               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.11.19.
            COM(2018) 753 final
            2018/0391(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Rotterdami Egyezmény részes feleinek konferenciáján a megfelelőségi eljárások tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               A javaslat a Rotterdami Egyezmény részes feleinek konferenciáján a meg nem felelés megállapítására szolgáló eljárásokról és intézményi mechanizmusokról szóló eljárási mellékletre irányuló tervezett javaslat tekintetében az Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozatra vonatkozik.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A Rotterdami Egyezmény

               A nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és peszticidek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló Rotterdami Egyezmény (a továbbiakban: egyezmény) célja, hogy az emberi egészség és a környezet védelmének érdekében közös felelősségvállalást és együttműködési törekvéseket mozdítson elő a felek között a veszélyes vegyi anyagok nemzetközi kereskedelme során, valamint hozzájáruljon e vegyi anyagok környezetvédelmi szempontból megfelelő használatához. Az egyezmény jogilag kötelező erejű kötelezettségeket ír elő az előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárás végrehajtására vonatkozóan, és az exportáló felekre rótt exportkötelezettségekkel védelmezi az országokat – különösen a fejlődő országokat – a vegyi anyagokat előállító országokból származó nem kívánt exporttal szemben.

               A megállapodás 2004. február 24-én lépett hatályba.

               Az Európai Unió a megállapodás részes fele
                  1
               .

               2.2.A Rotterdami Egyezmény részes feleinek konferenciája

               Az egyezmény 18. cikke értelmében a Rotterdami Egyezmény irányító szerve a részes felek konferenciája. A testület általában kétévente ülésezik az egyezmény végrehajtásának nyomon követése céljából. Feladata ezenkívül a Vegyianyag-felülvizsgáló Bizottság által megvitatásra elé terjesztett vegyi anyagok felülvizsgálata.

               A Rotterdami Egyezmény részes felei konferenciája eljárási szabályzata 44. és 45. cikkének megfelelően mindegyik fél egy szavazattal rendelkezik. A regionális gazdasági integrációs szervezetek – mint amilyen az EU is – azonban az egyezményben részes tagállamaik számával egyenlő számú szavazattal rendelkeznek.

               2.3.A részes felek konferenciájának tervezett jogi aktusa

               A részes felek konferenciájának 2019. április 29. és május 10. között megtartandó kilencedik rendes ülésén a felek megvitatják egy, a meg nem felelés megállapítására szolgáló eljárásokról és intézményi mechanizmusokról szóló új melléklet (a továbbiakban: tervezett jogi aktus) elfogadását. A javasolt új melléklet értelemszerűen tartalmazza a részes felek konferenciájának hetedik és nyolcadik ülésén megvitatott és a felek túlnyomó többsége által támogatott szöveget.

               A szóban forgó melléklet az egyezmény 22. cikke (2) bekezdésének hatálya alá tartozik, amely eljárást írt elő az „eljárási, tudományos, technikai vagy igazgatási kérdésekkel” foglalkozó vonatkozó mellékletek elfogadására vonatkozóan. A tervezett jogi aktus egy olyan meglévő megállapodás alkalmazását vonja maga után, amely nem módosítja az egyezmény hatályát vagy tartalmát.

               A tervezett jogi aktus célja, hogy az egyezmény 17. cikkében előírt, a meg nem felelés megállapítására szolgáló mechanizmus bevezetése révén hatékonyabbá tegye a Rotterdami Egyezmény végrehajtását. A 17. cikk rendelkezései szerint „a részes felek konferenciája a lehető leghamarabb kidolgozza és elfogadja az egyezmény rendelkezéseinek való meg nem felelés megállapítására szolgáló és a meg nem felelés miatt elmarasztalható felekkel szembeni bánásmód meghatározására vonatkozó eljárásokat és intézményi mechanizmusokat”.

               A meg nem felelés megállapítása döntő szerepet játszik az átláthatóság fokozása, valamint annak érdekében, hogy a felek nagyobb készséget mutassanak nemzetközi kötelezettségeik teljesítésére. A mellékelt javaslat a részes felek konferenciájának korábbi ülésein már elkészített szöveg felhasználásával alternatív eszközt kínál a felek számára a megfelelési eljárások meghatározásához. A cél az, hogy a felek éljenek az egyezménynek való megfelelés ellenőrzésének megkönnyítésére létrehozott rendszer nyújtotta előnyökkel, amely segít azonosítani a megfeleléssel kapcsolatos kérdéseket és megoldásokat, és végső soron az egyezmény hatékonyabb végrehajtását eredményezi.

               Bár az egyezmény szövege egyértelműen kimondja, hogy „a lehető leghamarabb” eljárásokat és mechanizmusokat kell kidolgozni és elfogadni a meg nem felelés kezelésére, az egyezmény hatálybalépése óta eltelt 14 év alatt és a részes felek konferenciájának azóta megtartott nyolc ülésén folytatott egyeztetések ellenére a felek a mai napig nem fogadták el a szóban forgó eljárásokat és mechanizmusokat.

               A megállapodás 22. cikkének (1) bekezdésével összhangban az egyezmény javasolt új melléklete „annak szerves részét képezi, és az egyezményre való hivatkozás – kifejezett egyébirányú rendelkezés hiányában – egyben az annak mellékleteire való hivatkozást is jelenti”. A melléklet hatálybalépéséhez nincs szükség a felek megerősítésére. Ezenkívül a javaslatot ellenző bármely fél a 22. cikk (3) bekezdésének b) pontjával összhangban dönthet úgy, hogy nem alkalmazza az új mellékletet, ami kiutat jelent a javaslat ellen szavazó államok számára. Ezt követően azonban a tervezett jogi aktus kötelező minden olyan félre nézve, amely nem élt a kívülmaradás lehetőségével.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A környezetvédelmi politikai döntéshozatal terén vezető szerepet játszó EU számára fontos, hogy újólag megerősítse globális elkötelezettségét a többoldalú környezetvédelmi megállapodások és előírások jobb végrehajtásának előmozdítása iránt. A tagállamok küldöttségei már a nemzetközi környezetvédelmi kérdésekkel foglalkozó munkacsoport (WPIEI) vegyi anyagokkal foglalkozó, 2018. június 7-i nemzetközi ülésén kifejezték, hogy támogatják az EU azon javaslatkezdeményezését, hogy az egyezmény a megfelelési mechanizmust meghatározó új melléklettel egészüljön ki.

               Ezen túlmenően a kezdeményezés összhangban van az EU globális szerepének megerősítését szorgalmazó Juncker-prioritással, továbbá a fenntartható fejlesztési célokkal, azok közt is különösen az egészségfejlesztéssel (3. cél), a felelős fogyasztással és termeléssel (12. cél), valamint a hetedik környezetvédelmi cselekvési programmal.

               Az Uniónak ezért támogatnia kell a javasolt mellékletet, és abban a részes felek konferenciája kilencedik ülésének előkészítése során társszerzőként kell közreműködnie.

               Az új melléklet kötelező érvényű lesz az Unióra nézve, ezért ki kell alakítani a részes felek konferenciáján az Unió által képviselendő álláspontot. Ezt a lehető leghamarabb meg kell tenni annak érdekében, hogy az Unió az új melléklet társszerzője lehessen.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése rendelkezik azon eljárásról, amely alapján határozatot kell elfogadni „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat.”

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a kérdéses szervre irányadó nemzetközi jog szabályainak alkalmazása révén joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  2
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A részes felek konferenciája egy megállapodással – nevezetesen a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és peszticidek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló Rotterdami Egyezménnyel – létrehozott szerv.

               A részes felek konferenciája által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A Rotterdami Egyezmény 22. cikke (1) bekezdésének értelmében a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog értelmében kötelező erejű lesz.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét, és nem befolyásolja meghatározó módon az uniós szabályozás tartalmát.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a környezettel kapcsolatos. Ugyanakkor a Rotterdami Egyezmény értelmében elfogadott intézkedések – habár környezetvédelmi célt követnek – nagymértékben kereskedelmi vonatkozásúak is.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat anyagi jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikkének (3) bekezdése és 192. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel a részes felek konferenciája által elfogadandó jogi aktus egy, a Rotterdami Egyezmény végrehajtását érintő új eljárási mellékletre vonatkozik, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2018/0391 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Rotterdami Egyezmény részes feleinek konferenciáján a megfelelőségi eljárások tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére és 207. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és peszticidek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló Rotterdami Egyezményt (a továbbiakban: egyezmény) az Unió nevében a 2006/730/EK tanácsi határozattal
                  3
                kötötték meg, és 2004. február 24-én lépett hatályba.

               (2)Az egyezmény 22. cikke értelmében a részes felek konferenciája az egyezményt „eljárási, tudományos, technikai vagy igazgatási kérdésekkel” foglalkozó új mellékletekkel egészítheti ki.

               (3)A részes felek konferenciájának 2019. április 29. és május 10. között megtartandó kilencedik rendes ülésén a felek megvitatják egy, az egyezmény 17. cikkében előírt, a meg nem felelés megállapítására szolgáló mechanizmus bevezetéséről szóló új eljárási melléklet elfogadását.

               (4)Mivel az új melléklet kötelező érvényű lesz az Unióra nézve, helyénvaló meghatározni az Unió által a részes felek konferenciáján képviselendő álláspontot.

               (5)Az Unió megerősíti, hogy alapvető fontosságú a többoldalú környezetvédelmi megállapodások és előírások jobb végrehajtását világszinten előmozdítani és az iránt kötelezettséget vállalni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Rotterdami Egyezmény részes feleinek soron következő konferenciáján az Unió nevében képviselendő álláspont az, hogy támogatni kell a jogi aktus (a továbbiakban: tervezett jogi aktus) e határozathoz csatolt tervezetét és/vagy annak esetleges finomításait, amelyek eredményeként elfogadják az egyezmény 17. cikkében előírt, a meg nem felelés megállapítására szolgáló eljárásokat és intézményi mechanizmusokat.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               3. cikk

               A tervezett jogi aktust a Rotterdami Egyezmény részes feleinek konferenciája általi elfogadását követően ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 2006/730/EK határozata (2006. szeptember 25.) a nemzetközi kereskedelemben forgalmazott egyes veszélyes vegyi anyagok és növényvédő szerek előzetes tájékoztatáson alapuló jóváhagyási eljárásáról szóló rotterdami egyezménynek az Európai Közösség részéről történő megkötéséről (HL L 299, 2006.10.28., 23–25. o. [ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, NL, PL, PT, SK, SL, FI, SV]; HL L 335. M, 2008.12.13., 514–519. o. [MT])

                     (2)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (3)

                        HL L 299., 2006.10.28., 23–25. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.11.19.
            COM(2018) 753 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            a Rotterdami Egyezmény részes feleinek konferenciáján a megfelelőségi eljárások tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               RC-9/[  ] határozattervezet: A Rotterdami Egyezménynek való megfelelésre vonatkozó eljárások és mechanizmusok

               Előterjesztő: ...

               Úgy határoz, hogy elfogadja az egyezmény VII. mellékletét, amely az e határozat mellékletében foglaltaknak megfelelően meghatározza a Rotterdami Egyezménynek való megfelelésre vonatkozó eljárásokat és mechanizmusokat.

               FÜGGELÉK.

               VII. melléklet: A Rotterdami Egyezménynek való megfelelésre vonatkozó eljárások és mechanizmusok

               (1)Létrejön a megfelelési bizottság (a továbbiakban: bizottság).

               Tagok

               (2)A bizottság 15 tagból áll. A tagokat a részes felek jelölik ki és a részes felek konferenciája választja meg az Egyesült Nemzetek öt regionális csoportja méltányos földrajzi képviseletének biztosításával.

               (3)A tagok szakértelemmel és szakképesítéssel rendelkeznek az egyezmény hatálya alá tartozó területen. Tevékenységüket objektív módon és az egyezmény érdekeit szolgálva végzik.

               A tagok megválasztása

               (4)Az e melléklet hatálybalépését követő első ülésén a részes felek konferenciája egy megbízatási időszakra nyolc tagot, két megbízatási időszakra pedig hét tagot választ a bizottságba. A részes felek konferenciája ezt követően minden rendes ülésén két teljes megbízatási időszakra új tagokat választ azon tagok helyére, akiknek hivatali ideje lejárt vagy hamarosan lejár. A tagok legfeljebb két egymást követő megbízatási időszakra választhatók meg. E melléklet alkalmazásában a „megbízatási időszak” kifejezés a részes felek konferenciája rendes ülésének végétől a részes felek konferenciája következő rendes ülésének végéig tartó időszak.

               (5)Ha a bizottság valamely tagja lemond, vagy más okból képtelen hivatali idejét letölteni vagy feladatait ellátni, a szóban forgó tagot kinevező fél a hivatali idő hátralévő részére póttagot jelöl ki.

               Tisztségek

               (6)A bizottság maga választja meg elnökét. A bizottság a részes felek konferenciája eljárási szabályzatának 30. szabálya szerint, rotációs alapon megválaszt egy alelnököt és egy előadót.

               Ülések

               (7)A bizottság szükség esetén és lehetőség szerint a részes felek konferenciájának vagy az egyezmény más szerveinek üléseihez kapcsolódva tartja üléseit.

               (8)Az alábbi 9. pontra is figyelemmel a bizottság ülései a bizottság eltérő döntésének hiányában nyitva állnak a felek és a nyilvánosság előtt.

               Amennyiben a bizottság a 12. vagy 13. pont szerinti beadványokkal foglalkozik, a bizottság ülései nyitva állnak a felek előtt, nem állnak nyitva azonban a nyilvánosság előtt, kivéve, ha az a fél, amelynek a megfelelését kétségbe vonták, másképp dönt.

               Azok a felek vagy megfigyelők, akik előtt az ülés nyitva áll, nem jogosultak részt venni az ülésen, kivéve, ha a bizottság és az a fél, amelynek a megfelelését kétségbe vonták, másként dönt.

               (9)Amennyiben beadványt nyújtanak be valamely fél esetleges meg nem felelésére vonatkozóan, a szóban forgó felet meg kell hívni a bizottságon belül a beadványról folytatott vitára. A szóban forgó felek azonban nem vehetnek részt a bizottság ajánlásának vagy következtetéseinek kidolgozásában és elfogadásában.

               (10)A bizottság minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy konszenzussal állapodjon meg valamennyi érdemi kérdésben. Amennyiben ez nem lehetséges, a jelentésbe bele kell foglalni a bizottság valamennyi tagjának véleményét. Ha a konszenzus elérésére irányuló minden lehetséges erőfeszítés ellenére sem sikerül megállapodni, végső megoldásként a határozatot a jelen lévő és szavazó tagok négyötödös többségével vagy nyolc tag szavazatával kell meghozni, attól függően, hogy melyik a nagyobb szám. A határozatképességhez a bizottság tíz tagjának szavazata szükséges.

               (11)A bizottság minden tagja a bizottság által vizsgált valamennyi kérdés kapcsán kerüli a közvetlen vagy közvetett összeférhetetlenséget. Ha egy tag közvetlen vagy közvetett összeférhetetlenséggel szembesül, vagy olyan fél állampolgára, amelynek a megfelelését kétségbe vonták, a szóban forgó tag a kérdés megvitatása előtt a bizottság tudomására hozza a problémát. Az érintett tag nem vehet részt a bizottság e kérdéssel kapcsolatos ajánlásának kidolgozásában és elfogadásában.

               (12)Beadványt az a) és b) pont szerint a következők nyújthatnak be írásban a titkárságon keresztül:

               (a)az a fél, amelyik úgy véli, hogy minden erőfeszítése ellenére nem képes vagy nem lesz képes megfelelni az egyezmény szerinti bizonyos kötelezettségeknek. Az ilyen beadványnak részletesen meg kell határoznia az érintett kötelezettségeket, valamint tartalmaznia kell annak értékelését, hogy a szóban forgó fél miért nem képes e kötelezettségek teljesítésére. Amennyiben rendelkezésre állnak, meg lehet adni alátámasztó információkat vagy az alátámasztó információk elérhetőségét. A beadvány tartalmazhat olyan megoldási javaslatokat, amelyek a fél megítélése szerint leginkább megfelelhetnek saját konkrét szükségleteinek.

               (b)az a fél, amelyet közvetlenül érint vagy valószínűleg közvetlenül fog érinteni az, hogy egy másik fél vélhetően nem tesz eleget az egyezményben foglalt kötelezettségeknek. Annak a félnek, amelyik e pont alapján beadványt kíván benyújtani, a beadvány benyújtása előtt konzultálnia kell azzal a féllel, amelynek megfelelősége vita tárgyát képezi. A beadványnak részletesen meg kell határoznia az érintett kötelezettségeket, valamint tartalmaznia kell a beadványt alátámasztó információkat, ideértve azt is, hogy a benyújtó felet hogyan érinti vagy érintheti a másik fél meg nem felelése.

               (13)A felek által az egyezmény 4. cikkének (1) bekezdése, 5. cikkének (1) és (2) bekezdése és 10. cikke szerinti kötelezettségeik teljesítése során esetlegesen tapasztalt nehézségek értékelése céljából a bizottság – miután a titkárságtól megkapta a szóban forgó felek által az említett rendelkezések alapján rendelkezésre bocsátott információkat – írásban értesíti az érintett felet a problémás kérdésről. Ha az ügyet az érintett féllel a titkárságon keresztül történő konzultáció útján 90 napon belül nem sikerül rendezni, és a bizottság az ügyet tovább tárgyalja, azt a 16–24. ponttal összhangban teszi.

               (14)A titkárság a fenti 12.  a) pont alapján benyújtott beadványokat a kézhezvételüktől számított két héten belül továbbítja a bizottság tagjainak a bizottság következő ülésén történő megvitatás céljából.

               (15)A titkárság a 12. b) pont alapján, illetve a 13. ponttal összefüggésben benyújtott beadványok kézhezvételétől számított két héten belül megküldi a beadvány másolatát annak a félnek, amelynek esetében kétségbe vonták az egyezménynek való megfelelést, valamint a bizottság tagjainak a bizottság következő ülésén történő megvitatás céljából.

               (16)Azok a felek, amelyeknek a megfelelését kétségbe vonták, az e határozatban leírt eljárás bármely szakaszában reagálhatnak és észrevételeket tehetnek.

               (17)A fenti 16. pont sérelme nélkül, amennyiben egy olyan fél, amelynek a megfelelését kétségbe vonták, egy beadványra reagálva kiegészítő információkat nyújt be, e kiegészítő információkat a beadvány érintett fél általi kézhezvételétől számított három hónapon belül továbbítani kell a titkárságnak, kivéve, ha az adott ügy körülményei hosszabb időtartamot indokolnak. A szóban forgó információkat a bizottság következő ülésén történő megvitatás céljából haladéktalanul meg kell küldeni a bizottság tagjainak. Amennyiben a beadvány benyújtására a fenti 12. b) pont alapján kerül sor, a titkárság a szóban forgó információkat a beadványt benyújtó félnek is megküldi.

               (18)A bizottság dönthet úgy, hogy nem foglalkozik az olyan beadványokkal, amelyek véleménye szerint:

               (a)csekély jelentőségűek;

               (b)nyilvánvalóan megalapozatlanok.

               Támogatásnyújtás

               (19)A bizottság a fenti 12. pontnak megfelelően vagy a fenti 13. ponttal összefüggésben hozzá benyújtott minden beadványt megvizsgál, hogy megállapítsa a problémás kérdéssel kapcsolatos tényeket és annak alapvető okait, valamint hogy – az egyezmény 16. cikkének figyelembe vételével – elősegítse annak megoldását. E célból a bizottság az alábbiakkal szolgálhat a felek számára:

               (a)tanácsadás;

               (b)nem kötelező erejű ajánlások;

               (c)bármely olyan további információ, amely az adott felet segíti a megfelelési terv, ezen belül az ütemezés és a célok kialakításában.

               A megfelelési problémák kezelését célzó lehetséges intézkedések

               (20)Amennyiben a fenti 19. pontban meghatározott támogató eljárás lefolytatását követően és figyelembe véve a megfelelési nehézségek okát, típusát, mértékét és gyakoriságát – ideértve azon felek pénzügyi és technikai kapacitásait is, amelyeknek a megfelelését kétségbe vonták – a bizottság úgy véli, hogy az adott fél megfelelési problémáinak megoldására további intézkedéseket kell javasolni, javasolhatja a részes felek konferenciájának – figyelemmel annak az egyezmény 18. cikke (5) bekezdésének c) pontja szerinti jogosítványaira –, hogy a megfelelés elérése érdekében vegye fontolóra a nemzetközi joggal összhangban meghozandó alábbi intézkedéseket:

               a)
                     az egyezmény keretében további támogatás az érintett fél számára, ideértve adott esetben a pénzügyi forrásokhoz való hozzáférés, a technikai segítségnyújtás és a kapacitásépítés elősegítését is;

               b)
                     a jövőbeli megfelelésre vonatkozó tanácsadás azzal a céllal, hogy segítse a feleket az egyezmény rendelkezéseinek végrehajtásában és előmozdítása a felek közötti együttműködést;

               c)
                     az érintett fél felkérése arra, hogy számoljon be az általa tett erőfeszítésekről;

               d)
                     nyilatkozat kibocsátása az esetleges jövőbeli meg nem feleléssel kapcsolatos aggályokról;

               e)
                     nyilatkozat kibocsátása a jelenlegi meg nem feleléssel kapcsolatos aggályokról;

               f)
                     a főtitkár felkérése arra, hogy hozza nyilvánosságra a meg nem felelés eseteit;

               g)
                     ajánlás arra vonatkozóan, hogy a meg nem felelő fél a helyzet rendezése érdekében keressen megoldást a meg nem felelésre.

               Információkezelés

               (21)(1) A bizottság a következő forrásokból kaphat releváns információkat a titkárságon keresztül:

               (a)a felek;

               (b)az általa szükségesnek és megfelelőnek ítélt releváns források az érintett fél előzetes hozzájárulásával, illetőleg a részes felek konferenciájának utasítása alapján;

               (c)az egyezmény szerinti információcsere-mechanizmus és az érintett kormányközi szervezetek. A bizottság a szóban forgó információkat az érintett fél rendelkezésére bocsátja, és felkéri arra, hogy ismertesse azokkal kapcsolatos észrevételeit.

               (2) A bizottság – adott esetben jelentés formájában – a titkárságtól is kérhet információt a bizottságnál vizsgálat tárgyát képező kérdésekkel kapcsolatban.

               (22)Az általános megfeleléssel kapcsolatos rendszerszintű kérdések 25. pont szerinti vizsgálata céljából a bizottság:

               (a)kérhet információt valamennyi féltől;

               (b)a részes felek konferenciájának vonatkozó útmutatásával összhangban bármely megbízható forrásból és külső szakértőtől kérhet releváns információkat; valamint

               (c)konzultálhat a titkársággal, és felhasználhatja annak tapasztalatait és tudásbázisát.

               (23)Az egyezmény 14. cikkére is figyelemmel a bizottság, a felek és a bizottság tanácskozásain részt vevő személyek gondoskodnak a bizalmasan kapott információk bizalmas jellegének megőrzéséről.

               Nyomon követés

               (24)A megfelelési bizottságnak figyelemmel kell kísérnie a fenti 19. vagy 20. pont alapján hozott intézkedések eredményeit.

               Az általános megfeleléssel kapcsolatos kérdések

               (25)A megfelelési bizottság az általános megfeleléssel kapcsolatban valamennyi fél számára releváns rendszerszintű kérdéseket is megvizsgálhat, amennyiben:

               (a)arra a részes felek konferenciájától felkérést kap;

               (b)a bizottság – a titkárság által az egyezmény szerinti feladatainak teljesítése során a felektől szerzett és a bizottság elé terjesztett információk alapján – úgy dönt, hogy egy általános meg nem feleléssel kapcsolatos kérdés vizsgálatára van szükség, és arról jelentést kell készíteni a részes felek konferenciája számára.

               A részes felek konferenciájának szóló jelentések

               (26)A bizottság a részes felek konferenciájának minden rendes üléséhez jelentést nyújt be, amely magában foglalja a következőket:

               (a)a bizottság által elvégzett munka;

               (b)a bizottság következtetései vagy ajánlásai;

               (c)a bizottság jövőbeli munkaprogramja – beleértve a munkaprogram teljesítéséhez szükségesnek ítélt ülések ütemtervét – a részes felek konferenciáján történő megvitatása és jóváhagyása céljából.

               Egyéb kisegítő testületek

               (27)Amennyiben a bizottság tevékenységei bizonyos kérdések tekintetében átfedik a Rotterdami Egyezmény egy másik szervének feladatait, a részes felek konferenciája utasíthatja a bizottságot, hogy konzultáljon a szóban forgó szervvel.

               Információcsere más releváns többoldalú környezetvédelmi megállapodásokkal

               (28)Adott esetben a bizottság a részes felek konferenciájának kérésére vagy közvetlenül konkrét információt kérhet más releváns többoldalú környezetvédelmi megállapodások égisze alatt működő, veszélyes anyagokkal és hulladékokkal foglalkozó megfelelési bizottságoktól, és ezekről a tevékenységekről jelentést nyújthat be a részes felek konferenciája számára.

               A megfelelési mechanizmus felülvizsgálata

               (29)A részes felek konferenciája rendszeresen felülvizsgálja az e mellékletben meghatározott eljárások és mechanizmusok végrehajtását.

               Kapcsolat a vitarendezéssel

               (30)A szóban forgó eljárások és mechanizmusok nem érintik az egyezmény 20. cikkét.