétválasztására vonatkozó követelmény tekintetében a
javaslat elsősorban a Biztonsági Akkreditációs Tanács és a Biztonsági
Akkreditációs Tanács elnöke hatáskörének bővítésére irányul azáltal, hogy
e hatásköröket részben az Igazgatótanács, illetve az ügyvezető igazgató
hatásköréhez igazítja.
Ennek
értelmében a Biztonsági Akkreditációs Tanács előkészíti és jóváhagyja az
Ügynökség munkaprogramjainak a rendszerek biztonsági akkreditációjához
kapcsolódó működési tevékenységeket leíró részét, valamint az éves
jelentésnek azt a részét, amely az Ügynökségnek a rendszerek biztonsági
akkreditációjára vonatkozó tevékenységekhez kapcsolódó tevékenységeiről és
kilátásairól szól, és időben továbbítja azokat az Igazgatótanácsnak annak
érdekében, hogy bekerüljenek az Ügynökség munkaprogramjába és éves jelentésébe.
Ezenkívül fegyelmi jogkört kell gyakorolnia elnöke felett.
A
Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke a biztonsági akkreditációs tevékenységek
tekintetében hasonló szerepet tölt be, mint amit az ügyvezető igazgató
gyakorol az Ügynökség többi tevékenysége tekintetében. A 912/2010/EU rendelet
hatályos szövegében már szereplő, az Ügynökség képviseletének ellátására
vonatkozó feladatán túl a jövőben a Biztonsági Akkreditációs Tanács
irányítása alatt igazgatja a biztonsági akkreditációs tevékenységeket, és
biztosítja az ügynökségi munkaprogramok akkreditációhoz kapcsolódó részének a
végrehajtását. Az Európai Parlament vagy a Tanács felhívására továbbá feladatai
elvégzéséről jelentést nyújthat be, és az említett intézmények előtt
nyilatkozatot tehet.
A
decentralizált ügynökségekre vonatkozó intézményközi megközelítés végrehajtása
tekintetében az ebben a megközelítésben meghatározott elvek összehangolása
különösen az Igazgatótanács határozatainak elfogadására vonatkozó szabályokat,
az Igazgatótanács és a Biztonsági Akkreditációs Tanácsi tagjai és elnökei
megbízatásának időtartamát, a többéves munkaprogram meglétét, az
Igazgatótanács személyzeti irányítási hatáskörét, a rendelet értékelését és
felülvizsgálatát, az összeférhetetlenségek megelőzését és a nem
minősített bizalmas információk kezelését érinti.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
A
fenti 3. pontban említett javaslat jogi elemeinek önmagában nincsenek
költségvetési hatásai.
A
912/2010/EU rendelethez kapcsolódó, a javaslatot kísérő és az Ügynökség
esetleges új feladataival, például az európai GNSS-rendszerek üzemeltetésével
összefüggésben felmerülő új személyzeti igényeket magában foglaló pénzügyi
kimutatás azonban tartalmazza e követelmények pénzügyi vonatkozásait.
Költségvetési szempontból a szükséges összegek már szerepelnek a Bizottságnak a
következő, a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi keretre
irányuló javaslatában. Ezek finanszírozása a GNSS programok költségvetési
tételeinek belső átcsoportosításából történik, ugyanolyan címen, mint a
2013. évre vonatkozó többletigények. Meg kell jegyezni, hogy az Ügynökség új
személyzeti igényével kapcsolatban felmerülő kiadásokat a Bizottság
személyi állománya táblázatban található, ugyanazon 2014–2020 közötti
időszakra vonatkozó 30 álláshely-csökkenés részben kompenzálja. A
költségvetési részletek a mellékelt pénzügyi kimutatásban találhatók.
Mindenképpen
emlékeztetni kell azonban arra, hogy a jogalkotási aktus pénzügyi kimutatásában
említett számadatok egyrészt a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó
pénzügyi keret költségvetési hatóság által történő elfogadásától, másrészt
a jövőbeli GNSS-rendelet elfogadásától függnek.
2013/0022 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
az Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról
szóló 912/2010/EU rendelet módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 172. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamenteknek való továbbítását követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[4],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[5],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       Az európai műholdas
rádiónavigációs programok (EGNOS és Galileo) végrehajtásának folytatásáról
szóló, 2008. július 9-i 683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[6]
16. cikke és az Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról, az európai műholdas
rádiónavigációs programokat üzemeltető struktúrák létrehozásáról szóló
1321/2004/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a
683/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló
912/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[7]
2. cikke szerinti rendelkezések alapján az Európai GNSS Ügynökség (a
továbbiakban: Ügynökség) biztosítja az európai műholdas rádiónavigációs
rendszerek (a továbbiakban: a rendszerek) biztonsági akkreditációját, és e
célból megindítja és ellenőrzi a biztonsági eljárások végrehajtását,
valamint biztonsági ellenőrzéseket tart.
(2)       A 912/2010/EU rendelet,
különösen a rendelet III. fejezetének rendelkezései meghatározzák azokat a
feltételeket, amelyek alapján az Ügynökség teljesíti a rendszerek biztonsági
akkreditációjával kapcsolatos feladatát. Elvben e feltételek szerint az
Ügynökség a biztonsági akkreditációs határozatokat a Bizottságtól és az európai
műholdas rádiónavigációs programok (a továbbiakban: a programok)
végrehajtásáért felelős szervektől függetlenül hozza meg, és a
rendszerek biztonsági akkreditációjával foglalkozó hatóság így az Ügynökségen
belül egy önálló szerv, amely függetlenül hozza meg határozatait.
(3)       Ezen elv alkalmazásában a
912/2010/EU rendelet létrehozza az európai GNSS-rendszerek Biztonsági Akkreditációs
Tanácsát (a továbbiakban: Biztonsági Akkreditációs Tanács), amely az
ügyvezető igazgató és az Igazgatótanács mellett az Ügynökség három
szervének egyike. Ez a szerv látja el az Ügynökségre a biztonsági akkreditáció
terén ruházott feladatokat, és felhatalmazással rendelkezik arra, hogy az
Ügynökség nevében biztonsági akkreditációs határozatokat hozzon. Kidolgozza
eljárási szabályzatát és kijelöli elnökét.
(4)       A 683/2008/EK rendelet
helyébe lépő és 2014. január 1-jén hatályba lépő, az európai
műholdas rádiónavigációs rendszerek létrehozásáról és üzemeltetéséről
szóló xxx/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[8]
a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozóan meghatározza a programok
közirányításának keretét. Bővíti az Ügynökség feladatait, és különösen
előírja, hogy az Ügynökség jelentős szerepet játszhat a rendszerek
üzemeltetésében.
(5)       Ezen új összefüggésben
biztosítani kell, hogy a Biztonsági Akkreditációs Tanács a rábízott feladatot
teljes mértékben függetlenül végezhesse, különösen az Ügynökség többi szerve és
tevékenysége vonatkozásában. Ezért alapvető fontosságú, hogy az
Ügynökségen belül az akkreditációhoz kapcsolódó tevékenységek jobban
elkülönüljenek az Ügynökség többi tevékenységétől, például a biztonsági
központ irányításától, a rendszerek forgalomba hozatalához való hozzájárulástól
és minden tevékenységtől, amellyel a Bizottság hatáskör-átruházás alapján
az Ügynökséget megbízhatja, különösen a rendszerek üzemeltetéséhez kapcsolódó
tevékenységektől. E célból legkésőbb 2014. január 1-jétől az
Ügynökségen belül annak különböző tevékenységeit strukturálisan
ténylegesen és eredményesen szét kell választani.
(6)       Ezért főként a
Biztonsági Akkreditációs Tanács és elnöke önállóságának növelése és
hatáskörének bővítése, valamint e hatáskörnek az Ügynökség Igazgatótanácsa
és ügyvezető igazgatója által gyakorolt hatáskörhöz történő
nagymértékű hozzáigazítása érdekében módosítani kell a 912/2010/EU
rendeletet, miközben elő kell írni az Ügynökség különböző szervei
közötti együttműködési kötelezettséget.
(7)       Az Igazgatótanács helyett a
Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak kell előkészítenie és jóváhagynia az
Ügynökség munkaprogramjainak a rendszerek biztonsági akkreditációjához
kapcsolódó működési tevékenységeket leíró részét, valamint az éves jelentésnek
azt a részét, amely az Ügynökségnek a rendszerek biztonsági akkreditációjára
vonatkozó tevékenységekhez kapcsolódó tevékenységeiről és kilátásairól
szól, és azokat időben kell továbbítania az Igazgatótanács számára annak
érdekében, hogy azok bekerüljenek az Ügynökség munkaprogramjába és éves
jelentésébe. Ezenkívül a Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak fegyelmi jogkört
kell gyakorolnia elnöke felett.
(8)       A Biztonsági Akkreditációs
Tanács elnökének a biztonsági akkreditációs tevékenységek tekintetében hasonló
szerepet kell betöltenie, mint amit az ügyvezető igazgató gyakorol az
Ügynökség többi tevékenysége tekintetében. Ezáltal a Biztonsági Akkreditációs
Tanács elnökének a 912/2010/EU rendelet 2010. szeptember 22-i hatályos
szövegében már szereplő, az Ügynökség képviseletének ellátására vonatkozó
feladatán túl a jövőben a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökének a
Biztonsági Akkreditációs Tanács irányítása alatt igazgatnia kell a biztonsági
akkreditációs tevékenységeket, és biztosítania kell az ügynökségi munkaprogramok
akkreditációhoz kapcsolódó részének a végrehajtását. Képesnek kell továbbá
lennie arra, hogy az Európai Parlament vagy a Tanács felhívására feladatai
elvégzéséről jelentést nyújtson be, és az említett intézmények előtt
nyilatkozatot tegyen.
(9)       A Biztonsági Akkreditációs
Tanács önállóságának és az összeférhetetlenségek elkerülésének érdekében
továbbá egyrészt a Biztonsági Akkreditációs Tanácsnak és az ellenőrzése
alatt álló ügynökségi személyi állománynak olyan helyen kell végeznie a
munkáját, amely biztosítja az Ügynökség többi tevékenységével, különösen a
rendszerek üzemeltetéséhez kapcsolódó működési tevékenységekkel szembeni
önállóságot és függetlenséget, másrészt a személyi állomány vonatkozásában az
Ügynökség belső szabályainak biztosítaniuk kell a biztonsági akkreditációs
tevékenységeket végző személyi állománynak az Ügynökség más tevékenységeit
végző személyi állománnyal szembeni önállóságát és függetlenségét.
(10)     Tekintettel továbbá bizonyos
harmadik országoknak az európai GNSS-programokban, többek között a biztonság
területén történő részvételére, kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy
harmadik országok képviselői meghatározott feltételekkel részt vehetnek a
Biztonsági Akkreditációs Tanács munkájában.
(11)     A 912/2010/EU rendeletet
továbbá összhangba kell hozni a Parlament, a Tanács és a Bizottság
decentralizált ügynökségekre vonatkozó, az e három intézmény által
2012. július 5-én, június 26-án, illetve június 12-én elfogadott közös
megközelítésében szereplő elvekkel, különösen az Igazgatótanács
határozatainak elfogadására vonatkozó szabályok, az Igazgatótanács és a
Biztonsági Akkreditációs Tanács tagjai és elnökei megbízatásának
időtartama, a többéves munkaprogram megléte, az Igazgatótanács személyzeti
irányítási hatásköre, a rendelet értékelése és felülvizsgálata, az
összeférhetetlenségek megelőzése és a nem minősített bizalmas
információk kezelése tekintetében.
(12)     A teljes kiadási ciklus alatt
az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel, mégpedig a szabálytalanságok
megelőzésével és felderítésével, vizsgálatok indításával, az elveszett,
jogosulatlanul folyósított vagy rosszul felhasznált pénzeszközök
visszaszerzésével, valamint adott esetben szankciók alkalmazásával kell védeni.
(13)     Végül tekintettel arra, hogy a
xxx/2013/EK rendelet [a jövőbeli GNSS-rendelet] [8.] cikke előírja,
hogy a tagállamok a programok bizonyos elemeinek finanszírozásához további
pénzügyi forrásokat bocsáthatnak rendelkezésre, lehetővé kell tenni, hogy
az Ügynökség a tagállamokkal közösen szerződéseket ítélhessen oda,
amennyiben ez feladatai elvégzéséhez szükségesnek bizonyul.
(14)     A 912/2010/EU rendeletet ezért
módosítani kell,
ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 912/2010/EU rendelet a következőképpen
módosul:
1.           A 3. cikk helyébe a következő
szöveg lép:
„3. cikk
Szervek
(1)          Az Ügynökség szervei a
következők:
a)
az Igazgatótanács,
b)
az ügyvezető igazgató,
c)
az európai GNSS-rendszerek Biztonsági Akkreditációs
Tanácsa.
(2)          Az Ügynökség szervei a 6., 8.,
illetve a 11. cikkben meghatározott feladataikat a Bizottság által a
683/2008/EK rendelet 16. cikke értelmében adott iránymutatásokkal összhangban
végzik.
(3)          Egyrészről az Igazgatótanács és
az ügyvezető igazgató, másrészről az európai GNSS-rendszerek
Biztonsági Akkreditációs Tanácsa és annak elnöke együttműködik annak
érdekében, hogy az Ügynökség működését az Ügynökség belső szabályai –
például az Igazgatótanács eljárási szabályzata, a Biztonsági Akkreditációs
Tanács eljárási szabályzata, az Ügynökségre vonatkozó pénzügyi szabályozás, a
személyzeti szabályzat alkalmazására vonatkozó részletes szabályok és a
dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó részletes szabályok – által
meghatározott eljárások szerint biztosítsa.”
2.           A 4. cikk helyébe a következő
szöveg lép:
„4. cikk
Jogállás, helyi irodák
(1)          Az Ügynökség az Unió szerve. Jogi
személyiséggel rendelkezik.
(2)          Az Ügynökség minden egyes
tagállamban az érvényben lévő jogszabályok szerint a jogi személyeknek
nyújtott legteljesebb jogképességgel rendelkezik. Ezen belül különösen ingó és
ingatlan vagyont szerezhet vagy idegeníthet el, és bírósági eljárásban félként
járhat el.
(3)          Az Ügynökség a tagállamok
beleegyezésével a tagállamokban, vagy az Ügynökség tevékenységeiben a 23.
cikkel összhangban részt vevő harmadik országokban helyi irodákat állíthat
fel.
              Az Ügynökségnek a tagállamokban és
harmadik fogadó országokban történő felállítására és működésére,
valamint ezen tagállamok és harmadik országok által az Ügynökség ügyvezető
igazgatója, Igazgatótanácsának tagjai, alkalmazottai és azok családtagjai részére
nyújtott kedvezményekre vonatkozó rendelkezésekkel kapcsolatban az Ügynökség és
az adott tagállam, illetve harmadik ország különleges rendelkezéseket fogad el.
Az Igazgatótanács jóváhagyja az említett különleges rendelkezéseket.
              A tagállamok és a harmadik országok
optimális keretet biztosítanak az Ügynökség tevékenységeinek gördülékeny
végrehajtására, különösen a következők tekintetében:
a)      a helyi irodák megközelíthetősége,
b)      megfelelő oktatási infrastruktúrák
az alkalmazottak és a kirendelt nemzeti szakértők gyermekei számára,
c)      a munkaerő-piachoz, a
társadalombiztosítási rendszerhez, valamint az egészségügyi szolgáltatásokhoz
való hozzáférés az alkalmazottak és a kirendelt nemzeti szakértők családja
számára.
(4)          Az Ügynökséget az ügyvezető
igazgató képviseli, a 11a. cikk (1) bekezdésének d) pontjára is figyelemmel.”
3.           Az 5. cikk a következőképpen
módosul:
a)
A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(2) Az Igazgatótanács a következőkből
áll:
a)       az egyes tagállamok által kinevezett
egy-egy képviselő,
b)      a Bizottság által kinevezett öt
képviselő,
c)       az Európai Parlament által kinevezett,
szavazati joggal nem rendelkező képviselő.
Az Igazgatótanács tagjainak hivatali ideje négy
év, amely megújítható.
Az európai GNSS-rendszerek Biztonsági
Akkreditációs Tanácsának képviselője, a külügyi és biztonságpolitikai
főképviselő (a továbbiakban: főképviselő) képviselője
és az Európai Űrügynökség (a továbbiakban: az ESA) képviselője
meghívást kap az Igazgatótanács ülésein megfigyelői minőségben való
részvételre.”
b)
A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(4) Az Igazgatótanács a tagjai közül elnököt és
alelnököt választ. Az elnököt akadályoztatása esetén automatikusan az alelnök
helyettesíti. Az elnök és az alelnök hivatali ideje két év, egyszer
meghosszabbítható, és az igazgatótanácsi tagságuk megszűnésével lejár.”
c)
A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(6) E rendelet eltérő rendelkezése hiányában
az Igazgatótanács határozatait a szavazati joggal rendelkező tagjai
abszolút többségével hozza meg.
Az Igazgatótanács elnökének és alelnökének
megválasztásához, a költségvetés és a munkaprogramok elfogadásához a szavazati
joggal rendelkező tagok kétharmados szavazattöbbségére van szükség.”
4.           A 6. cikk helyébe a következő
szöveg lép:
„6. cikk
Az Igazgatótanács feladatai
(1)          Az Igazgatótanács gondoskodik arról,
hogy az Ügynökség a ráruházott feladatokat az e rendeletben meghatározott
feltételeknek megfelelően lássa el, és meghoz minden ehhez szükséges
határozatot, a Biztonsági Akkreditációs Tanács által a III. fejezet szerinti
tevékenységekkel kapcsolatosan ellátott hatáskörök sérelme nélkül.
(2)          Az Igazgatótanács továbbá a
következő feladatokat látja el:
a)      legkésőbb az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 312. cikkében meghatározott többéves
pénzügyi keret első évének június 30-áig – a Biztonsági Akkreditációs
Tanács által a 11. cikk (3) bekezdése b) pontjának megfelelően kidolgozott
rész beillesztését és a Bizottság véleményének kézhezvételét követően –
elfogadja az Ügynökségnek a többéves pénzügyi keret időszakára vonatkozó
többéves munkaprogramját;
b)      legkésőbb minden év november 15-ig –
a Biztonsági Akkreditációs Tanács által a 11. cikk (3) bekezdése c) pontjának
megfelelően kidolgozott rész beillesztését és a Bizottság véleményének
kézhezvételét követően – elfogadja az Ügynökség soron következő évre
vonatkozó munkaprogramját;
c)      végrehajtja a 13. cikk (5), (6), (10) és
(11) bekezdésében, valamint a 14. cikk (5) bekezdésében előírt,
költségvetéssel kapcsolatos feladatait;
d)      ellenőrzi a 683/2008/EK rendelet 16.
cikke a) pontjának ii. alpontjában említett Galileo biztonsági központ (a
továbbiakban: Galileo Biztonsági Megfigyelőközpont vagy GSMC)
működését;
e)      a 21. cikkel összhangban intézkedéseket
fogad el az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való
nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai
parlamenti és tanácsi rendelet (*) végrehajtására vonatkozóan;
f)       a Biztonsági Akkreditációs Tanács által
a 11. cikk (3) bekezdése d) pontjának megfelelően kidolgozott rész beillesztését
követően elfogadja az Ügynökség tevékenységeiről és kilátásairól
szóló éves jelentést, és július 1-jéig továbbítja azt az Európai Parlamentnek,
a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek;
g)      biztosítja a 26. cikkben meghatározott
értékelések és valamennyi belső és külső ellenőrzési jelentés
következtetéseinek és ajánlásainak megfelelő nyomon követését, ideértve az
Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálataiból származó következtetéseket
és ajánlásokat és az értékelési eljárások eredménye szempontjából releváns
valamennyi információt továbbítja a költségvetési hatóságnak;
h)      a [jövőbeni GNSS-rendelet]
[15. cikke (1) bekezdésének d) pontja] alapján a Bizottság és az Ügynökség
által elfogadott hatáskör-átruházási megállapodások aláírása előtt az
ügyvezető igazgató konzultál az Igazgatótanáccsal;
i)       elfogadja eljárási szabályzatát.
(3)          Az Ügynökség személyi
állománya tekintetében az Igazgatótanács gyakorolja az unió
tisztviselőinek személyzeti szabályzatában, illetve az egyéb
alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételekben a kinevezésre jogosult
hatóságra, valamint a szerződések megkötésére felhatalmazott hatóságra
ruházott jogokat. (»a kinevezésre
jogosult hatóságra ruházott hatáskörök«).
Az Igazgatótanács – a tisztviselők
személyzeti szabályzatának 110. cikke szerinti eljárásnak megfelelően – a
tisztviselők személyzeti szabályzata 2. cikkének (1) bekezdése és az egyéb
alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 6. cikke alapján határozatot
hoz, mellyel az ügyvezető igazgatóra átruházza a kinevezésre jogosult
hatóság vonatkozó hatásköreit, továbbá meghatározza e hatáskör-átruházás
felülfüggesztésének feltételeit. Az ügyvezető igazgató e hatásköröket maga
is átruházhatja másra.
Az előző francia bekezdés
alkalmazásában, rendkívüli körülmények által indokolt esetben az Igazgatótanács
határozat útján átmenetileg felfüggesztheti a kinevezésre jogosult hatóságra
ruházott hatásköröknek az ügyvezető igazgatóra történt átruházását,
valamint e hatásköröknek ez utóbbi által másra történt átruházását, és e
hatásköröket maga gyakorolhatja vagy átruházhatja valamely tagjára,
illetőleg a személyzetnek egy, az ügyvezető igazgatón kívüli tagjára.
Az Unió tisztviselőinek személyzeti
szabályzata 2. cikkének (1) bekezdése és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó
alkalmazási feltételek 6. cikke alapján az Igazgatótanács a személyzeti
szabályzat 110. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően határozat
útján hatásköröket ruházhat át az ügyvezető igazgatóra. Az ügyvezető
igazgató ezeket a hatásköröket továbbruházhatja.
Az Igazgatótanács kivételesen és esetenként
visszavonhatja a második albekezdés szerint átruházott hatásköröket, és az
első albekezdésben meghatározott hatásköröket határozott időre
átruházhatja valamely tagjára vagy a személyi állománynak az ügyvezető
igazgatótól eltérő tagjára.
A második albekezdéstől eltérve azonban az
Igazgatótanács a Biztonsági Akkreditációs Tanácsra köteles átruházni az
első albekezdésben meghatározott hatásköröket a III. fejezet szerinti
tevékenységekben részt vevő személyi állomány felvétele, értékelése és új
fokozatba sorolása, valamint az említett személyi állománnyal szembeni fegyelmi
intézkedések tekintetében.
Az Igazgatótanács elfogadja az Unió
tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az egyéb alkalmazottakra
vonatkozó alkalmazási feltételek végrehajtási intézkedéseit a személyzeti
szabályzat 110. cikkében előírt eljárásnak megfelelően. A III.
fejezet szerinti tevékenységekben részt vevő személyi állomány felvétele,
értékelése és új fokozatba sorolása, valamint az említett személyi állománnyal
szembeni fegyelmi intézkedések tekintetében az Igazgatótanács előzetesen
konzultál a Biztonsági Akkreditációs Tanáccsal és megfelelően figyelembe
veszi észrevételeit.
A személyzeti szabályzat 15c. cikkében említett
nemzeti szakértők kirendelése tekintetében a Biztonsági Akkreditációs
Tanáccsal folytatott konzultációt követően, az észrevételek megfelelő
figyelembe vételével egyaránt végrehajtási intézkedéseket fogad el.
(4)          Az ügyvezető igazgatót az
Igazgatótanács nevezi ki, és annak megbízatását a 15b. cikk (4) bekezdésének
megfelelően hosszabbíthatja meg vagy szüntetheti meg. Az Igazgatótanács
fegyelmi jogkört gyakorol az ügyvezető igazgató felett.”
_________________
(*)          HL L 145., 2001.5.31., 43. o.”
5.           A 7. cikk helyébe a következő
szöveg lép:
„7. cikk
Ügyvezető igazgató
Az Ügynökséget az ügyvezető igazgató
irányítja, aki az Igazgatótanács irányítása alatt végzi feladatait, a 11. és a
11a. cikkben meghatározott Biztonsági Akkreditációs Tanács és a Biztonsági
Akkreditációs Tanács elnöke által gyakorolt hatáskörök sérelme nélkül.”
6.           A 8. cikk a következőképpen
módosul:
„8. cikk
Az ügyvezető igazgató feladatai
Az
ügyvezető igazgató a következő feladatokat látja el:
(1)          a II. és a III. fejezet szerinti
tevékenységek kivételével ellátja az Ügynökség képviseletét, irányítását;
aláírja a [jövőbeni GNSS-rendelet] [15. cikke (1) bekezdésének d)
pontja] alapján a Bizottság és az Ügynökség által elfogadott
hatáskör-átruházási megállapodásokat;
(2)          előkészíti az Igazgatótanács
munkáját és szavazati jog nélkül részt vesz az Igazgatótanács munkájában;
(3)          a programok III. fejezet szerinti
részének kivételével felelős az Ügynökség munkaprogramjainak az
Igazgatótanács ellenőrzése melletti végrehajtásáért;
(4)          minden szükséges intézkedést meghoz,
amely biztosítja az Ügynökségnek e rendeletnek megfelelő működését,
ideértve a belső adminisztratív utasítások elfogadását és a hirdetmények
közzétételét;
(5)          a 13. cikk alkalmazásában elkészíti
az Ügynökség bevételeket és kiadásokat tartalmazó kimutatástervezetét, és a 14.
cikknek megfelelően végrehajtja a költségvetést;
(6)          a III. fejezet szerinti
tevékenységek tekintetében a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnöke által tett
észrevételek figyelembevételével évente általános jelentéstervezetet készít, és
azt benyújtja az Igazgatótanácsnak;
(7)          biztosítja, hogy a Galileo
Biztonsági Megfigyelőközpontjának működtetőjeként eljáró
Ügynökség kövesse a 2004/552/KKBP együttes fellépése alapján hozott
utasításokat;
(8)          meghatározza és az Igazgatótanács
elé terjeszti elfogadásra az Ügynökség szervezeti ábráját;
(9)          az Ügynökség személyi állománya
tekintetében gyakorolja a 6. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében
meghatározott, az említett bekezdés második albekezdésének megfelelően
ráruházott hatáskört;
(10)        az Igazgatótanács beleegyezésével a
4. cikknek megfelelően a tagállamokban helyi irodák felállításához
szükséges intézkedéseket fogadhat el;
(11)        biztosítja, hogy a Biztonsági
Akkreditációs Tanács és a 11. cikk (11) bekezdésében említett szervek
rendelkezésére álljon egy titkárság és valamennyi, a megfelelő
működéshez szükséges forrás;
(12)        cselekvési tervet készít a célból,
hogy biztosítsa a lezajlott értékelések következtetéseinek és ajánlásainak a
nyomon követését, és évente kétszer jelentést terjeszt a Bizottság elé az elért
eredményekről;
(13)        az Unió pénzügyi érdekei védelmében a
következő intézkedéseket hozza meg:
              i) a csalás, korrupció és bármely
más illegális tevékenység ellen megelőző intézkedéseket és hatékony
ellenőrző intézkedéseket hoz;
              ii) szabálytalanságok megállapítása
esetén visszafizetteti a jogtalanul kifizetett összeget és adott esetben
hatékony, arányos és kellő visszatartó erejű adminisztratív és
pénzügyi szankciókat alkalmaz;
(14)        kidolgozza és jóváhagyásra az
Igazgatótanács elé terjeszti az Ügynökség csalás elleni stratégiáját.”
7.           A szöveg a következő 8a. cikkel
egészül ki:
„8a. cikk
Munkaprogramok és éves jelentés
(1)          Az Ügynökségnek a 6. cikk (2)
bekezdésének a) pontjában meghatározott többéves programja meghatározza azokat
a feladatokat, amelyeket az Ügynökségnek az Európai Unió működéséről
szóló szerződés 312. cikkében meghatározott többéves pénzügyi keret
időszakában el kell látnia, beleértve az Ügynökség felelősségi körébe
tartozó nemzetközi kapcsolatokkal és tájékoztatással összefüggő
feladatokat is. Ez a program meghatározza az egyes tevékenységek ellátásához
szükséges humán- és pénzügyi erőforrásokat. Figyelembe veszi a 26. cikkben
meghatározott értékelések eredményét.
(2)          A többéves munkaprogram alapján a 6.
cikk (2) bekezdésének b) pontjában előírt munkaprogram meghatározza azokat
a feladatokat, amelyeket az Ügynökségnek a soron következő évben el kell
látnia, beleértve a felelősségi körébe tartozó nemzetközi kapcsolatokkal
és tájékoztatással összefüggő feladatokat is. Ez a program meghatározza az
egyes tevékenységek ellátásához szükséges humán- és pénzügyi
erőforrásokat. Tájékoztatás céljából a program tartalmazza a
(jövőbeni GNSS-rendelet) [15. cikke (1) bekezdésének d) pontja] alapján a
Bizottság által az Ügynökségre ruházott feladatokat.
(3)          A 8. cikk f) pontjában meghatározott
általános jelentés beszámol az Ügynökség munkaprogramjainak végrehajtásáról.”
8.           A 10. cikk g) pontja helyébe a
következő szöveg lép:
„g) az európai GNSS-rendszerek biztonsági
akkreditációjával foglalkozó hatóság az Ügynökségen belüli önálló szerv, amely
határozatait mind a Bizottságtól és a programok végrehajtásáért felelős
egyéb szervektől, mind pedig az Ügynökség ügyvezető igazgatójától és
Igazgatótanácsától szigorúan függetlenül hozza meg;”
9.           A 11. cikk a következőképpen
módosul:
a)
A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(3) A Biztonsági Akkreditációs Tanács a
következő feladatokat látja el:
a)       elvégzi a rendszerek biztonsági
akkreditációját, amely annak megállapításából áll, hogy a rendszerek teljesítik-e
a 683/2008/EK rendelet 13. cikkében említett biztonsági követelményeket, és
megfelelnek-e a Tanácsra és a Bizottságra alkalmazandó releváns biztonsági
szabályoknak és rendelkezéseknek;
b)      elkészíti és jóváhagyja a többéves
munkaprogramnak a 8a. cikk (1) bekezdésében meghatározott, az e fejezet
szerinti működési tevékenységekkel, valamint az azok végrehajtásához
szükséges pénzügyi és humánerőforrásokkal kapcsolatos részét, és azt
időben továbbítja az Igazgatótanács számára annak érdekében, hogy az bekerüljön
az említett többéves munkaprogramba;
c)       elkészíti és jóváhagyja az éves
munkaprogramnak a 8a. cikk (2) bekezdésében meghatározott, az e fejezet
szerinti működési tevékenységekkel, valamint az azok végrehajtásához
szükséges pénzügyi és humánerőforrásokkal kapcsolatos részét, és azt
időben továbbítja az Igazgatótanács számára annak érdekében, hogy az
bekerüljön az említett munkaprogramba;
d)      elkészíti és jóváhagyja az éves
jelentésnek a 6. cikk (2) bekezdésének f) pontjában meghatározott, az Ügynökség
e fejezet szerinti tevékenységeire és kilátásaira, valamint az azok
végrehajtásához szükséges pénzügyi és humánerőforrásokra vonatkozó részét,
és azt időben továbbítja az Igazgatótanács számára annak érdekében, hogy
az bekerüljön az említett ellenőrzési jelentésbe;
e)       fegyelmi jogkört gyakorol elnöke felett;
f)       elfogadja eljárási szabályzatát.”
b)
A (7) és (8) bekezdés helyébe a következő
szöveg lép:
„(7) A Biztonsági Akkreditációs Tanács a
tagállamok egy-egy képviselőjéből, a Bizottság egy
képviselőjéből és a főképviselő egy
képviselőjéből áll. A Biztonsági Akkreditációs Tanács tagjainak
hivatali ideje négy év, amely megújítható. Az ESA egy képviselője
meghívást kap a Biztonsági Akkreditációs Tanács ülésein megfigyelői minőségben
való részvételre. Adott esetben a harmadik országok képviselőinek
részvételét és annak feltételeit a 23. cikkben említett szabályokban kell
megállapítani.
(8) A Biztonsági Akkreditációs Tanács a szavazati
joggal rendelkező tagok kétharmados többségével tagjai közül egy elnököt
és egy alelnököt választ. Az elnököt akadályoztatása esetén automatikusan az
alelnök helyettesíti.
A Biztonsági Akkreditációs Tanács felmentheti az
elnököt és az alelnököt. A felmentésre vonatkozó határozatot kétharmados
többséggel fogadja el.
A Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökének és
alelnökének megbízatása két évre szól, és egyszer megújítható. A hivatali
idő az elnök vagy az alelnök biztonsági akkreditációs tanácsi tagságának
megszűnésével lejár.”
c)
A (9) bekezdést el kell hagyni;
d)
a (10) bekezdés helyébe a következő szöveg
lép:
„(10) A Biztonsági Akkreditációs Tanács
rendelkezésére áll minden olyan humán- és anyagi erőforrás, amely az
igazgatási támogatási feladatok megfelelő ellátásához szükséges, és amely
lehetővé teszi a Biztonsági Akkreditációs Tanács, valamint a (11)
bekezdésben említett szervek számára, hogy feladataikat – különösen a
dokumentumok kezelését, a biztonsági eljárások végrehajtásának megindítását és
ellenőrzését, a rendszerbiztonsági ellenőrzéseket, a határozatok
előkészítését és az ülések szervezését – függetlenül végezhessék. A 10.
cikk g) pontjában meghatározott önállósági és függetlenségi elvek sérelme
nélkül hozzáféréssel rendelkezik továbbá a feladatai végrehajtásához szükséges,
az Ügynökség rendelkezésére álló valamennyi információhoz.
e)
A szöveg a következő (17) bekezdéssel egészül
ki:
„(17) A Biztonsági Akkreditációs Tanács és az
ellenőrzése alá tartózó ügynökségi személyi állomány olyan módon végzi a
munkáját, amely biztosítja az Ügynökség többi tevékenységével, különösen a
rendszerek üzemeltetéséhez kapcsolódó működési tevékenységekkel szembeni
önállóságot és függetlenséget.”
10.         A szöveg a 11. cikk után a
következő 11a. cikkel egészül ki:
„11a. cikk
A Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökének
feladatai
(1)          A Biztonsági Akkreditációs Tanács
elnöke a következő feladatokat látja el:
a)       a Biztonsági Akkreditációs Tanács
irányítása alatt igazgatja a biztonsági akkreditációs tevékenységeket;
b)      felel az Ügynökség munkaprogramjai e
fejezet szerinti részének Biztonsági Akkreditációs Tanács ellenőrzése
melletti végrehajtásáért;
c)       együttműködik az ügyvezető
igazgatóval annak érdekében, hogy segítse a 13. cikk (3) bekezdésében
meghatározott létszámterv összeállításában;
d)      az e fejezet szerinti tevékenységek és
határozatok terén képviseli az Ügynökséget;
e)       az Ügynökségnek az e fejezetben
megállapított tevékenységeket végző személyzeti állománya tekintetében
gyakorolja a 6. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében meghatározott,
az említett bekezdés negyedik albekezdésének megfelelően rá ruházott
hatáskört.
(2)          Az Európai Parlament és a Tanács
felhívhatja a Biztonsági Akkreditációs Tanács elnökét, hogy feladatai
elvégzéséről jelentést nyújtson be, és az említett intézmények előtt
nyilatkozatot tegyen.”
11.         A 13. cikk a következőképpen
módosul:
a)
A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(3) Az ügyvezető igazgató – a III. fejezet
szerinti tevékenységekkel kapcsolatosan a Biztonsági Akkreditációs Tanács
elnökével szoros együttműködésben – elkészíti az Ügynökség következő
évre vonatkozó bevételi és kiadási előirányzatainak tervezetét, amelyet a
létszámtervvel együtt megküld az Igazgatótanácsnak és a Biztonsági
Akkreditációs Tanácsnak.”
b)
Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg
lép:
„(5) A bevételi és kiadási előirányzatok
tervezete alapján az Igazgatótanács – a III. fejezet szerinti tevékenységekkel
kapcsolatosan a Biztonsági Akkreditációs Tanáccsal szoros együttműködésben
– minden évben elkészíti az Ügynökség következő pénzügyi évre vonatkozó
bevételi és kiadási előirányzatait.”
12.         A 14. cikk (10) bekezdése helyébe a
következő szöveg lép:
„Az Európai Parlament a Tanács minősített
többséggel elfogadott ajánlása alapján az N + 2. év április 30-a előtt
mentesíti az igazgatót az N. évi költségvetés végrehajtása alól, kivéve a
költségvetésnek a [jövőbeni GNSS-rendelet] [15. cikke (1)
bekezdésének d) pontja] alapján az Ügynökségre ruházott feladatokra vonatkozó
részének a végrehajtását, amelyre az Unió általános költségvetésére
alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom
európai parlamenti és tanácsi rendelet 164. és 165. cikkében előírt
eljárás alkalmazandó.
_________________
(*)     HL L 298., 2012.10.26., 1. o.”
13.         A szöveg a IV. fejezet után a következő
IVa. fejezettel egészül ki:
„IVa. FEJEZET
HUMÁNERŐFORRÁS
15a. cikk
Személyi állomány
(1)          Az Ügynökség által
alkalmazott személyekre az Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata,
az egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek, valamint az említett
személyzeti szabályzat és alkalmazási feltételek alkalmazásában az Európai Unió
intézményei által közösen elfogadott szabályok vonatkoznak.
(2)          Az Ügynökség belső
szabályai, mint például az Igazgatótanács eljárási szabályzata, a Biztonsági Akkreditációs
Tanács eljárási szabályzata, az Ügynökségre vonatkozó pénzügyi szabályozás, a
személyzeti szabályzat alkalmazására vonatkozó részletes szabályok és a
dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó részletes szabályok a 10. cikk g)
pontjának megfelelően biztosítják a biztonsági akkreditációs
tevékenységeket végző személyi állománynak az Ügynökség többi
tevékenységét végző személyi állományával szembeni önállóságát és
függetlenségét.”
15b. cikk
Az ügyvezető igazgató kinevezése és
hivatali ideje
(1)          Az ügyvezető igazgatót az egyéb
alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikke a) pontjának
megfelelően az Ügynökség ideiglenes alkalmazottjaként foglalkoztatják.
(2)          Az ügyvezető igazgatót az
Igazgatótanács nevezi ki, érdemei, dokumentált igazgatási és irányítási
képességei, valamint az érintett területen szerzett szakértelme és tapasztalata
alapján, egy pályázati felhívásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában és
másutt való meghirdetését követően megrendezett nyílt és átlátható
versenyvizsga után a Bizottság által javasolt jelöltek közül.
Az ügyvezető igazgatóval történő
szerződéskötés során az Ügynökséget az Igazgatótanács elnöke képviseli.
Az Igazgatótanács az ügyvezető igazgató
kinevezésére vonatkozó határozatát tagjainak kétharmados többségével fogadja
el.
(3)          Az ügyvezető igazgató hivatali
ideje öt év. Hivatali idejének lejártával a Bizottság értékeli az
ügyvezető igazgató teljesítményét, az ügyvezető igazgató
teljesítményének, illetve az Ügynökség jövőbeni feladatainak és
kihívásainak figyelembevételével.
A Bizottságnak az első albekezdésben említett
értékelést figyelembe vevő javaslata alapján az Igazgatótanács az
ügyvezető igazgató hivatali idejét egy alkalommal legfeljebb öt évre
meghosszabbíthatja.
Az ügyvezető igazgató hivatali idejének
meghosszabbításáról szóló határozatot az Igazgatótanács tagjainak kétharmados
többségével hozza meg.
Az az ügyvezető igazgató, akinek a hivatali
idejét meghosszabbították, a hivatali idejének meghosszabbítását követően
nem vehet részt versenyvizsgán ugyanazon álláshely tekintetében.
(4)          Az
ügyvezető igazgatót a Bizottság javaslatára az Igazgatótanács tagjainak
kétharmados többségével hozott határozatával felmentheti.
(5)          Az
Európai Parlament és a Tanács felhívhatja az ügyvezető igazgatót, hogy
feladatai ellátásáról jelentést nyújtson be, és az említett intézmények
előtt nyilatkozatot tegyen.
15c. cikk
Kirendelt nemzeti szakértők
Az Ügynökséghez nemzeti szakértőket
rendelhetnek ki. A szakértők tekintetében megtörtént a megfelelő
biztonsági ellenőrzés.
14.         A 16. cikk a következőképpen
módosul:
16. cikk
Csalás elleni intézkedések
(1)          Az 1073/1999/EK rendelet
előírásai csalás, vesztegetés és egyéb jogellenes cselekmények elleni
fellépés céljából megszorítás nélkül alkalmazandók. E célból az Ügynökség
csatlakozik az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól
szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek
Bizottsága között létrejött, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz
(**), és a megállapodás mellékletében szereplő határozatmintát követve
meghozza az Ügynökség személyzetére, illetve a kirendelt nemzeti
szakértőkre vonatkozó megfelelő rendelkezéseket.
(2)          A Számvevőszék az Ügynökség
által kifizetett pénzösszegek kedvezményezettjeit, az Unió pénzügyi forrásaiból
az Ügynökségen keresztül részesülő szerződő feleket, illetve
alvállalkozókat az eljuttatott dokumentumok alapján vagy helyszíni vizsgálatok
révén ellenőrzésnek vetheti alá.
(3)          Az Ügynökség által nyújtott
támogatások, illetve az általa megkötött szerződések tekintetében az
Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) az 1073/1999/EK rendelet, valamint a
2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet (***) rendelkezéseinek megfelelően
nyomozásokat, többek között helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat
folytathat az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás, korrupció vagy más
jogellenes cselekmény elleni fellépés érdekében.
(4)          E cikk (1), (2) és (3) bekezdésének
sérelme nélkül az Ügynökség és a harmadik országok, illetve nemzetközi
szervezetek közötti együttműködési megállapodások, az Ügynökség harmadik
személyekkel kötött szerződései és támogatási megállapodásai, valamint az
Ügynökség finanszírozási határozatai kifejezetten előírják, hogy a
Számvevőszék és az OLAF a vonatkozó hatáskörüknek megfelelően ellenőrzéseket
és vizsgálatokat végezhetnek.
_________________
(*)     HL L 136., 1999.5.31., 1. o.
(**)   HL L 136., 1999.5.31., 15. o.
(***) HL L 292. 1996.11.15, 2. o.”
15.         A 17. cikk helyébe a következő
szöveg lép:
„17. cikk
Kiváltságok és mentességek
Az Ügynökségre és személyzetére az Európai Unió
kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. sz. jegyzőkönyv
alkalmazandó.”
16.         A 18. cikket el kell hagyni;
17.         A 22. cikk helyébe a következő
szöveg lép:
„22. cikk
A minősített vagy érzékeny
információkra vonatkozó biztonsági szabályok
Az Ügynökség az Unió minősített
információinak védelmére vonatkozóan a Bizottság biztonsággal kapcsolatos, az
eljárási szabályzat módosításáról szóló, 2001. november 29-i 2001/844/EK,
ESZAK, Euratom bizottsági határozat(*) mellékletében meghatározott szabályait alkalmazza.
E szabályokat a nem minősített érzékeny információk tekintetében egyaránt
alkalmazza. Ez különösen az ezen információk cseréjével, kezelésével és
tárolásával kapcsolatos rendelkezésekre vonatkozik.
_________________
(*)     HL L 317., 2001.12.3., 1. o.”
18.         A szöveg a 22. cikk után a
következő 22a. cikkel egészül ki:
„22a. cikk
Az összeférhetetlenség fogalmának
meghatározása
(1)          Az ügyvezető igazgató, valamint
a tagállamok és a Bizottság által ideiglenesen kiküldött tisztviselők
kötelezettségvállalási nyilatkozatot és érdekeltségi nyilatkozatot tesznek,
amelyben nyilatkoznak a függetlenségüket esetleg befolyásoló mindenfajta
közvetlen vagy közvetett érdekeltségük hiányáról. Ezeket a nyilatkozatokat
tisztségük elfoglalásakor írásban kell megtenniük, és személyi helyzetük
megváltozása esetén meg kell újítaniuk.
(2)          Az ad hoc munkacsoportokban részt
vevő külső szakértők minden olyan ülés előtt, amelyen részt
vesznek, írásban nyilatkoznak a napirenden szereplő kérdésekkel
kapcsolatban a függetlenségüket esetleg befolyásoló bármilyen érdekeltségükről.
(3)          Az Igazgatótanács és a Biztonsági
Akkreditációs Tanács az összeférhetetlenségek elkerülését lehetővé
tévő politikát vezet be.”
19.         A szöveg a 23. cikk után a
következő 23a. cikkel egészül ki:
„23a. cikk
Közbeszerzési szerződések közös
odaítélése a tagállamokkal
Feladatai elvégzése érdekében az Ügynökség az Unió
általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU,
Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól szóló
2012. október 29-i 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben
(*) meghatározott feltételek szerint a tagállamokkal közösen szerződéseket
ítélhet oda.
_________________
(*)     HL L 362., 2012.12.31.,
1. o.”
20.         A 26. cikk helyébe a következő
szöveg lép:
„26. cikk
E rendelet értékelése és felülvizsgálata
(1)
A Bizottság legkésőbb 2016-ban, majd azt
követően ötévente elvégzi az Ügynökség értékelését, különösen annak
eredményei, hatékonysága, megfelelő működése, munkamódszerei, és a
kezelésében lévő erőforrások iránti szükségletei és azok felhasználása
tekintetében. Ez az értékelés különösen magában foglalja az Ügynökség által
végzett feladatok esetleges módosításának és e módosítás pénzügyi hatásának
vizsgálatát.
(2)
A Bizottság az értékelési jelentést, valamint a
jelentés tartalmára vonatkozó következtetéseit benyújtja ez Európai
Parlamentnek, a Tanácsnak, az Ügynökség Igazgatótanácsnak és Biztonsági
Akkreditációs Tanácsának. Az értékelés eredményeit a nyilvánosság számára
elérhetővé kell tenni.
(3)
Az Ügynökség célkitűzései és feladatai
tekintetében végzett minden második értékelés a mérleg vizsgálatára is
kiterjed. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Ügynökség fenntartása a
számára kijelölt célkitűzések és feladatok tekintetében már nem indokolt,
a Bizottság javasolhatja e rendelet hatályon kívül helyezését.”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő [huszadik] napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB
ADATAI
              1.1.    A
javaslat/kezdeményezés címe
              1.2.    A
tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
              1.3.    A
javaslat/kezdeményezés típusa
              1.4.    Célkitűzés(ek)
              1.5.    A
javaslat/kezdeményezés indoklása
              1.6.    Az
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
              1.7.    Tervezett
igazgatási módszer(ek)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.    A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
              2.2.    Irányítási
és kontrollrendszer
              2.3.    A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.    A
kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés
mely kiadási tételét/tételeit érintik?
              3.2.    A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.1. A kiadásokra
gyakorolt becsült hatás összegzése
              3.2.2. A [szervezet]
előirányzataira gyakorolt becsült hatás
              3.2.3. A [szervezet]
humánerőforrásaira gyakorolt becsült hatás
              3.2.4. A jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség
              3.2.5. Harmadik felek
részvétele a finanszírozásban
              3.3.    A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
              3.4.    A Bizottság humánerőforrásaira
gyakorolt becsült hatás
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB
ADATAI
1.1.        A javaslat/kezdeményezés címe
Az
Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról szóló, 2010. szeptember 22-i 912/2010/EU
rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet – a
pénzügyi kimutatás módosítása
1.2.        A tevékenységalapú
irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés[9]
keretébe tartozó, érintett szakpolitikai terület(ek)
Érintett
szakpolitikai terület(ek): Vállalkozáspolitikai és ipar
02.
05. fejezet: MŰHOLDAS RÁDIÓNAVIGÁCIÓS PROGRAM (GALILEO ÉS EGNOS)
1.3.        A javaslat/kezdeményezés
típusa
¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul
¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti
projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[10]
¨ A javaslat/kezdeményezés
jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul
þ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított
intézkedésre irányul
1.4.        Célkitűzés(ek)
1.4.1.     A javaslat/kezdeményezés által
érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések
A
világűrben való európai jelenlét támogatása, és a műholdas
szolgáltatások fejlesztése
A
műholdas rádiónavigációs programok (a továbbiakban: programok) az Unió
kiemelt projektjei. E programok célja, hogy számos tevékenységi ágazatban
jelentékeny fejlődést előidéző rádiónavigációs szolgáltatásokat
nyújtsanak, a technológiai innováció és az európai versenyképesség fokozásának
motorjai, a munkahelyteremtés, üzleti bevételek és társadalmi-gazdasági
előnyök forrásai. Ezáltal illeszkednek az Európa 2020 stratégia, valamint
a fenntartható fejlődésre irányuló szakpolitikák keretébe.
A
Galileo program
Európa globális navigációs műholdrendszerének (a
továbbiakban: GNSS) kialakítására irányul. A felhasználók számára az egész
világon olyan
helymeghatározási, szinkronizációs és navigációs szolgáltatások nyújtását teszi
majd lehetővé, amelyek az alkalmazások széles skálája által felhasználhatók, kezdve a
szállítástól, a villamosenergia-ellátáson, a meteorológiai előrejelzéseken
és az autópálya fizetőhelyeken át egészen az értékpapírok elszámolásáig.
Az
EGNOS olyan európai rendszer, amely az európai térségben az amerikai GPS
rendszer teljesítményét hivatott javítani. Lehetővé teszi a már
meglévő műholdas navigációs szolgáltatások használatát a biztonság
vonatkozásában kritikus alkalmazások, például a repülőgépek irányítása és
leszállása, vagy a hajóval történő csatornaátkelés esetében, csak hogy
néhány példát említsünk a légi, illetve a tengeri közlekedés területéről.
Az
európai műholdas rádiónavigációs rendszerek létrehozásáról és
üzemeltetéséről szóló rendeletre irányuló bizottsági javaslatban[11]
szereplő irányítási struktúra, valamint a Tanács 2012. június 7-én
elfogadott részleges általános iránymutatásában szereplő, az Európai
Parlament és a Tanács által támogatott irányítási struktúra alapján az Európai
GNSS Ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) a rendszerek üzemeltetési
szakaszában jelentős szerepet fog betölteni.
Ugyanakkor
tekintettel arra, hogy a társjogalkotók még tárgyalják az európai műholdas
rádiónavigációs rendszerek létrehozásáról és üzemeltetéséről szóló
rendeletet, és azt még nem fogadták el, valamint hogy a rendelet függ a
következő többéves pénzügyi keretre vonatkozó végleges határozattól, e
pénzügyi kimutatás összeállítása során figyelembe vett bizonyos feltételezések
változhatnak.
1.4.2.     Konkrét célkitűzés(ek) és
a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett tevékenység(ek)
Figyelembe
véve az Ügynökségnek a programok üzemeltetési szakaszában való fokozott részvételét,
e javaslat célja a Biztonsági Akkreditációs Tanács (amely az Ügynökség három
szervének egyike) függetlenségének növelése, és megfelelő humán- és
pénzügyi erőforrások rendelkezésre bocsátásának biztosítása annak
érdekében, hogy az Ügynökség el tudja látni a rá bízott feladatokat.
1. Biztonsági akkreditáció:
Stratégiai
jelentőségükből következően az európai műholdas
rádiónavigációs rendszerek kritikus infrastruktúrák. Használatuk során
esetlegesen visszaélhetnek azokkal, ami veszélyeztetheti az Unió és tagállamai
biztonságát. Ezenkívül szolgáltatásaik megszakadása jelentős veszteséget
okozhat az európai gazdaságnak, tekintettel arra, hogy egyre több gazdasági
ágazat függ a műholdas rádiónavigációtól.
A
rendszerek biztonságának biztosítása érdekében független biztonsági
akkreditációt kell végezni, amely a rendszerek számára döntő fontosságú.
Ez az akkreditáció biztosítja, hogy a biztonsági intézkedések elegendőek a
rendszer veszélyekkel és sebezhetőséggel szembeni védelmére, hogy a rendszer
élettartama során nem szembesül elfogadhatatlan kockázatokkal, és hogy
meghatározott konkrét feltételeknek megfelelően, elfogadhatatlan
kockázatok nélkül kezelni, tárolni és továbbítani tudja a bizalmas, illetve a
minősített információkat.
Tekintettel
arra, hogy az új irányítási struktúra keretében az Ügynökség fokozottabban fog
részt venni a programok létrehozásában, a biztonsági akkreditációval
kapcsolatos tevékenységek és a többi tevékenység közötti összeférhetetlenségek
elkerülése és a biztonsági akkreditáció függetlenségének megőrzése
érdekében a két tevékenységtípus szétválasztását meg kell erősíteni.
2. A piac és az alkalmazások fejlesztése:
A
piac általi elfogadásuk előmozdítása érdekében az Ügynökségnek hozzá kell
járulnia a Galileo és az EGNOS szolgáltatás forgalomba hozatalához. A
szolgáltatások forgalomba hozatala terén a piac általi elfogadás szempontja
nagyon fontos a rendszerektől várt társadalmi és gazdasági előnyök
maximalizálásához.
3. A Galileo Security Monitoring Centres (Galileo biztonsági
megfigyelőközpontok) üzemeltetése és a PRS-alkalmazások kifejlesztése:
Az
Ügynökség felel a GSMC (Galileo Security Monitoring Centre)
üzemeltetéséért.
A
GSMC a GALILEO rendszer „agya” a biztonsági kérdések összességét illetően.
A GSMC a rendszer kritikus operatív központja, amely képes lesz a
különböző veszélyek vagy támadások elemzésére és elhárítására. Ezért még a
Galileo szolgáltatások indulása és üzemelése előtt működésbe kell
lépnie; a hét minden napján 24 órán keresztül szakképzett szakértőknek
kell működtetniük. Két helyszínen, Franciaországban, Saint Germain en
Laye-ben és az Egyesült Királyságban Swanwickban működik.
4. A rendszerek üzemeltetése:
A
rendszerek üzemeltetésének célja a felhasználók igényeinek kielégítése
érdekében kiváló minőségű szolgáltatás nyújtása, és minden intézkedés
megtétele annak érdekében, hogy a szolgáltatások igénybevétele a lehető
legszélesebb körű és leggyorsabb legyen. Az üzemeltetés megfelelő
felépítése elengedhetetlen a rendszerek hosszú távú működéséhez, valamint
a társadalmi és gazdasági előnyök maximalizálásához.
Az
irányítási keretet a különböző programokhoz (Galileo és EGNOS) kell
igazítani, amennyiben ez utóbbiak eltérő fejlesztési szakaszban vannak. A
szolgáltatásnyújtás megszakadása kockázatának elkerülése érdekében továbbá
hozzá kell igazítani azokhoz a szakaszokhoz, amelyekben a programok találhatók.
Miközben az EGNOS már működik, és üzemeltetési szakaszban van, a Galileo a
szolgáltatások nyújtásával hamarosan fejlődésének jelentős szakaszába
lép, amely üzemeltetési szakaszának kezdetét jelzi.
Az
EGNOS esetében:
-
az üzemeltetési szakasz 2009 októberében kezdődött;
-
az EGNOS üzemeltetésének irányítása jelenleg a Bizottság feladata. Ezt a
felelősségi kört 2014. január 1-jétől az Ügynökség veszi át, a tervek
szerint 2012-től folyamatosan;
-
a javasolt új irányítási keretben (2014-től) az Ügynökség irányítja az
EGNOS üzemeltetéséhez kapcsolódó valamennyi tevékenységet, és bizonyos operatív
feladatokat más jogalanyokra, különösen az EGNOS-rendszer üzemeltetőjére
fog bízni.
A
Galileo esetében:
-
a következő években különböző programszakaszok fedik egymást;
-
a jelenleg folyó kiépítési szakaszban e szakasz folyamatosságának és
koherenciájának biztosítása érdekében fennmarad a jelenlegi szervezet. Így
továbbra is a Bizottság felel a Galileo-program infrastruktúrájának
befejezéséért;
-
az üzemeltetési szakaszban, amelynek 2014-ben az első
szolgáltatásnyújtásokkal kell kezdődnie, az Ügynökség a Bizottsággal
kötött hatáskör-átruházási megállapodás keretében fokozatosan átveszi az ezen
üzemeltetési szakaszhoz kapcsolódó tevékenységek irányítását. Az Ügynökség
feladata lesz a rendszer üzemeltetéséhez kapcsolódó valamennyi feladat, például
a karbantartás, a rendszer megfelelő működésének biztosításához
szükséges feladatok, a szolgáltatásnyújtás és a rendszerek jövőbeli
generációi létrehozásának koordinációja. Az operatív igények és a felhasználók
igényeinek alakulására vonatkozó információk nyújtásával hozzá kell járulnia
továbbá a jövőbeli rendszerekkel szembeni követelmények meghatározását. Ez
az üzemeltetési szakasz a program számára egy új szakaszt jelent, és irányítása
a programirányítási hatáskör átruházása keretében a Bizottságtól az
Ügynökséghez kerül.
A
rendszerek üzemeltetéséhez kapcsolódó feladatai elvégzéséhez az Ügynökségnek
megfelelő személyi állománnyal kell rendelkeznie. A szolgáltatások
folyamatosságának és annak biztosítása érdekében, hogy a Galileo üzemeltetési
szakasza 2014-ben megfelelően elindulhasson, elsődleges fontosságú,
hogy 2014 előtt bevezessék a szükséges átmeneti időszakokat.
Konkrét célkitűzés
Műholdas
rádiónavigáción (Galileo) alapuló infrastruktúra és szolgáltatások
kifejlesztése és biztosítása
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)
02
05 MŰHOLDAS RÁDIÓNAVIGÁCIÓS PROGRAM (GALILEO ÉS EGNOS)
1.4.3.     Várható eredmény(ek) és
hatás(ok)
Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a
kedvezményezettekre/célcsoportokra.
Az
európai műholdas rádiónavigációs programokat immáron több mint tíz éve
indították el azzal a nagyra törő politikai szándékkal, hogy olyan, az
egész világra kiterjedő rendszert fejlesszenek ki és üzemeltessenek,
amelyből az Európai Unió számára stratégiai és gazdasági előnyök
származhatnak, és amely lehetővé tenné az Unió számára a polgári
felhasználásokhoz tökéletesen igazodó rádiónavigációs szolgáltatások nyújtását.
A
Galileo és az EGNOS az Unió számára a következő okok miatt számottevő
gazdasági-társadalmi előnyökkel jár majd:
i.
a GNSS (jelvevők és alkalmazások) értékesítési piacának
bővüléséből adódó közvetlen előnyök. Például, ha több
repülőgép lesz felszerelve GNSS-vevőkkel, a vevőkészülékek
gyártói ettől többletbevételeket remélhetnek;
ii.
új alkalmazások megjelenéséből származó közvetett előnyök. Ha a
repülési idő a jobb navigációnak köszönhetően lerövidül, a
repülőgépek kevesebbet szennyezik a levegőt, az utasok pedig értékes
időt nyernek. Ezenkívül biztonságosabb közlekedési eszközökkel és
hatékonyabb sürgősségi szolgáltatásokkal több élet menthető meg;
iii.
a beszerzési piac bővüléséből és a más ágazatokra gyakorolt
technológiai hatásból származó közvetlen előnyök. A GNSS szegmensben az
értékteremtési lánc korábbi szakaszában megvalósuló beruházások az egész
iparágra kedvező hatással lesznek. Az űrágazatban bekövetkező
újabb fejlesztések előnyeit azonban más ágazatok is élvezni fogják.
Például a rakétaindító eszközök vagy a tartályok szerkezeti épségének
értékelésére és nyomon követésére tervezett eszközöket a gépjárműipari,
építőipari és energiaipari vállalkozásokban, valamint a
közműszolgáltatóknál is hasznosítani lehet.
Jóllehet
a Galileo program keretében létrehozott rendszer önálló lesz, szolgáltatásait a
más rendszerekkel, például az amerikai GPS vagy az orosz GLONASS rendszerrel
való interoperabilitásának köszönhetően optimalizálni lehet. A más,
műholdas navigációs szolgáltatásokat nyújtó országokkal való
együttműködés tehát az előnyöknek a felhasználók, a polgárok és
általában a gazdaság számára történő optimalizálását teszi majd
lehetővé.
A biztonsági
akkreditációnak és a rendszerek üzemeltetésének irányítása által az Ügynökség a
szolgáltatások biztosításának alapjává válik. Fontos szerepet játszik továbbá a
downstream piac fejlődésének előmozdításában. Ennélfogva az Ügynökség
teljesítménye közvetlen hatást fog gyakorolni az e rendszerektől várt
társadalmi és gazdasági előnyökre.
1.4.4.     Eredmény- és hatásmutatók
Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé
tevő mutatókat!
Az
Ügynökség teljesítményének nyomon követését lehetővé tevő mutatókat
tevékenységtípusonként fogják meghatározni a következők szerint:
1. Biztonsági akkreditáció:
Az
Ügynökségnek biztosítania kell, hogy a biztonsági akkreditációs tevékenységeket
a Galileo program minden szakasza esetében időben elvégzik (például az
egyes műholdindítások lehetővé tétele érdekében). A végrehajtás
értékelése az infrastruktúra sikeres kiépítéséhez való hozzájárulása, valamint
az egyes években végzett biztonsági vizsgálatok/ellenőrzések száma alapján
történik.
Ezek
a vizsgálatok és ellenőrzések a rendszerek, illetve valamely biztonsághoz
kapcsolódó kriptográfiai vagy számítástechnikai termék biztonságával
kapcsolatos szempontok részletes technikai vizsgálatából állnak, amelyeket a
megfelelő hatóság vagy kijelölt illetékes képviselői, illetve azok
részére végeznek. Az értékelés megerősíti az előírt biztonsági
funkciók meglétét, és értékeli e funkciók működésének megfelelőségét.
Az értékelés meghatározza a rendszer biztonságával szembeni követelmények
betartásának mértékét, és megállapítja a rendszer megbízhatóságának szintjét.
Az
elvégzett vizsgálatok/ellenőrzések száma a tevékenységhez és a földi
állomások kiépítettségéhez kapcsolódik.
Becslések
szerint 2013 és 2015 között évente 10, majd 2016 és 2020 között körülbelül
évente 5 vizsgálatra/ellenőrzésre kerül sor.
2. A piac és az alkalmazások fejlesztése:
A
szolgáltatások forgalomba hozatalával kapcsolatos ügynökségi tevékenységeket az
EGNOS és a Galileo által nyújtott szolgáltatások piaci elfogadása alapján
fogják értékelni a szolgáltatások üzembe helyezését követően kidolgozandó,
meghatározott mutatók segítségével; ilyen mutatók például az EGNOS-on alapuló
megközelítési eljárásokkal rendelkező repülőterek száma, az
EGNOS-vevőkkel felszerelt traktorok száma vagy a rendszerekből
eredő összes becsült társadalmi és gazdasági előny.
Napjainkig
82 repülőtér fejlesztett ki az EGNOS rendszert alkalmazó megközelítési
eljárásokat. A cél az, hogy 2020-ra a megfelelő, az EGNOS használatára
alkalmas repülőterek 50%-a alakítsa ki ezeket az eljárásokat.
3. A Galileo Security Monitoring Centres (Galileo biztonsági
megfigyelőközpontok) üzemeltetése és a PRS-alkalmazások kifejlesztése:
E
tevékenységek teljesítményszintje a meglévő működő eljárások
számával mérhető. A cél 2016-ig 500 eljárás elérése. Tekintettel arra,
hogy ezek a központok ma még nem működnek, ezeket az eljárásokat még nem
vezették be.
4. A rendszerek üzemeltetése:
Az
európai műholdas rádiónavigációs rendszerek létrehozásáról és
üzemeltetéséről szóló rendeletre irányuló javaslatnak megfelelően a
rendszerek üzemeltetéséhez kapcsolódó tevékenységek a Bizottság és az Ügynökség
közötti hatáskör-átruházási megállapodáson fognak alapulni. Ez a
hatáskör-átruházási megállapodás részletesen tartalmazni fogja az e tevékenységek
végrehajtásának a nyomon követésére szolgáló operatív mutatókat, amint az EGNOS
esetében már tartalmazza is.
1.5.        A javaslat/kezdeményezés
indoklása
1.5.1.     Rövid vagy hosszú távon
kielégítendő szükséglet(ek)
Tekintettel
az Ügynökség fejlesztésére vonatkozó jelenlegi számadatokra, az európai
műholdas rádiónavigációs rendszerek létrehozásáról és üzemeltetéséről
szóló rendeletre irányuló javaslatban meghatározott új feladatok végrehajtása,
különösen az „üzemeltetés” tekintetében, nem lehetséges. Emiatt át kell dolgozni
a pénzügyi kimutatást annak érdekében, hogy hozzáigazítsák az Ügynökség valós
személyzeti igényeihez.
Ezenkívül
meg kell jegyezni, hogy a javasolt irányítási modell végrehajtása megköveteli,
hogy az Ügynökség megfelelő, egy igen speciális területen kellő
szintű szakértelemmel rendelkező műszaki és operatív
személyzettel rendelkezzen. Az Ügynökség szervezeti struktúrájának is az
elvégzendő tevékenységek speciális jellegén kell alapulnia.
Annak
ellenére, hogy az Ügynökség nem minden tevékenységét végzi majd az Ügynökségen
belül, hanem a szolgáltatásnyújtáshoz és a főbb fejlesztésekhez és a
rendszerek új generációinak kidolgozásához kapcsolódó számos feladatot ki fog
szervezni, a szükséges közbeszerzések lefolytatásához megfelelő
műszaki szakértőkkel kell rendelkeznie, akiknek ellenőrizniük
kell a kiszervezett tevékenységeket és magas színvonalú jelentéseket kell
készíteniük a Bizottság számára. Figyelembe véve a programok összetettségét,
fontos továbbá minden „intellektuális kockázat” elkerülése, amely megakadályozhatja
a műveletek sikeréhez szükséges alapvető információk megfelelő
megszerzését, közlését, felhasználását és alkalmazását, és amely veszélyt
jelent a programok harmonikus, ésszerű és hatékony működésére.
A
személyzeti többletköltségeket a GNSS programok költségvetési tételein belüli
átcsoportosításból fedezik.
1.5.2.     Az uniós részvételből
adódó többletérték
Az
Európai Unió cselekvési joga az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 172. cikkén, továbbá a GNSS-rendeleten alapul.
Az
európai műholdas rádiónavigációs programok alapján létrehozott rendszerek
transzeurópai hálózatokként felállított infrastruktúrák, amelyek használata
nagymértékben túlterjed a tagállamok nemzeti határain. Ezen túlmenően, az
e rendszereken keresztül kínált szolgáltatások a közlekedési, a távközlési és
az energiaipari infrastruktúra területén különösképpen hozzájárulnak a
transzeurópai hálózatok fejlesztéséhez.
Bármelyik
tagállam egyedül nem képes műholdas navigációs rendszerek kialakítására,
hiszen ez meghaladja pénzügyi és technikai képességeit. Ezért ez csak uniós
szintű fellépéssel sikerülhet.
1.5.3.     Hasonló korábbi tapasztalatok
tanulsága
Tárgytalan.
1.5.4.     Összhang és lehetséges
szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel
Más,
meglévő vagy jövőbeli űrprogramokkal szinergiák jöhetnek létre
például a felhasználói szegmens bővítésére (a downstream piacot szolgáló
alkalmazások).
Kutatási
és innovációs téren az Európai Bizottság más igazgatóságaival is szinergiák
keresésére kell törekedni. A műholdas navigációs rendszereket használó
alkalmazások és technológiák a gazdaság és a társadalom különféle szektoraira
lehetnek hatással, például a közlekedésre, az energiaiparra, a helymeghatározó
szolgáltatásokra, a banki szolgáltatásokra, a mezőgazdaságra stb. Az
ezekben a tevékenységi szektorokban alkalmazott programoktól várt társadalmi és
gazdasági előnyök maximalizálása érdekében fontos gondoskodni a kutatási
és innovációs programok bizottsági szintű összehangolásáról.
Ezenkívül
fokozni kell a Közös Kutatóközponttal folytatott együttműködést. A
programoknak ki kell használniuk a GNSS-rendszerek biztonságához és a
GNSS-alkalmazások fejlesztéséhez kapcsolódó tevékenységek terén e központ
tudományos és technikai szakértelmét, valamint vizsgálati létesítményeit és
ultramodern rendszerét.
1.6.        Az intézkedés és a pénzügyi
hatás időtartama
¨ A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik
–
¨  A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ
[HH/NN]-tól/-től ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig
–
¨  Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig
þ A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
–
Beindítási időszak: 2014-tól 2016-ig
–
azt követően: rendes ütem.
1.7.        Tervezett igazgatási
módszer(ek)[12]
þ Centralizált igazgatás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:
–
¨  végrehajtó ügynökségek
–
þ  az Európai Unió által létrehozott szervek[13]
–
¨  tagállami közigazgatási/közfeladatot ellátó szervek
–
¨  az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön
intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke
szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott
személyek
¨ Nemzetközi szervezetekkel közös
igazgatás (nevezze meg)
Egynél több igazgatási
módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a
„Megjegyzések” rovatban.
Megjegyzések
A jelenlegi
irányítási keretet a Galileo tervezési és kiépítési szakaszához, valamint az
EGNOS kezdeti üzemeltetési szakaszához, azaz a 2008–2013-as időszakra
hozták létre. E keretet felül kell vizsgálni tekintettel arra, hogy a Galileo
kiépítési szakasza 2013-on túlnyúlik, és 2014-ben a kezdeti szolgáltatások
nyújtásával új programszakasz indul el. Az EGNOS irányítását is meg kell
határozni, mivel a rendszer a működési szakaszába lépett. A jelenleg az
Európai Parlament és a Tanács előtt tárgyalás alatt álló, GNSS-rendeletre irányuló
javaslat célja a programok irányítási keretének ezen új összefüggésben való
meghatározása.
Amint a
GNSS-rendeletre irányuló javaslatban szerepel, stabil, tartós és hosszú távú
irányítási keretet kell meghatározni. Ez a keret optimalizálja és racionalizálja
a meglévő struktúrák kihasználását, és a szolgáltatások folyamatosságára
ügyelve fokozatos átmenetet biztosít a kiépítési szakasz és az üzemeltetési
szakasz között.
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.        A nyomon követésre és a
jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
Ismertesse a nyomon
követés és jelentéstétel gyakoriságát és feltételeit.
A
számára kijelölt feladatok keretében az Ügynökség a Parlament, a Tanács és a
Bizottság által a decentralizált ügynökségekre vonatkozóan elfogadott közös
megközelítésben meghatározott nyomonkövetési és jelentéstételi rendelkezéseket
alkalmazza. Az Ügynökség ezért a következő dokumentumokat fogja
javaslatként benyújtani:
-
legkésőbb 2014. június 30-ig a célkitűzései
megvalósításához szükséges, a főbb intézkedéseket tartalmazó stratégiai
keret (többéves munkaprogram), becsült költségvetés és ütemterv;
-
a stratégiai keretet részletes intézkedésekre és mutatókra bontó éves
munkaprogram, amelyekre legkésőbb a megelőző év
november 15-én kell javaslatot tenni;
-
az éves munkaprogram teljesítését értékelő éves jelentés.
Ezenkívül
az Ügynökség teljesítményét célkitűzései és feladata vonatkozásában
ötévente értékelik. Tízévente legitimitását is újraértékelik.
E
szokványos intézkedéseken túlmenően az Ügynökség a Bizottság által rá
átruházott feladatok tekintetében ügyel arra, hogy a Galileo és az EGNOS
program keretében megkötött valamennyi szerződésben és megállapodásban
szerepeljen a felülvizsgálatra és a pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó
rendelkezés. Valamennyi nyomonkövetési és értékelési mechanizmus keretében
különös figyelmet kell fordítani a programok költségeinek a szolgáltatások
meghatározott menetrend szerinti nyújtásával történő kézben tartására.
Ezenkívül
a Bizottság a Galileo és az EGNOS program politikai felügyeleti jogköreinek
gyakorlása körében megerősíti a nyomonkövetési és értékelési
mechanizmusokat azzal, hogy részletes éves igazgatási terveket és végrehajtási
jelentéseket kér, valamint rendszeres megbeszéléseket szervez a programok
állásáról, továbbá pénzügyi és technológiai átvilágításokat végez.
Végül,
a napi irányítás keretében az Ügynökség kockázatkezelési mechanizmust állít
fel, és felhasználja a megfelelő gazdálkodási eszközöket a programokkal
összefüggő költségek kézben tartása érdekében, amely a múltbeli tapasztalatok,
valamint a rendszer tényleges megvalósítása mérlegének megvonása után
elvégzendő jobb költségbecslés alapján történhet.
2.2.        Irányítási és
kontrollrendszer
2.2.1.     Felismert kockázat(ok)
Az
Ügynökség felel a rendszerek, azok biztonsága és a piac általi elfogadásuk
tekintetében alapvető tevékenységekért.
Ha
nem rendelkezhet szervezeti struktúrával és e tevékenységek végzéséhez
megfelelő személyi állománnyal, a programok teljes egészében hipotetikusak
lesznek.
A
felismert főbb kockázatok a következők:
•
Piaci kockázatok: az európai műholdas rádiónavigációs rendszerek által
kínált szolgáltatások piac általi elfogadása két fő tényezőtől
függ: az ajánlott szolgáltatások minőségétől és a piac arra való
hajlandóságától, hogy elfogadja ezeket az új szolgáltatásokat. Az ígért
műszaki teljesítménynél alacsonyabb teljesítmény vagy a szolgáltatások
megszakadása negatív hatást gyakorol a globális felhasználókra, és azt
eredményezi, hogy az infrastruktúrákat nem fogják használni. A rendszerek
eredményes üzemeltetése ezért alapvető fontosságú. Ezenkívül a Galileo
által nyújtandó valamennyi szolgáltatás, különösen a „hatóságilag szabályozott
szolgáltatás” (PRS) esetében megbízható jelvevők rendelkezésre állását
kell biztosítani, és a piac általi elfogadás, és ennélfogva az e
rendszerektől várt társadalmi- és gazdasági előnyök maximalizálása
érdekében tájékoztatni kell a Galileo és az EGNOS által nyújtott szolgáltatások
felhasználóit.
•
Technológiai kockázatok: a műholdas rádiónavigáció olyan csúcstechnológiák
alkalmazását igényli, amelyek tesztelése még várat magára, és amelyek
jellemzői állandóan változnak. Annak érdekében, hogy a fejlődés és a
rendszerek új generációi a felhasználók legutóbbi igényein és a legnagyobb
teljesítményű technológiákon alapuljanak, hatékony folyamatokat kell
bevezetni. Az Ügynökségnek e folyamatok bevezetéséhez megfelelő
erőforrásokkal kell rendelkeznie, és a Bizottságot el kell látnia a
szükséges információkkal annak érdekében, hogy az meghatározhassa a feladat
tekintetében fennálló prioritásokat.
•
Ipari kockázatok: az infrastruktúra kialakítása több ország számos ipari
szereplőjének részvételét feltételezi; munkájukat hatékony módon össze
kell hangolni ahhoz, hogy – különösen a biztonság tekintetében – megbízható és
tökéletesen integrált rendszerek jöjjenek létre. A programok eredményes
összehangolásának elmaradása, valamint az Ügynökségen belül az erőforrások
hiánya késedelmeket és többletköltséget okozhat.
•
Biztonsági kockázatok: az Unió és tagállamai biztonságának garantálása érdekében
az Ügynökségnek ügyelnie kell a rendszerek biztonságának eredményes
biztosítására.
•
Irányítási kockázat: a programok irányítása különböző jogalanyok együttes
munkáját feltételezi, ezért fontos a megfelelő stabilitás és szervezettség
szavatolása. Az Ügynökség jelentős szerepet fog játszani a
programok üzemeltetésében, ezért eredményes működésének hiánya
jelentős irányítási kockázatot jelent.
2.2.2.     Tervezett ellenőrzési
mód(ok)
Az
Ügynökség elszámolását a Számvevőszék hagyja jóvá és azt zárszámadási eljárásnak
kell alávetni. A Bizottság belső ellenőrzési szolgálata végzi az
Ügynökség belső ellenőrzését. Ezenkívül az Ügynökség alapvető
folyamatai minőségének és biztonságának tanúsítására törekszik, amelyet
2014-től kell alkalmazni.
2.3.        A csalások és a szabálytalanságok
megelőzésére vonatkozó intézkedések
Tüntesse fel a
meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.
Az
Ügynökséget a Csalás Elleni Hivatal ellenőrzi.
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.        A kiadások a többéves pénzügyi
keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit
érintik?
·      Jelenlegi költségvetési kiadási tételek
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám [Megnevezés……………………..] || diff./nem diff. [14] || EFTA-országoktól[15] || tagjelölt országoktól[16] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
 1 || 02.0502.01 Európai GNSS ügynökség (GSA) – 1. és 2. cím 02.0502.02 Európai GNSS ügynökség (GSA) – 3. cím   || Diff. || IGEN || NEM || NEM || NEM
·      Létrehozandó új költségvetési tételek
A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám [Megnevezés……………………..] || diff./nem diff. || EFTA- országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
   || Nincs új igényelt költségvetési tétel ||   ||   ||   ||   ||
3.2.        A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás
E javaslat kiadásokra gyakorolt becsült
hatásának részletes elemzése előtt pontosítani kell, hogy a jelenlegi
szakaszban ez a becslés ideiglenes, mivel függ a következő, 2014–2020
közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret[17]
költségvetési hatóság általi elfogadásától.
Ezenkívül az e pénzügyi kimutatás
összeállítása során figyelembe vett bizonyos feltételezések változhatnak. A
programok irányítási keretét és az Ügynökség abból eredő feladatait nem e
jogalkotási javaslat, hanem a GNSS-rendelet határozza meg, amelyet az Európai
Parlament és a Tanács tárgyal. Az Ügynökség személyi állománya tekintetében
fennálló pótlólagos igény az Ügynökség GNSS-rendeletre irányuló javaslatban
szereplő új feladataival összefüggésben merül fel.
A Bizottság fenntartja tehát a jogot javaslata
módosítására, ha a jövőbeli GNSS-rendelet szövegében javasolt
finanszírozásban vagy irányítási keretben jelentős változások következnek
be. Ha tehát a költségvetési hatóság a programokra szánt költségvetés
drasztikus csökkentéséről határoz, újra kell értékelni az Ügynökség
feladatait és személyi állományát. Hasonlóképpen, ha a költségvetési hatóság
úgy határoz, hogy további feladatokat ró az Ügynökségre, újra kell értékelni a
személyzeti igényeket. Így például az európai műholdas rádiónavigációs
rendszerek létrehozásáról és üzemeltetéséről szóló rendeletre irányuló
európai parlamenti javaslattervezet[18]
(előadó: M. Marinescu) előírja, hogy a GNSS-rendeletre irányuló
javaslatban a Bizottság által az Ügynökség számára kijelölt tevékenységeken túl
az Ügynökség feladata lesz a „kiválósági központok” irányítása, amelyek célja a
GNSS-alkalmazások fejlesztésének és elfogadásának előmozdítása.
3.2.1.     A kiadásokra gyakorolt becsült
hatás összegzése
millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete:  || Szám || 1. fejezet – Intelligens és inkluzív növekedés
 [Szervezet]: <…….> ||   ||   || 2013[19][20] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014-2020
 Költségvetési tétel: 02.050201 Európai GNSS ügynökség (GSA) –1. és 2. cím || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 11,087[21] || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468
 Kifizetési előirányzatok || (2) || 11,087 || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468
 Költségvetési tétel: 02.050202 Európai GNSS ügynökség (GSA) – 3. cím || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85
 Kifizetési előirányzatok || (2a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A GSA-hoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a -3a || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a -3b || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318
Az Ügynökség 2014–2020 közötti időszakra
vonatkozó költségvetése már szerepelt a 2014–2020 közötti időszakra
vonatkozó, új többéves pénzügyi keretre vonatkozó bizottsági javaslatban. Az új
feladatok és a kapcsolódó költségek finanszírozása a 2013 és 2020 közötti
időszakra vonatkozóan az eredeti tervek szerint, a GNSS-programon belüli
átcsoportosítással történik. A hatás a következőképpen alakul, értéke
117,1 millió euró:

 Költségvetési tétel: 02.0501 Európai műholdas rádiónavigációs programok (EGNOS és Galileo) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (3a) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118
   || Kifizetési előirányzatok || (3b) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118
 A jelenlegi többéves pénzügyi keretben a GSA-hoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3a ||   || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3b ||   || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200
 A többéves pénzügyi keret fejezete:  || 5 || „Igazgatási kiadások”
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || n. év || n+1. év || n+2. év || n+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen
 Főigazgatóság: <…….> ||
  Humánerőforrás ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
  Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
 Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || n.[22] év || n+1. év || n+2. év || n+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen
 A többéves pénzügyi keret 1‑5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
 Kifizetési előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
3.2.2.     A Európai GNSS ügynökség (GSA
előirányzataira gyakorolt becsült hatás – célkitűzések és címek
szerinti bontás
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || Év: 2013 || Év: 2014 || Év: 2015 || Év: 2016 || Év: 2017 || Év: 2018 || Év: 2019 ||   || Év: 2020
 TELJESÍTÉSEK
 Teljesítések típusa   || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Összköltség || Teljesítések száma || Össz–költség || Teljesítések száma || Össz–költség || Teljesítések száma || Össz–költség || Teljesítések száma || Össz–költség || Teljesítések száma || Össz–költség || Teljesítések száma || Össz–költség || Teljesítések száma || Összköltség
 || 1. célkitűzés – Biztonsági akkreditáció GNSS ||   ||
 || 1. és 2. cím ||   ||   ||   || 2,123 ||   || 2,749 ||   || 2,804 ||   || 2,762 ||   || 2,637 ||   || 2,878 ||   || 2,845 ||   || 2,912 ||
 || 3. cím ||   ||   ||   || 1,043 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||
 || 1. konkrét célkitűzés részösszege ||   || 3,166 ||   || 4,149 ||   || 4,204 ||   || 4,162 ||   || 4,037 ||   || 4,278 ||   || 4,245 ||   || 4,312 ||
 || 2. célkitűzés – A piac és az alkalmazások fejlesztése, beleértve a minőségbiztosítást és a GNSS-ről történő tájékoztatást ||   ||
 || 1. és 2. cím ||   ||   ||   || 1,415 ||   || 1,833 ||   || 1,869 ||   || 1,688 ||   || 1,612 ||   || 1,759 ||   || 1,739 ||   || 1,780 ||
 || 3. cím ||   ||   ||   || 664 ||   || 3,750 ||   || 3,250 ||   || 3,200 ||   || 3,250 ||   || 3,750 ||   || 3,750 ||   || 3,250 ||
 || 2. konkrét célkitűzés részösszege ||   || 2,079 ||   || 5,583 ||   || 5,119 ||   || 4,888 ||   || 4,862 ||   || 5,509 ||   || 5,489 ||   || 5,030 ||
 || 3. célkitűzés - A Galileo Security Monitoring Centres (Galileo biztonsági megfigyelőközpontok) üzemeltetése és a PRS-alkalmazások kifejlesztése ||   ||
 || 1. és 2. cím ||   || 3,303 ||   || 5,193 ||   || 5,763 ||   || 6,138 ||   || 5,861 ||   || 6,396 ||   || 6,322 ||   || 6,472 ||
 || 3. cím ||   || 656 ||   || 1,400 ||   || 1,500 ||   || 1,500 ||   || 1,500 ||   || 1,650 ||   || 1,650 ||   || 1,650 ||
 || 3. konkrét célkitűzés részösszege ||   || 3,959 ||   || 6,593 ||   || 7,263 ||   || 7,638 ||   || 7,361 ||   || 8,046 ||   || 7,972 ||   || 8,122 ||
 || 4. célkitűzés - GNSS-rendszerek üzemeltetése ||   ||
 || 1. és 2. cím ||   || 1,750 ||   || 6,567 ||   || 8,878 ||   || 9,974 ||   || 10,110 ||   || 11,352 ||   || 11,379 ||   || 11,811 ||
 || Támogatás (közbeszerzések, pénzügyek, HR, projektirányítás és ellenőrzés, jogi ügyek, kommunikáció) ||   ||
 || 1. és 2. cím ||   || 2,496 ||   || 2,291 ||   || 2,181 ||   || 2,148 ||   || 2,051 ||   || 2,238 ||   || 2,213 ||   || 2,265 ||
 || ÖSSZKÖLTSÉG GSA ||   || 13,450 ||   || 25,182 ||   || 27,645 ||   || 28,810 ||   || 28,422 ||   || 31,423 ||   || 31,297 ||   || 31,539 ||
Az Ügynökség 2013 és 2020 közötti
időszakra vonatkozó költségvetésének számítása a következő
feltételezéseken alapul:
–
a jelenleg az Európai Parlament és a Tanács
előtt tárgyalás alatt álló, új GNSS-rendeletet a Bizottság által javasolt
feltételek szerint kellene elfogadni. Ebben az esetben 2014. január
1-jétől az EGNOS üzemeltetési szakaszának irányítását át kell adni az
Ügynökségnek, a Galileo-program üzemeltetési szakaszának irányítását pedig át
kell ruházni az Ügynökségre. E jelentős feladat elvégzésének biztosítása
érdekében a program különböző szakaszainak megfelelő teljesítéséhez
az Ügynökségnek megfelelő személyi állománnyal és megfelelő
költségvetési forrásokkal kell rendelkeznie. A GNSS-programok követelményeinek
és alakulásuknak az Ügynökség fejlődését kellene eredményeznie, és e
fejlődésnek 2016-ig különösen gyorsnak kellene lennie, majd azt
követően enyhén fokozódnia kellene;
–
a franciaországi és az egyesült királyságbeli Galileo
Security Monitoring Centres létrehozása folyamatban van. Teljes
kiépítésüknek 2013 és 2014 között kell megvalósulnia, és a 24 hónapig tartó
operatív tesztelés időközben megkezdődik, ami magyarázatot nyújt
arra, hogy 2014-ben miért van szükség bizonyos számú további alkalmazott és
bizonyos egyszeri költségek meghatározására. A központ iránti igény többek
között a szolgáltatások előkészítése céljából végzett részletes munkák
során merült fel. A központnak szakképzett üzemeltetőket kell foglalkoztatnia,
akik a rendszer biztonsági elemeinek alapos ismeretével kezelik a programokat
és berendezéseket, és akiket a kiépítésnek és a szolgáltatásnyújtás fokozatos
megkezdésének a szakaszában kell betanítani. Különösen a „hatóságilag
szabályozott szolgáltatás” (PRS) felhasználóinak a szolgáltatáshoz való
hozzáférése tekintetében kell az elvárásoknak megfelelniük. Továbbá
működési eljárásokat kell kidolgozniuk és a teljes rendszerre nézve
biztosítaniuk kell a biztonsági hibák nyomon követését és kezelését;
–
2017 júniusáig az Ügynökség prágai létesítménye
kapcsán nem merül fel bérleti költség. Az Ügynökségnek ezt az időpontot
követően kell rendeznie a bérleti költségeket a cseh hatóságokkal szemben,
amelynek összege az elfoglalt helyiségek forgalmi értékének 25%-át teszi ki. A
költségek becslése a Prágában érvényes árak alapján történt. Az Ügynökségre
további bérleti díjak is hárulnak azokkal helyszínekkel kapcsolatosan, ahol az
Ügynökség munkát végez, mint például Franciaországban (Saint‑Germain‑en‑Laye,
Toulouse), az Egyesült Királyságban (Swanwick) és Hollandiában (ESTEC, Európai
Űrügynökség);
–
az Ügynökség személyi kiadásainak számítása a
Bizottság átlagköltségein alapul. E költségek meghatározásánál a személyi
állomány viszonylag kis mértékű rotációját és új alkalmazottak átlagban
minden év áprilisában történő belépését vették figyelembe. A megélhetési
költségeket figyelembe vevő korrekciós szorzókat szintén tekintetbe vették
(a megélhetési költségek Prágában 15%-kal alacsonyabbak a Brüsszelben érvényes
megélhetési költségeknél, ez utóbbiak pedig 16%-kal alacsonyabbak a
Franciaországban érvényes megélhetési költségeknél);
–
az évi 3%-os becsült inflációnak kitett költségek
körébe tartoznak a fizetések, a bérleti költségek, az informatikai és a
Bizottság által nyújtott szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségek, valamint a
postai és távközlési szolgáltatások. A többi számított költséget nem érintette
az infláció, ami valójában az Ügynökség tényleges költségeinek csökkenését
eredményezi;
–
a tényleges igazgatási költségek számítása a 2011.
és 2012. évi tényleges költségeken alapul, az infláció költségnövelő
hatása nélkül;
–
2012-ben és 2013-ban az Ügynökség informatikai
hálózatai és berendezései az Ügynökség székhelyének 2012. szeptemberben Prágába
történő áthelyezésével teljes korszerűsítésen esnek át. Tekintettel
értékcsökkenésükre és használatukra, ezeket a berendezéseket 2018-ban kell
megújítani mind az Ügynökség székhelyén, mind pedig a Galileo Security
Monitoring Centres-oknál;
–
a 2014 és 2020 közötti időszakban el kell
indítani a legfontosabb kommunikációs tevékenységeket: a Galileo kezdeti
szolgáltatásainak elindítása 2014–2015-ben, a Galileo teljes üzemeltetési
szakaszának elindítása 2018–2019-ben. Ezek a fontos események megkövetelik,
hogy az Ügynökség globális tájékoztatási kampányaiba több piaci szegmenst
vonjanak be, alakítsák át a meglévő internetes oldalakat és kommunikációs
eszközöket (beleértve a valós idejű tartalmi szolgáltatások javítását);
–
a költségek számítása azon a feltételezésen alapul,
hogy a biztonsági akkreditációhoz kapcsolódó tevékenységek és az Ügynökség
többi tevékenységei szétválasztásának fokozása nem jár a központi igazgatási
szolgáltatások párhuzamosságával.
Az alábbi táblázat az Ügynökség 2013–2020
közötti időszakra vonatkozó részletes költségvetését tartalmazza.
3.2.3.     Az Ügynökség
humánerőforrásaira és költségvetésére gyakorolt becsült hatás
3.2.3.1.  Összegzés
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok
felhasználását
–
þ  A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
millió EUR (három
tizedesjegyig)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN
 Tisztviselők (AD fokozat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tisztviselők (AST fokozat) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Szerződéses alkalmazottak (AC) ||   || 1,125 || 1,276 || 1,376 || 1,393 || 1,435 || 1,478 || 1,522 || 9,606
 Ideiglenes alkalmazottak ||   || 9,768 || 11,081 || 13,071 || 12,960 || 13,550 || 14,061 || 14,599 || 89,090
 Kirendelt nemzeti szakértők ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN ||   || 10,893 || 12,357 || 14,447 || 14,353 || 14,985 || 15,539 || 16,122 || 98,696
A személyi kiadások számítása a következő
főbb feltételezéseken alapul:
- ideiglenes alkalmazottakra vonatkozó
költségek mértéke = átlagos bizottsági költség mértéke
(95 000 EUR + infláció);
- szerződéses alkalmazottakra vonatkozó
költségek mértéke = átlagos bizottsági költség mértéke (összes FGIII
és FGIV = 40 000 EUR + infláció);
- évi 3%-os infláció;
- a rotáció miatt a személyi kiadások 3%-os
csökkenése;
- az új személyi állomány felvételével
kapcsolatos költségek 25%-os csökkenése – munkába állás általában április
1-jén;
- a személyzeti szabályzatnak megfelelő
beilleszkedési költségek: beilleszkedési támogatás, napi támogatás (mindössze
három hónap), költözési költségek, utazási költségek.
A 2013–2020 közötti időszakban szükséges
létszám alakulása az Ügynökségnél (fő)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Ideiglenes alkalmazottak || 77 || 97 || 109 || 117 || 121 || 123 || 124 || 125
 Kirendelt nemzeti szakértők/szerződéses alkalmazottak || 17 || 25 || 29 || 31 || 31 || 31 || 31 || 31
 Összesen || 94 || 122 || 138 || 148 || 152 || 154 || 155 || 156
Az Ügynökség tevékenységek szerinti létszáma
(fő)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Közvetlenül a GNSS-rendszerek üzemeltetésével foglalkozó személyi állomány || 20 || 43 || 57 || 65 || 69 || 71 || 72 || 73
 Közvetlenül a GSMC-vel foglalkozó személyi állomány || 28 || 34 || 37 || 40 || 40 || 40 || 40 || 40
 A GSA alapvető feladataival foglalkozó személyi állomány (meglévő feladatok) || 46 || 45 || 44 || 43 || 43 || 43 || 43 || 43
 ÖSSZESEN || 94 || 122 || 138 || 148 || 152 || 154 || 155 || 156
Az Ügynökség tevékenységek szerinti létszáma
(a teljes létszám %-ában kifejezve)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 A GSA üzemeltetésével foglalkozó személyi állomány aránya || 21 % || 35 % || 41 % || 44 % || 45 % || 46 % || 46 % || 47 %
 A GSMC-vel foglalkozó személyi állomány aránya || 30 % || 29 % || 27 % || 26 % || 26 % || 26 % || 26 % || 26 %
 A GSA alapvető feladataival foglalkozó személyi állomány (meglévő feladatok) aránya || 49 % || 36 % || 32 % || 30 % || 29 % || 28 % || 28 % || 27 %
 ÖSSZESEN || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100%
Az előzőekben említettek szerint az
Ügynökség különböző feladatok végrehajtását végzi, amelyek egy része új
feladat, más részük pedig jelenlegi tevékenységeinek továbbvitelét jelenti. Az
Ügynökség jelenlegi feladatokkal foglalkozó személyi állománya 5%-kal csökkent,
ami e feladatok elvégzése terén 3 teljes munkaidős egyenérték
megszűnésével járt, hogy egy-egy teljes munkaidős egyenértéket
biztosítsanak a 2014., a 2015. és a 2016. évben.
Az Ügynökség személyzeti igényeit a Bizottság
az Ügynökséggel folytatott konzultációt követően, és a programok
üzemeltetése keretében elvégzendő tevékenységek részleteit tárgyaló
tanulmány alapján értékelte[23].
Az elvégzendő feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || 1. A GNSS-rendszerek biztonsági akkreditációja (az Ügynökség számára kijelölt feladat) 2. A Galileo Security Monitoring Centres-ok irányítása (az Ügynökség számára kijelölt feladat, amelyet különösen 2014-ben, az első, 2012-ben és 2013-ban betöltött álláshelyeknek köszönhetően megerősítenek.) 3. A piac és a GNSS-alkalmazások fejlesztése, beleértve a PRS felhasználóinak szóló technológiákat (az Ügynökség számára kijelölt feladat, amelyet esetlegesen további átruházott feladatok egészítenek ki) 4. Kommunikáció a GNSS-ről: (az Ügynökség számára kijelölt feladat) 5. A GNSS-rendszerek üzemeltetése (a Bizottság által átruházott új feladat – az EGNOS üzemeltetése a Bizottság hatáskörének az Ügynökségre történő átruházását, miközben a Galileo programból eredő rendszer üzemeltetése a programirányítás Bizottságtól az Ügynökségre történő átruházását jelenti)   A programok üzemeltetési szakaszában elvégzendő feladatokat a feladatok lebontását tartalmazó rendszerben foglalták össze és rendszerezték. Az Ügynökség minden üzemeltetési tevékenységgel kapcsolatos felelősségi kört átvesz, amelynek a koordinációját igen, végrehajtását azonban nem feltétlenül az Ügynökség biztosítja. Meg kell jegyezni, hogy e tevékenységek többsége a szolgáltatásnyújtással kapcsolatos műveletek biztosításának szükségességéből ered, és ezeket a tevékenységeket jelenleg nem a programok meglévő szervezetében kezelik. A feladatok lebontásának rendszerében az üzemeltetési tevékenységek a következő öt szempont szerint csoportosíthatók: -           A programok végrehajtásának irányítása, amely főként a következőkből áll: o          a Bizottság, a nemzetközi és kormányközi megállapodások által meghatározott magas szintű célkitűzések, valamint a rendszer biztonságával kapcsolatos követelmények részletes ismertetése a „Mission Requirement Documentben” (a feladattal kapcsolatos követelményeket tartalmazó dokumentumban); o          a programok tervezésének, költségeinek és kockázatainak ellenőrzése; o          a programok üzemeltetéséhez szükséges megállapodások és szerződések megkötésének és nyomon követésének biztosítása. -           A programok előkészítő munkái, ami a jövőbeli fejlesztéseknek a feladattal kapcsolatos követelményeket tartalmazó dokumentum szerinti kidolgozását, a rendszer szabványosítási eljárásainak koordinálását, új infrastruktúrák (többek között szoftverek) kifejlesztését és validálását, a feladat koordinálásának biztosítását és a rendszer teljesítményének értékelését jelenti. -           Az infrastruktúrákkal kapcsolatos feladat, amely az infrastruktúrákra vonatkozó projekt irányításával, a rendszer előkészítésének biztosításával, az űrbeli és földi infrastruktúrák kialakításával, valamint a rendszer naprakésszé tételével összefüggő tevékenységeket takarja. -           Az üzemeltetés és a szolgáltatásnyújtás, amely a szolgáltatásnyújtási tevékenységek irányításából, az infrastruktúrák üzemeltetéséből és a műveletek megfelelő végrehajtásának ellenőrzéséből áll. -           A kereskedelmi stratégia meghatározásának és fenntartásának, a szolgáltatások igénybevétele és elfogadása előmozdításának, valamint a az új alkalmazások tervezése és fejlesztése támogatásának köszönhetően a szolgáltatások igénybevétele.
 Külső alkalmazottak || Alapvetően a műveletek megfelelő lefolyásának biztosítására szolgáló támogatási/igazgatási feladatok. 2015-től a kiegészítő alkalmazottak aránya az Ügynökség személyi állományának 16%-át teszi ki, ami az ügynökségek és az Unió e területre vonatkozó normái tekintetében alacsonynak tekinthető (ez az arány a rendes üzemmenetben működő uniós ügynökségek esetében becslések szerint 25%, a Bizottság esetében pedig még ennél is magasabb).
Az alábbi táblázat a 2013–2020 közötti
időszakra vonatkozóan az Ügynökség személyi állományának alakulását
tartalmazza:
A rendszerek üzemeltetéséhez szükséges további
személyzet alapvetően az AD álláshelyeket tölti be, akik kevesebb mint
10%-a lát el vezetői feladatot (AD10–AD12 fokozat). Az egyéb álláshelyek
többségét AD6–AD9 fokozatú álláshelyekre történő munkaerő-felvétellel
töltik be, figyelembe véve a magas szintű technikai szakképzettséggel
rendelkező tapasztalt személyzet felvételével összefüggő
nehézségeket.
3.2.3.2.   A felügyeletet ellátó
főigazgatóságnál felmerülő, becsült humánerőforrás-szükségletek
–
þ  A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.
A javaslat nem jár a Bizottságon belül további
humánerőforrás-felhasználással, ezzel ellentétben
humánerőforrás-csökkentést irányoz elő, melynek részletezése szintén
a 3.4. pontban található .
–
¨  A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár:
3.2.4.     A jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel való összeegyeztethetőség
–
þ  A javaslat/kezdeményezés a 2013. év tekintetében
összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel, a következő
évek tekintetében pedig a 2014-2020-as pénzügyi keretre irányuló bizottsági
javaslattal
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret
vonatkozó fejezetének átprogramozása.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[24].
Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.
3.2.5.     Harmadik felek részvétele a
finanszírozásban
–
þ A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi
társfinanszírozást.
–
A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült
társfinanszírozást irányozza elő:
3.3.        A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
–
þ  A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.
–
¨  A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt
hatása a következő:
–
¨            a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást
–
¨            a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást
3.4.        A Bizottság
humánerőforrásaira gyakorolt becsült hatás
Bár e pénzügyi kimutatás a GNSS-programok
operatív irányítása terén az új felelősségi körök átruházásának az
Ügynökségre gyakorolt hatásaira összpontosít, a GNSS-programok jövőbeli
irányításának a Bizottság humánerőforrásaira gyakorolt hatásaival is
foglalkozni kell.
Az előzőekben kifejtetteknek
megfelelően az Ügynökség számára újonnan kijelölt feladatok többségükben
új feladatok, amelyeknek nincs megfelelőjük a GNSS-programok jelenlegi
szervezetében. Valójában ha az EGNOS üzemeltetéséhez kapcsolódó feladatok a
Bizottságtól az Ügynökséghez fognak átkerülni, a Galileo programból eredő
rendszer üzemeltetéséhez kapcsolódó, az Ügynökségre átruházott feladatok új
feladatok, mivel a rendszer még nem működik. Ez az oka annak, amiért a
Galileo ma még nem nyújt szolgáltatásokat, és a Bizottságnál és az Ügynökségnél
meglévő csapatok erőfeszítéseiket az infrastruktúra kiépítésére
koncentrálták. Az operatív infrastruktúra felé történő átmenet és azoknak
a szolgáltatásoknak az elindítása, amelyektől életek függnek, teljesen új
tevékenységeket és további személyzetet igényel. Miközben a Bizottság és az
Ügynökség személyi állománya összességében 2007–2013 és 2014–2020 között
31 %-kal emelkedik, a kezelt éves átlagos költségvetés 103%-kal nő.
Néhány évig, illetve az érintett szakasz
befejezéség továbbra is a Bizottság felel a Galileo infrastruktúra
kiépítéséért, és fenn kell tartania az ezeket az erőfeszítéseket
felügyelő személyzetet. Ezt követően a Bizottság a programok
politikai felügyeletére összpontosít, a Bizottság ezért azt javasolja, hogy a
létszámtervet a 2014–2020 közötti időszakban 30 fővel csökkentsék .
Ez a csökkentés különösen a következőket tükrözi:
2)           az EGNOS üzemeltetésével kapcsolatos
tevékenységek áthelyezése az Ügynökséghez (a Galileo-program üzemeltetési
szakasza új feladatot képez), amely a Bizottság GNSS-hez tartozó személyi
állományának 3 FTE-vel történő csökkentését eredményezi (3,3 %);
3)           a Bizottság határozata alapján a
meglévő tevékenységekkel kapcsolatosan az alkalmazottak számának
csökkentésére vonatkozó elv, ami további 12 teljes munkaidős egyenértékkel
történő csökkentést jelent (13 %).
4)           A további 15 FTE-vel történő
létszámcsökkentés – a Bizottságon belüli átcsoportosítás eredményeként.
A Bizottság GNSS-szolgáltatásokhoz
tartozó személyi állománya tehát a következőképpen alakul:
 A GNSS-feladatköréhez tartozó bizottsági személyi állomány || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Teljes csökkentés
 Csökkentés || 0 || -3 ||   ||   || -3 || -4 || -5 || 0 || -15
 ÖSSZESEN || 92 || 89 || 89 || 89 || 86 || 82 || 77 || 77 ||
A fenti 3. pontban említett csökkentést hét
éven keresztül, nem lineáris módon valósítják meg. A 30 álláshellyel
történő csökkentés ettől független és kiegészíti a Bizottság 2013 és
2017 közötti 5 %-os horizontális létszámcsökkentését, ezeket az
álláshelyeket a Bizottság létszámtervéből teljes mértékben törlik.
A Bizottság személyi állományának további
csökkentése
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Teljes csökkentés
 A Bizottság további csökkentése ÖSSZESEN || -2 || -3 || -3 || -2 || -2 || -2 || -1 || -15
E humánerőforrás-igényeknek az adott
főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt
és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell
eleget tenni; a források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok
betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az
irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.
Erre a csökkenésre a Bizottság
GNSS-programokkal kapcsolatos általános felelősségének fennmaradása,
valamint a Tanács és az Európai Parlament által (az új GNSS-rendelet
megtárgyalása során) a Bizottságra bízott számos új feladat – például a szellemi
tulajdonjog terén új politika meghatározása, a feladat alakulása és a
GNSS-bizottság, a Tanács és az Európai Parlament részére készülő
jelentésekkel szembeni szigorú követelmények – ellenére sor kerül. A Bizottság
törekedni fog arra, hogy ezen új feladatokat belső átcsoportosításoknak
köszönhetően el tudja látni.
Pontosabban a Bizottság jövőbeli szerepe
a következő hat tevékenységcsoport segítségével foglalható össze:
–
az EU szélesebb körű stratégiai céljaihoz való
hozzájárulás: a cél a GNSS-technológiák különböző kutatási területekbe
történő beillesztésének, valamint azok ágazati, stratégiai
kezdeményezésekben történő figyelembevételének előmozdítása például a
közlekedési módok, a mezőgazdaság, a személyek mobilitása, a szinkronizáció
vagy az energetika terén azzal a céllal, hogy az uniós politikák ezekben az
ágazatokban a lehető legjobban ki tudják használni az európai
műholdas rádiónavigációs rendszerek innovációs lehetőségeit és
hozzáadott értékét;
–
a programok magas szintű, a politikai
követelményeket, valamint a többi szereplő és felhasználó igényeit
tükröző célkitűzéseinek meghatározása és előmozdítása, e
követelmények és igények stratégiában és technikai előírásokban való
meghatározása;
–
a végrehajtás feltételeinek meghatározása és
kialakítása. A Bizottság programokat illető stratégiai
célkitűzéseinek megfelelően meg kell határozni a végrehajtásukhoz
szükséges intézkedéseket, például a hatáskör-átruházási megállapodásokat,
pontosítani kell a telephelyek elhelyezésére vonatkozó szerződéseket, és
ki kell dolgozni a megfelelő normákat. Ezenkívül a Bizottság továbbra is
felel a rendszerek biztonságáért. Meg kell tehát határoznia a biztonsági
követelményeket, valamint biztosítania kell a biztonsági kérdések
koordinálását;
–
a GNSS-hez kapcsolódó politikák meghatározása és
kidolgozása, a GNSS-programok célkitűzéseinek megvalósítására alkalmas
szabályozási és nemzetközi környezet kialakítása. A GNSS-programok szabályozási
keretével kapcsolatos munka keretében a Bizottság foglalkozik a megbízhatóság
és a GNSS-felhasználók biztonságának kérdésével, értékeli a műholdas
rádiónavigációs rendszerek és eszközök érzékenységét, és kompenzációs
intézkedéseket javasol, felügyeli az európai rádiónavigációs szolgáltatások
harmonizációját, növeli a stabilitást annak lehetővé tétele érdekében,
hogy az ipar tervezni tudja a jövőbeli beruházásokat, és fokozza a
megbízhatóságot és a biztonságot (például a GPS-től való függőség
csökkentése érdekében hozott intézkedésekkel). Nemzetközi szinten nemzetközi
megállapodásokat dolgoz ki és tárgyalásokat folytat azokról, valamint a más
GNSS-rendszerekkel való összeegyeztethetőség és interoperabilitás
érdekében egyeztetéseket folytat a nemzetközi intézményekkel;
–
a programok nyomon követése. Bár a Bizottság nem
felel a programok operatív irányításáért, megőrzi a megfelelő
lebonyolításáért való általános felelősségét, és minden többletköltségért
és a menetrendben való késedelemért felel. Következésképpen alapvető
fontosságú, hogy a Bizottság szorosan kövesse a programok végrehajtását, amely
(a kiépítési szakasz befejezése tekintetében) az Európai Űrügynökség, (az
üzemeltetési szakasz tekintetében) az Európai GNSS Ügynökség feladata. A
jelenleg együttdöntési eljárás alatt álló GNSS-rendelettervezet útján a
tagállamok és az Európai Parlament is szigorú követelményeket állapítottak meg
a jelentések benyújtásával kapcsolatban. Végül a Bizottság biztosítja e
jelentések elkészítését, valamint a GNSS-bizottságnak és különösen a
költségvetési hatóságnak való benyújtását;
–
az érdekelt felekkel folytatott kapcsolatok
kezelése naprakész, pozitív, koherens és hasznos információk biztosításával az
EGNOS és a Galileo program előrehaladásáról, valamint rendszeres szakmai
jelentések benyújtásával a belső és külső érdekelt felek számára.
[1]               HL L 196., 2008.7.24., 1. o.
[2]               HL L 276., 2010.10.20., 11. o.
[3]               COM(2011) 814 végleges.
[4]               HL C …,…, …. o.
[5]               HL C …,…, …. o.
[6]               HL L 196., 2008.7.24., 1. o.
[7]               HL L 276., 2010.10.20., 11. o.
[8]               HL L …, 2013.…..., …. o. [Tekintettel arra, hogy e
rendelet és a jövőbeli többéves pénzügyi keret létrehozásáról szóló
rendelet elfogadása még nem történt meg, meg kell jegyezni, hogy az Európai
GNSS Ügynökség feladatainak terjedelme és következésképpen az elkülönített
költségvetési összegek nem tekinthetők véglegesnek.]
[9]               Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based
Management) – Tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity
Based Budgeting)
[10]             A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a)
vagy b) pontja szerint.
[11]             COM(2011) 814 végleges.
[12]             Az
egyes igazgatási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben
szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési
Főigazgatóság honlapján (angol és francia nyelven): http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_fr.html
[13]             A költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervek.
[14]             Differenciált/Nem differenciált előirányzat.
[15]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[16]             Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok.
[17]             „Az Európa 2020 stratégia
költségvetése”, COM(2011)500.
[18]             PE489.561v02-00.
[19]             Ez az összeg annyiban tér el az Ügynökségre
előirányzott 2013. évi költségvetéstől, amennyiben a GNSS- programok
átcsoportosításával 2013-ban 20 további álláshely finanszírozását veszi
figyelembe (2013-ban a Bizottság javaslatot terjeszt a költségvetési hatóság
elé).
[20]             Ez az összeg kiegészül az eredménykimutatás egyenlegével
(0,709) és a harmadik országok hozzájárulásával (0,325). Így a rendelkezésre
álló összes előirányzat 2013-ra 14,484.
[21]             Ebbe az összegbe beletartozik a 2013-ban 20 további
álláshely finanszírozására fordítandó 1,75. Az alkalmazott becslés 2013-ra 6
havi fizetést tartalmaz, tekintettel a 20 új álláshely betöltéséhez szükséges
időszakra) .
[22]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának
első éve.
[23]             Ezt a tanulmányt a Roland Berger tanácsadó cég készítette
2011-ben az EGNOS, 2012-ben pedig a Galileo programra vonatkozóan. Ennek nyomán
készült el a rendszerek üzemeltetésének biztosításához szükséges feladatok
lebontása, amely tartalmazza az e feladatok elvégzéséhez szükséges
alkalmazottak iránti igényeket is. E feladatok összefoglalása szerepel az
elvégzendő feladatokat leíró táblázatban.
[24]             Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.