				|

		52012PC0035

			Javaslat A TANÁCS RENDELETE az európai alapítvány (FE) statútumáról /* COM/2012/035 final - 2012/0022 (APP) */

			   	INDOKOLÁS

1.
A JAVASLAT HÁTTERE

1.1. Háttér-információk
Az alapítványok fontos szerepet játszanak az
Európai Unióban, különösen a civil társadalomban. A számos területen kifejtett
különféle tevékenységeik útján hozzájárulnak az Unió alapvető értékeihez
és célkitűzéseihez, így például az emberi jogok tiszteletben tartásához, a
kisebbségek védelméhez, a foglalkoztatáshoz és a társadalmi fejlődéshez, a
környezet védelméhez és fejlesztéséhez vagy a tudományos és technológiai
előrehaladás támogatásához. Ebben az összefüggésben jelentősen
hozzájárulnak az Európa 2020 stratégia[1]
által megállapított ambiciózus, az intelligens, fenntartható és inkluzív
növekedést kitűző célok eléréséhez. Fokozzák és elősegítik
továbbá a polgárok és a civil társadalom európai projektbe való aktívabb
bevonását. Tevékenységeik gyakorlása azonban számos akadályba ütközik
Unió-szerte.
A 2011 áprilisában elfogadott, az egységes
piaci intézkedéscsomagról szóló közlemény[2]
kiemelte, hogy a növekedésre és a foglalkoztatásra vonatkozó célok elérése,
valamint a versenyképesség előmozdítása érdekében véget kell vetni a piac
széttagoltságának, és meg kell szüntetni a szolgáltatások szabad mozgásának, az
innovációnak és a kreativitásnak az útjában álló korlátokat és akadályokat.
Hangsúlyozta, hogy fontos megerősíteni a polgárok egységes piacba vetett
bizalmát, és fontos biztosítani, hogy az egységes piac előnyeit
továbbadják a polgároknak. Az alapítványok szociális gazdasághoz és a közhasznú
innovatív kezdeményezésekhez való hozzájárulásának összefüggésében az egységes
piaci intézkedéscsomag cselekvésre hívott fel azon akadályok megszüntetése
érdekében, amelyekkel az alapítványok a határokon átnyúló működés során
szembesülnek. Ugyanilyen felhívást tett a 2010. évi, „Az uniós polgárok
jogainak érvényesítése előtt álló akadályok lebontása” című, az uniós
polgárságról szóló jelentés[3],
amely hangsúlyozta, mennyire fontos fejleszteni a közhasznú alapítványok
tevékenységének európai dimenzióját a polgárok uniós szintű fellépésének
előmozdítása céljából.
2011. október 25-i, a „társadalomtudatos
vállalkozás” kezdeményezésről szóló közleményében[4] a Bizottság kiemelte azt is,
hogy fontos európai jogi formákat kialakítani a szociális gazdasági ágazatban
működő szervezetek (pl. alapítványok, szövetkezetek vagy kölcsönös
biztosítópénztárak) számára. A „társadalomtudatos vállalkozás” kezdeményezés
célja olyan vállalkozások fejlődésének támogatása, amelyek elsősorban
arra összpontosítanak, hogy társadalmi hatást váltsanak ki tevékenységeik
útján; a kezdeményezés fellépései azon szociális gazdasági szereplőket
(köztük alapítványokat) is célozzák és azok számára előnyösek, amelyek
megfelelnek a „társadalomtudatos vállalkozásra” vonatkozó, a közleményben
megfogalmazott általános kritériumoknak.
Az Európai Parlament a Bizottság egységes
piaci intézkedéscsomagjára reagáló állásfoglalásában az alapítványokra
(valamint a kölcsönös önsegélyező társaságokra és egyesületekre) vonatkozó
megfelelő jogi keret szükségességét hangsúlyozta; 2011. márciusi, 84/2010.
számú írásbeli nyilatkozatában az e jogi személyekre vonatkozó statútumok
bevezetése mellett érvelt; és korábbi, 2009. és 2006. évi állásfoglalásaiban[5] arra sürgette a Bizottságot,
hogy e cél elérése érdekében munkálkodjon. Az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság statútum mellett érvelt 2010. évi saját kezdeményezésű
véleményében[6],
amely egy ilyen statútum kidolgozási módjára vonatkozó nézeteit tartalmazta, a
Régiók Bizottsága pedig támogatta a Bizottság egységes piaci
intézkedéscsomagban szereplő, az alapítványokra vonatkozó
kezdeményezésről szóló bejelentését[7].
1.2. A javaslat okai és céljai
Az alapítványok nem képesek több tagállam
között hatékonyan mozgatni a pénzeszközöket az EU-ban. Amikor úgy döntenek,
hogy határokon átnyúló tevékenységet folytatnak, az alapítványoknak az általuk
gyűjtött források egy részét jogi tanácsadásra és arra kell költeniük,
hogy teljesítsék a különböző nemzeti jogszabályok által meghatározott jogi
és adminisztratív követelményeket.
Ez a kezdeményezés olyan új európai jogi
formát teremt, amelynek az a célja, hogy megkönnyítse az alapítványok
létrehozását és az egységes piacon való működését. Lehetővé teszi,
hogy az alapítványok több tagállamot érintő viszonylatban hatékonyabban
irányítsák közhasznú célokra a magánforrásokat az Európai Unióban. Ennek pedig
– például az alapítványok költségeinek csökkenése révén – azt kell
eredményeznie, hogy több forrás áll rendelkezésre közhasznú tevékenységekre, és
így pozitív hatást kell gyakorolnia az európai polgárok szempontjából a
közjóra, valamint összességében az Unió gazdaságára is.
Ez a javaslat nem kíván az európai szintű
politikai pátokhoz kapcsolódó politikai alapítványok speciális helyzetével
foglalkozni. Ezekre az alapítványokra (az európai szintű politikai
pártokkal együtt) 2007 óta különös szabályok vonatkoznak az uniós jog keretein
belül, mindenekelőtt az uniós forrásokhoz való hozzáférésük tekintetében[8]. A Bizottság jelenleg
felülvizsgálja ezeket a szabályokat és 2012 során a módosításukra vonatkozó
jogalkotási javaslatot fogad el[9].

2.
AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS A
HATÁSVIZSGÁLAT

E javaslat elkészítésekor a Bizottság széles
körben támaszkodott külső szakértelemre, és átfogó egyeztetést folytatott
különböző érdekelt felekkel.
Először is egy – a hamburgi Max Planck
Összehasonlító Jogi és Nemzetközi Magánjogi Intézetből és a Heidelbergi
Egyetemből (Szociális Beruházási Központ) álló konzorcium által végzett –
megvalósíthatósági tanulmányt[10]
készítettek és tettek közzé 2008-ban; e szerint az azonosított problémák
kezelésére az európai alapítvány (adóügyeket tárgyaló vagy nem tárgyaló)
statútuma lenne a javasolt megoldás.
Másodszor, a Bizottság 2009 februárja és
májusa között nyilvános konzultációt tartott a megvalósíthatósági tanulmány
ajánlásairól. Míg az alapítványok erőteljesen támogatták a statútum
ötletét, a nemzeti hatóságok és bizonyos mértékig az üzleti szervezetek is
szkeptikusabban álltak az ilyen jogi forma szükségességéhez és
megvalósíthatóságához. „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé” című
közleményről szóló, 2010–2011-es általánosabb konzultáció is azt mutatta,
hogy a nonprofit ágazat élénken érdeklődik a statútum iránt.
Ezenkívül a Bizottság alapítványokkal
folytatott kétoldalú megbeszéléseken, különösen a 2010. júniusi „európai alapítványi
hét” során, valamint az Európai Alapítványi Központtal való kapcsolatfelvétel
útján további információkat gyűjtött a tapasztalt konkrét problémákról.
A Bizottság 2009, 2010 és 2011 során a
vonatkozó nemzeti jogszabályokról is információkat gyűjtött a nemzeti
hatóságoktól egy kérdőív, valamint az azt követő, a társasági jogi
szakértői csoporton (CLEG)[11]
belüli megbeszélések útján. Sok tagállam fenntartásainak adott hangot az új
európai jogi formák, így az európai alapítványok szükségességét illetően.
A Bizottság figyelembe vette a fenti
észrevételeket és aggodalmakat, amikor megszövegezte a javaslatot – ennek során
az alapítványok szükségleteinek és a nemzeti jogrendszereknek az elemzésére
támaszkodott és olyan megoldásokat választott (pl. a kezdeményezés hatályát
illetően), amelyekről a nemzeti jogok sokféleségére tekintettel
könnyebben kompromisszumra lehet jutni.
A hatásvizsgálat a fent említett módon
összegyűjtött adatokon alapult. Az azonosított átfogó probléma az volt,
hogy a nemzeti polgári jogi és adózási szabályok sokfélesége költségessé és
fáradságossá tette az alapítványok határokon átnyúló műveleteit, és ennek
eredményeképp a források határokon átnyúló és alapítványok útján történő,
közhasznú célokra való irányítása messze elmarad az ideálistól. Az azonosított
konkrétabb problémák közé tartozott a más tagállamokban közhasznú
alapítványként való elismerés bizonytalansága, a források határokon átnyúló
alapon való összesítésének és szétosztásának költségei, valamint a határokon
átnyúló adományok korlátozott mértéke.
A következő lehetőségeket vették
fontolóra: (1) az uniós szintű új szakpolitikai intézkedés mellőzése;
(2) tájékoztató kampány és önkéntes minőségi charta; (3) az európai
alapítvány statútuma (az adókérdések tárgyalásával vagy anélkül); és (4) az
alapítványokra vonatkozó jogszabályok korlátozott harmonizációja.
A szakpolitikai intézkedés mellőzése
a folyamatban lévő kezdeményezésekre támaszkodna, ideértve a jogsértési
ügyeket és az adóügyek terén végzett munkát, a szolgáltatási irányelv teljes
körű végrehajtásának biztosítását, valamint a kutatás terén tett nem
jogalkotási kezdeményezéseket és a határokon átnyúló adakozást támogató
alapítványi ágazati kezdeményezéseket.
A tájékoztató kampány
lehetőségének az lenne a célja, hogy bővítse az alapítványok ismereteit
a nemzeti jogszabályok szerint őket a határokon átnyúló működés során
megillető jogokról és terhelő kötelezettségekről. Ezenkívül az
alapítványok által önkéntes alapon elkészített minőségi charta,
valamint egy kapcsolódó, a chartának megfelelő alapítványoknak adott
„európai minőségi címke” célja az lenne, hogy biztosítsa az alapítványok
tevékenységének minőségét és megbízhatóságát.
Az európai alapítvány adóügyeket nem
tárgyaló statútumának lehetősége alternatív jogi formát javasol az
alapítványok számára; nem igényelné a nemzeti alapítványok jelenlegi formáinak
megváltoztatását, alkalmazása pedig önkéntes alapon történne. A statútum
bizonyos követelményeket (pl. minimális induló vagyont, a legtöbb tagállamban
elfogadott közhasznú célokat) határozna meg az európai alapítvánnyá váláshoz.
Az európai alapítvány adóügyeket is
tárgyaló statútumának lehetősége ezen túlmenően megkövetelné a
tagállamoktól, hogy az európai alapítványokat egyenrangúnak tekintsék a
belföldi közhasznú alapítványokkal, és így ugyanolyan adókedvezményekben
részesítsék azokat, mint a belföldi alapítványokat. Ugyanez a megoldás vonatkozna
az európai alapítvány kedvezményezettjeire és a részére adományozókra is.
Az alapítványokra vonatkozó jogszabályok
korlátozott mértékű harmonizációja azoknak a
követelményeknek a harmonizációját jelentené, amelyeket az alapítványoknak
teljesíteniük kell ahhoz, hogy külföldön nyilvántartásba vetethessék magukat és
tevékenységet folytathassanak, azaz a közhasznú alapítványok elfogadható
céljainak, a minimális vagyonnak, a nyilvántartásba vételi követelményeknek és
a belső igazgatás egyes kérdéseinek harmonizációját. A tagállamoknak
további követelmények megszabása nélkül lehetővé kellene tenniük a
harmonizált kritériumoknak megfelelő alapítványok országukban való
működését. Megfontolták az alapítványokra vonatkozó nemzeti jogszabályok kiterjedtebb
harmonizációjának és az alapítványok és a részükre adományozók adóügyi
megítélése harmonizációjának lehetőségét is.
A javasolt lehetőségek hatásainak
elemzése azt mutatta, hogy a legmegfelelőbb lehetőség az európai
alapítványok automatikusan alkalmazott, megkülönböztetéstől mentes adóügyi
megítélést tartalmazó statútuma lenne, amely megszüntetné az alapítványok és
adományozók előtt álló, határokon átnyúló akadályokat, és megkönnyítené a
források közhasznú célokra való hatékony irányítását.

3.
A JAVASLAT JOGI ELEMEI
3.1.
Jogalap

Az európai
alapítvány statútumáról szóló javasolt rendelet jogalapja az EUMSZ 352. cikke,
amely megfelelő jogalapot szolgáltat abban az esetben, ha a Szerződés
semelyik másik rendelkezése sem adja meg a szükséges felhatalmazást az uniós
intézményeknek egy intézkedés elfogadására.
A 352. cikk a választott jogalap a társasági
jog terén már meglévő európai jogi formák, azaz az európai
részvénytársaság, az európai gazdasági egyesülés és az európai szövetkezet
számára. Az európai szövetkezetről szóló ítéletében[12] az Európai Bíróság is
megerősítette, hogy a 352. cikk a helyes jogalap.

3.2.
Szubszidiaritás és arányosság

A javasolt
intézkedés teljes mértékben megfelel a szubszidiaritás elvének. Uniós
szintű intézkedés szükséges azon jelenlegi nemzeti akadályok és
korlátozások megszüntetéséhez, amelyekkel az alapítványok az EU területén való
működés során szembesülnek. A jelenlegi helyzet azt igazolja, hogy nemzeti
szinten nem kezelik a problémát megfelelően, és hogy annak határokon
átnyúló jellege miatt az alapítványok mobilitásának fokozása érdekében közös
keretre van szükség. Ha csak a tagállamok lépnének fel, az nem tenné lehetővé, hogy az
egységes piac optimális eredményeket biztosítson az uniós polgárok számára. Ez
a kezdeményezés megadja a lehetőséget az alapítványoknak arra, hogy a
javasolt európai jogi formát válasszák, és így határokon átnyúló tevékenységeik
könnyebbé váljanak.
A javasolt intézkedés megfelelő lenne, és
nem lépné túl a meghatározott célkitűzések kielégítő megvalósításához
szükséges mértéket, tehát megfelel az arányosság elvének. Célja, hogy a
nemzeti formák mellett új jogi formát hozzon létre, változatlanul hagyva a már
meglévő különféle nemzeti jogszabályokat. Meghagyná a tagállamok
választási lehetőségét és hatáskörét arra vonatkozóan, hogy fenntartsák és
kialakítsák nemzeti jogi formáikat. Ezen túlmenően az adóztatást
illetően nem váltaná fel egy sor új, harmonizált szabállyal a
tagállamoknak a közhasznú alapítványok (és az azok részére adományozók) adóügyi
megítélésére vonatkozó jogszabályait, hanem csak automatikusan alkalmazandóvá
tenné ezeket a meglévő szabályokat az európai alapítványra (és az annak
részére adományozókra) is. A javasolt intézkedés kezelné azokat a
legjelentősebb problémákat, amelyekkel az alapítványok szembesülnek a határokon
átnyúló tevékenységük során, anélkül, hogy kimerítően megállapítaná az
európai alapítványra alkalmazandó valamennyi szabályt, vagy új adószabályok
sorát vezetné be.

3.3.
A jogi aktus típusának megválasztása

Egy rendelet a
legmegfelelőbb eszköz ahhoz, hogy biztosítsa a statútum egységességét
valamennyi tagállamban, mivel az európai jogi forma megköveteli, hogy a
szabályokat az egész Unióban egységesen és közvetlenül alkalmazzák.

4.
A JAVASLAT RÉSZLETES MAGYARÁZATA

Az I. fejezet (Általános rendelkezések)
tartalmazza a rendelet tárgyát, az európai alapítványra (FE) alkalmazandó
szabályokat, valamint egy sor fogalommeghatározást, hogy biztosítsa
a rendeletben használt kifejezések egyértelműségét.
Megállapítja az európai alapítvány fő
jellemzőit: az európai alapítvány közhasznú és minden uniós
tagállamban jogi személyiséggel és teljes jogképességgel rendelkező
szervezet; a tevékenységeit illetően határokon átnyúló dimenzióval
rendelkezik, vagy az alapító okiratban megállapított célja, hogy legalább két
tagállamban folytasson tevékenységet; az induló vagyona legalább 25 000
EUR-val egyenértékű. Az európai alapítvány folytathat gazdasági
tevékenységet, amennyiben a nyereséget a rendeletnek megfelelően a
közhasznú célja(i) elérésére használja fel. A jogbiztonság érdekében a rendelet
tartalmazza a polgári jogi és adójogi jogszabályok szerint a legtöbb
tagállamban elfogadott közhasznú célok kimerítő felsorolását.
A II. fejezet (Alapítás) meghatározza
az európai alapítvány alapításának módszereit, az alapító okirat
minimális tartalmát és a nyilvántartásba vételi követelményeket.
Ami az alapítást illeti, az európai
alapítvány létrehozható ex nihilo (végrendeleti rendelkezéssel,
közjegyzői okirattal vagy bármely természetes és/vagy jogi személy(ek)
vagy közintézmény(ek) által az alkalmazandó nemzeti jognak megfelelően
tett írásbeli nyilatkozattal), egy vagy több tagállamban jogszerűen
létesült közhasznú szervezetek egyesülésével, illetve egy valamely
tagállamban jogszerűen létesült nemzeti közhasznú szervezet európai
alapítvánnyá való átalakulásával.
A fejezet tartalmazza azoknak az iratoknak és
adatoknak a felsorolását, amelyeket csatolni kell a nyilvántartásba vételi
kérelemhez, és amelyeket közzé kell tenni. Ezen túlmenően a
nyilvántartásba vételi folyamat megkönnyítése érdekében a nyilvántartó
szerveknek együtt kell működniük egymással az európai alapítvány iratait
és adatait illetően.
A III. fejezet (Az európai alapítvány
szervezete) megállapítja az irányító testületre, az ügyvezető
igazgatókra és a felügyelőbizottságra vonatkozó szabályokat, köztük az
összeférhetetlenségi szabályokat is. Hitelességének és megbízhatóságának
biztosítása érdekében az európai alapítványnak magas szintű átláthatósági
és elszámoltathatósági normáknak kell eleget tennie.
IV. fejezet (A székhely és annak
áthelyezése). Az európai alapítvány áthelyezheti
székhelyét egy másik tagállamba úgy, hogy megtartja a jogi személyiségét és nem
kell megszüntetni.
Az V. fejezet
(Munkavállalók és önkéntesek részvétele) a munkavállalók és önkéntesek
tájékoztatására és a velük folytatott konzultációra vonatkozó szabályokat
tartalmaz, a releváns uniós jogszabályoknak megfelelően. A javaslat nem tartalmaz szabályokat a
munkavállalók irányító/felügyelő szervben való részvételére vonatkozóan,
mivel csak nagyon kevés tagállamban tapasztalható ilyen szintű részvétel a
közhasznú szervezetekben.
VI. fejezet (Az
európai alapítvány megszűnése). A rendelet
lehetővé teszi, hogy az európai alapítvány átalakuljon olyan
közhasznú szervezetté, amelyre a székhelye szerinti tagállam joga vonatkozik,
azzal a feltétellel, hogy az európai alapítvány alapító okirata szerint
megengedhető az átalakulás. Tartalmaz szabályokat az olyan esetekben
történő megszüntetésre is, amikor az európai alapítvány célja
megvalósult vagy meghiúsult, a létrehozásakor meghatározott idő eltelt
vagy az európai alapítvány elvesztette minden vagyonát.
A VII. fejezet (Tagállami felügyelet)
jelentős hatásköröket ruház az illetékes nemzeti felügyeleti hatóságokra,
hogy lehetővé tegye számukra azon közhasznú szervezetek tevékenységének
hatékony felügyeletét, amelyekért felelősek. Jogosultak például arra, hogy
jóváhagyják az európai alapítvány céljának változását, vizsgálatot folytassanak
az európai alapítvány ügyeit illetően, figyelmeztessék az irányító
testületet, és elrendeljék, hogy az irányító testület tartsa tiszteletben az
európai alapítvány alapító okiratát, a rendeletet és az alkalmazandó nemzeti
jogot, valamint hogy visszahívják az irányító testület egy tagját vagy egy
bíróságnak javasolják a visszahívását, vagy megszüntessék az európai
alapítványt vagy egy bíróságnak javasolják a megszüntetését. A felügyeleti
hatóságoknak emellett kötelességük, hogy együttműködjenek és információkat
cseréljenek egymással; a rendelet tartalmaz továbbá a nyilvántartó szervek és a
felügyeleti hatóságok adóhatóságokkal való együttműködésére vonatkozó
szabályokat is.
VIII. fejezet (Adóügyi megítélés). A rendelet előírja, hogy az európai alapítványra és az európai
alapítvány részére adományozókra automatikusan alkalmazni kell ugyanazokat az
adókedvezményeket, amelyekben a belföldi közhasznú szervezetek részesülnek.
Ennek oka, hogy a tagállamok kötelesek egyenértékűnek tekinteni az európai
alapítványt az adott tagállam joga szerint létrehozott közhasznú
szervezetekkel. Az európai alapítvány részére adományozókat és az európai
alapítvány kedvezményezettjeit ugyanezen elvnek megfelelően kell kezelni.
A IX. fejezet (Záró rendelkezések)
előírja, hogy a tagállamoknak meg kell állapítaniuk az e rendelet
rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó
szabályokat, és minden szükséges intézkedést meg kell tenniük azok
végrehajtásának biztosítása érdekében. A javaslat felülvizsgálatra vonatkozó
rendelkezést is tartalmaz.

5.
KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

A javaslatnak nincsenek az Európai Unió
költségvetését érintő vonzatai.

6.
KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK

A javasolt rendelet az Európai Gazdasági
Térségre vonatkozik.
2012/0022 (APP)
Javaslat
A TANÁCS RENDELETE
az európai alapítvány (FE) statútumáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 352. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Parlament egyetértésére[13],
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[14],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[15],
különleges jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
A közhasznú szervezetek számos területen kifejtett
tevékenységükkel hozzájárulnak az Unió alapvető értékeihez és
célkitűzéseihez, mint amilyen az emberi jogok tiszteletben tartása, a kisebbségek
védelme, a foglalkoztatás és a társadalmi fejlődés, a környezet védelme,
megőrzése és fejlesztése vagy a tudományos és technológiai
előrehaladás támogatása.
(2)
Az a jogi keret, amelyben a közhasznú szervezetek
tevékenységüket végzik az Unióban, a nemzeti jogokon alapul, uniós szintű
harmonizáció nélkül. Emellett a polgári jogi és adójogi jogszabályok terén
jelentős eltérések vannak a tagállamok között. Ezek az eltérések
költségessé teszik és megnehezítik a közhasznú szervezetek határokon átnyúló
műveleteit. Ennek eredményeképp a források határokon átívelő,
közhasznú célokra való irányítása messze elmarad az ideálistól.
(3)
Tekintettel a közhasznú szervezetek előtt álló
problémákra és arra, hogy nincs más európai jogi forma, amelyet
tevékenységeikhez igénybe vehetnének, egy kifejezetten az ilyen szervezetekre
szabott, Unió-szerte létrehozható európai formáról kell rendelkezni. Ennek a
jogi formának a lehető legegységesebbnek kell lennie az Unión belül, hogy
minél jobban előmozdítsa a határokon átnyúló közhasznú tevékenységeket.
(4)
Az Európai Parlament állásfoglalást fogadott el 2011.
április 6-án az európaiakat szolgáló egységes piacról[16], 2009. február 19-én a
szociális gazdaságról[17]
és 2006. július 4-én a társasági joggal kapcsolatos új fejleményekről és
kilátásokról[18],
valamint 2011. március 10-én írásbeli nyilatkozatot adott ki a kölcsönös
önsegélyező egyesületek, társaságok és alapítványok európai statútumának
létrehozásáról[19],
amelyben az európai alapítványok statútumának létrehozására szólított fel.
(5)
Az Európai Szociális és Gazdasági Bizottság 2010.
április 28-án véleményt adott ki az európai alapítvány statútumáról[20]. A Régiók Bizottsága 2011.
április 1-jén véleményt adott ki az egységes piaci intézkedéscsomagról[21]. Mindkét vélemény támogatta az
európai alapítvány statútumának kidolgozására irányuló bizottsági
kezdeményezést.
(6)
Az európai alapítványra (a továbbiakban: FE) e
rendelet anyagi jogi szabályainak és az európai alapítvány alapító okiratának
kell irányadónak lennie. Azokra a kérdésekre, amelyeket e rendelet vagy az
európai alapítvány statútuma nem vagy csak részben szabályoz, a nemzeti jog
közhasznú szervezetekre alkalmazandó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(7)
Az európai alapítvány csak közhasznú célokat
mozdíthat elő, ezek alatt olyan célok értendők, amelyek a
kedvezményezettek tágan meghatározott csoportját támogatják. Mivel a közhasznú
szervezetek tevékenységei olyan területekre összpontosítanak, amelyek fontosak
az európai polgárok és az európai gazdaság számára, az ilyen hatály
eredményezné a legtöbb társadalmi, gazdasági és környezeti előnyt. A jogbiztonság biztosítása érdekében a közhasznú
célt a célok átfogó felsorolása útján kell meghatározni.
(8)
E statútum fő célja, hogy megszüntesse azokat
az akadályokat, amelyekkel az alapítványok szembesülnek, amikor határokon
átnyúló tevékenységet végeznek az Unióban. Az uniós fellépésnek ezért azokra a
közhasznú szervezetekre kell összpontosítania, amelyek már folytatnak
tevékenységet más tagállamokban, vagy amelyeknek ez a létesítő okiratukban
megállapítottak szerint szándékukban áll.
(9)
Az európai alapítványnak rendelkeznie kell egy
bizonyos minimális értékű vagyonnal annak érdekében, hogy megbízható
legyen az adományozók és a hatóságok szemében, bizonyítsa céljának komolyságát,
valamint hogy megelőzhető legyen a jogi formával való visszaélés. A
vagyon minimális értékére vonatkozó követelmény azonban nem teheti túl
költségessé az európai alapítvány létrehozását, megnehezítve így az ilyen jogi
forma használatát.
(10)
Ahhoz, hogy teljesen működőképes legyen,
az európai alapítványnak minden tagállamban jogi személyiséggel és teljes
jogképességgel kell rendelkeznie és képesnek kell lennie arra, hogy elvégezzen
a közhasznú célja megvalósításához szükséges minden tevékenységet, amennyiben
azok összhangban állnak az európai alapítvány alapító okiratával és ezzel a
rendelettel.
(11)
A – közhasznú céljához akár kapcsolódó, akár nem
kapcsolódó – gazdasági tevékenységek végzésének képessége jelentős
finanszírozási forrást, valamint a közhasznú célokra rendelkezésre álló
források gyarapítására szolgáló eszközt jelentene az európai alapítvány
számára, így azt engedélyezni kell. A vagyon megfelelő felhasználásának és
a hitelezők védelmének biztosítása érdekében azonban küszöböt kell
megállapítani az engedélyezett, nem kapcsolódó gazdasági tevékenységekre
vonatkozóan.
(12)
Annak érdekében, hogy az európai alapítvány
folytathassa határokon átnyúló tevékenységeit, szükség esetén az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 49. cikkének értelmében vett
letelepedési joggal kell rendelkeznie.
(13)
Annak érdekében, hogy az európai alapítvány széles
körben elérhető legyen az alapítók és az alapítványok számára,
lehetővé kell tenni az európai alapítvány ex nihilo, nemzeti
közhasznú szervezetek egyesülésével vagy nemzeti közhasznú szervezetek európai
alapítvánnyá való átalakulásával történő létrehozását. Hogy megkönnyítse
az európai alapítvány átalakulással vagy határokon átnyúló egyesüléssel való
létrehozását, a rendeletnek szabályokat kell megállapítania ezekre az
eljárásokra vonatkozóan. Az olyan közhasznú szervezetek egyesüléseire, amelyek
székhelye ugyanazon tagállamban van, az adott tagállam jogának kell irányadónak
lennie.
(14)
Annak érdekében, hogy ne nehezedjen szükségtelen
teher a közhasznú szervezetekre, az európai alapítvány nyilvántartásba
vételének formai követelményeit a jogbiztonság biztosítása érdekében szükséges
követelményekre kell korlátozni. A nemzeti nyilvántartó szerveknek értesíteniük
kell a Bizottságot a náluk nyilvántartásba vett európai alapítványokról.
(15)
Annak érdekében, hogy az európai alapítványnak
olyan jogi szerkezete legyen, amelyet hozzá lehet igazítani az európai
alapítvány szükségleteihez és méretéhez, és amely képes változni a tevékenység
fejlődésével, az európai alapítvány számára biztosítani kell, hogy alapító
okiratában szabadon dönthessen a számára legmegfelelőbb belső
szervezetről. Az irányításra, valamint különösen az irányító testület
szerepére, kötelezettségeire és tagjainak minimális számára vonatkozó egyes
kötelező szabályokat azonban a rendeletnek kell meghatároznia. Az európai
alapítványnak képesnek kell lennie arra, hogy felügyelőbizottságot vagy
más testületeket hozzon létre. A független vélemények és kritikus kifogásolás
elősegítése érdekében az európai alapítvány irányító testületének és
felügyelőbizottságának kellően változatosaknak kell lennie az életkor,
a nem, a képzettségi és szakmai háttér tekintetében. A nemek közötti egyensúly
különösen fontos a népesség megfelelő képviseletének biztosítása
érdekében. A nemzeti rendszerek különbségei miatt az ügyvezető igazgatók
felelősségére az alkalmazandó nemzeti jognak kell irányadónak lennie.
(16)
Alapvető fontosságú, hogy az európai
alapítvány vagyonát az európai alapítvány közhasznú céljának
előmozdítására használják fel. Egyértelmű szabályokat kell hozni,
hogy elkerülhető legyen minden olyan összeférhetetlenség, amely veszélyeztetné
ezt az elvet. E tekintetben megemlítendő, hogy nemcsak egy tényleges
összeférhetetlenségi helyzet, hanem már az összeférhetetlenség puszta látszata
is hatást gyakorolhat az európai alapítvány hírnevére és a róla kialakult
képre.
(17)
A hitelesség és a megbízhatóság érdekében az
európai alapítványnak magas szintű átláthatósági és elszámoltathatósági
normáknak kell eleget tennie. Az európai alapítványnak nyilvántartást kell
vezetnie a pénzügyi ügyleteiről, és éves beszámolókat kell készítenie.
Ezeket a beszámolókat az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog
szerinti könyvvizsgálatáról, a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv
módosításáról, valamint a 84/253/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2006. május 17-i 2006/43/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvben[22]
meghatározott követelményeknek megfelelően könyvvizsgálatnak kell
alávetni.
(18)
Annak érdekében, hogy az európai alapítvány
kihasználhassa az egységes piac valamennyi előnyét, képesnek kell lennie
arra, hogy a székhelyét egyik tagállamból egy másikba helyezze át.
(19)
Speciális jellegére tekintettel az európai
alapítvány felügyeletét egy állami felügyeleti hatóságnak kell ellátnia.
Jelenleg ez minden tagállamban így van a nemzeti közhasznú szervezetek
esetében. Annak érdekében, hogy ki lehessen használni a nemzeti hatóságok által
már kidolgozott eljárásokat, a felügyeletet nemzeti szinten kell elvégezni. A
rendeletnek minimális, de erőteljes felügyeleti hatásköröket kell
megállapítania, hogy megfelelő és kellően egységes hatásköröket
biztosítson a felügyeleti hatóságok számára az egész Unióban. A hatékony
felügyelet érdekében biztosítani kell a tagállamok felügyeleti hatóságai
közötti együttműködést.
(20)
A tagállamok széles körű szabadságot élveznek
a jövedelem- és tőkenyereség-adók, ajándékozási és öröklési adók, vagyon-
és földadók, átruházási adók, regisztrációs adók, bélyegilletékek és hasonló
adók tekintetében a közhasznú szervezetekre és az azok részére adományozókra
alkalmazandó adóügyi megítélés meghatározása terén. Ugyanakkor biztosítani
kell, hogy a tagállamok ne különböztessék meg hátrányosan a külföldi közhasznú
szervezeteket és az azok részére adományozókat.
(21)
Sok tagállam kedvezményes adóügyi megítélésben
részesíti a közhasznú szervezeteket és az azok részére adományozókat. Annak
érdekében tehát, hogy a lehető legmagasabb szintű többletértéket
közvetítse az uniós közhasznú szervezetek számára, az európai alapítványnak
ugyanazokat az adókedvezményeket kell tudnia igénybe venni, mint amelyeket az
európai alapítvány székhelye szerinti tagállam a belföldi közhasznú
szervezeteknek nyújt. Ilyen megkülönböztetéstől mentes bánásmódot kell
alkalmazni az európai alapítvány részére adományozókra és az európai alapítvány
kedvezményezettjeire is, a határokon belül és túl egyaránt. Ezt a bánásmódot
minden esetben anélkül kell alkalmazni, hogy az európai alapítványnak, az
európai alapítvány részére adományozóknak vagy az európai alapítvány
kedvezményezettjeinek bizonyítaniuk kellene, hogy az európai alapítvány
egyenértékű a belföldi közhasznú szervezetekkel.
(22)
A tagállamok ugyanolyan adóügyi elbánásban
részesítik az európai alapítványokat azok gazdasági tevékenységei
vonatkozásában, ideértve az engedélyezett nem kapcsolódó gazdasági
tevékenységeket is, mint a belföldi közhasznú szervezeteket. A gazdasági
tevékenységekre (ideértve az engedélyezett nem kapcsolódó gazdasági
tevékenységeket is) vonatkozóan nyújtott kedvezményes adóügyi megítélésnek
tiszteletben kell tartania a Szerződés versenyre vonatkozó rendelkezéseit,
így az állami támogatás szabályait is.
(23)
Rendelkezéseket kell elfogadni az európai
alapítvány munkavállalói azon jogának biztosítása érdekében, hogy a
megfelelő transznacionális szinten tájékoztassák őket és konzultációt
folytassanak velük abban az esetben, ha az európai alapítvány jelentős
számú munkavállalóval rendelkezik különböző tagállamokban. Annak
biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek az egyes európai alapítványok konkrét
helyzetének, a munkavállalók transznacionális tájékoztatására és a velük
folytatandó transznacionális konzultációra vonatkozó gyakorlati rendelkezéseket
elsősorban az európai alapítványban részes felek közötti megállapodás
útján, ennek hiányában pedig az Európai Üzemi Tanács létrehozásáról vagy a
közösségi szintű vállalkozások és vállalkozáscsoportok munkavállalóinak
tájékoztatását és a velük folytatott konzultációt szolgáló eljárás
kialakításáról szóló, 2009. május 6-i 2009/38/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvben[23]
foglalt másodlagos követelmények alkalmazásával kell meghatározni. Az
alapítványoknál végzett önkéntes munka fontosságára tekintettel a hosszú távon
ott dolgozó önkénteseket be kell vonni az európai alapítványon belüli
tájékoztatási és konzultációs folyamatba.
(24)
E rendelet hatékony alkalmazása érdekében a
tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az általuk e rendelettel kapcsolatban
elfogadott rendelkezések a nemzeti jog által szabályozott közhasznú
szervezetekhez viszonyítva ne eredményezzenek aránytalan szabályozási
korlátozásokat az európai alapítványra nézve vagy megkülönböztető bánásmódot
az európai alapítvánnyal szemben.
(25)
A tagállamoknak szabályokat kell megállapítaniuk az
e rendelet megszegése esetén – így a rendelet által meghatározott kérdéseknek
az európai alapítvány alapító okiratában való szabályozására vonatkozó
kötelezettség megszegése esetén – alkalmazandó szankciókra vonatkozóan, és
biztosítaniuk kell a szankciók végrehajtását. A szankcióknak hatékonyaknak,
arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.
(26)
E rendelet elfogadásához az Európai Unió
működéséről szóló szerződés csak a 352. cikk szerinti hatáskört
biztosítja.
(27)
Mivel a tervezett intézkedés azon célját, hogy
elősegítse a közhasznú szervezetek határokon átnyúló tevékenységét, a
tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, mivel annak részét képezi
egy olyan közhasznú szervezeti forma létrehozása, amely az egész Unióban közös
jellemzőkkel rendelkezik, és ezért az intézkedés terjedelme miatt e cél az
Unió szintjén jobban megvalósítható, az Unió az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás
elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben foglalt
arányosság elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az említett célok
eléréséhez szükséges mértéket.
(28)
Ez a rendelet nem sérti az európai szintű
politikai pártokra irányadó előírásokról és finanszírozásuk szabályairól
szóló, 2003. november 4-i 2004/2003/EK európai parlamenti és tanácsi
rendeletben[24]
foglalt, az európai szintű politikai alapítványokra vonatkozó szabályokat,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. fejezet
Általános rendelkezések
1. szakasz
Tárgy, alkalmazandó szabályok és
fogalommeghatározások
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet megállapítja az európai
alapítvány (Fundatio Europaea, a továbbiakban: FE) alapítására és
működésére vonatkozó feltételeket.
2. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
(1)          „vagyon” minden olyan tárgyi vagy
immateriális forrás, amelyet értékteremtés céljából lehet tulajdonban vagy
irányítás alatt tartani;
(2)          „nem kapcsolódó gazdasági
tevékenység” az európai alapítvány olyan gazdasági tevékenysége, amely nem
szolgálja közvetlenül a közhasznú szervezet közhasznú célját;
(3)          „végrendeleti rendelkezés”
bármilyen, az örökhagyó lakóhelye szerinti tagállam joga értelmében vett jogi
dokumentum, amely azt határozza meg, hogy halála után hogyan kell kezelni és
felosztani az örökhagyó tulajdonát;
(4)          „közintézmény” olyan szervezet,
amely jogszabály alapján közszolgáltatásokat végez vagy közfeladatot lát el,
függetlenül attól, hogy jogilag részét képezi-e az államnak, valamely nemzeti,
regionális vagy helyi kormányzatnak vagy más, jogszerűen létrehozott
közigazgatási szervnek;
(5)          „közhasznú szervezet” az a közhasznú
céllal rendelkező alapítvány és/vagy hasonló, tagsággal nem
rendelkező közhasznú jogi személy, amelyet valamely tagállam jogának
megfelelően hoztak létre;
(6)          „székhely szerinti tagállam” az a
tagállam, amelyben az európai alapítvány székhelye található közvetlenül a
székhely más tagállamba való áthelyezése előtt;
(7)          „fogadó tagállam” az a tagállam,
ahová az európai alapítvány székhelyét áthelyezik.
3. cikk
Az európai alapítványra alkalmazandó
szabályok
(1)          Az európai alapítványra ez a
rendelet, valamint az európai alapítvány alapító okirata irányadó.
(2)          Az olyan kérdésekben, amelyeket e
rendelet és/vagy az európai alapítvány alapító okirata nem vagy csak részben
szabályoz, az európai alapítványra a következő szabályok irányadók:
a)      a tagállamok által e rendelet hatékony
alkalmazásának biztosítása érdekében elfogadott rendelkezések;
b)      az a) pont alá nem tartozó kérdésekben a
nemzeti jog közhasznú szervezetekre vonatkozó rendelkezései.
4. cikk
Közzététel
(1)          Az európai alapítványra vonatkozó, e
rendelet alapján közzéteendő adatokat az alkalmazandó nemzeti jognak
megfelelően, a nyilvánosság számára könnyen hozzáférhető módon kell
közzétenni.
(2)          Az európai alapítvány levelein és
megrendelőlapjain (akár papír alapúak, akár elektronikus formátumúak),
valamint – ha van – weboldalán fel kell tüntetni a következő adatokat:
a)      a 22. cikk (1) bekezdésében említett
nyilvántartó szerv azonosításához szükséges információkat és az európai
alapítvány e szerv által vezetett nyilvántartásbeli számát;
b)      az európai alapítvány nevét, a székhelye
szerinti tagállamot, a székhelyének címét; valamint
c)      adott esetben azt a tényt, hogy az
európai alapítvány fizetésképtelenségi vagy megszűnési eljárás alatt áll.
2. szakasz
Az európai alapítványra vonatkozó általános
követelmények
5. cikk
Közhasznú cél
(1)          Az európai alapítvány közhasznú
célra létrehozott önálló jogi személy.
(2)          Az európai alapítvány az általában
vett közérdeket szolgálja.
Kizárólag a következő célokra hozható létre,
és a vagyonát visszavonhatatlanul e céloknak kell szentelni:
a)      művészetek, kultúra vagy történeti
emlékek megőrzése;
b)      környezetvédelem;
c)      polgári vagy emberi jogok;
d)      a nemi, faji, etnikai, vallási,
fogyatékosságon alapuló, szexuális irányultságon alapuló vagy bármilyen más
jogilag meghatározott fajtájú diszkrimináció megszüntetése;
e)      szociális jólét, ideértve a szegénység
megelőzését vagy enyhítését;
f)       humanitárius vagy katasztrófasegély;
g)      fejlesztési segély és fejlesztési
együttműködés;
h)      menekültek vagy bevándorlók segítése;
i)       a gyermekek, fiatalok vagy idősek
védelme és támogatása;
j)       fogyatékossággal élő személyek
segítése vagy védelme;
k)      állatvédelem;
l)       tudomány, kutatás és innováció;
m)     oktatás és képzés;
n)      európai és nemzetközi egyetértés;
o)      egészség, jólét és egészségügyi ellátás;
p)      fogyasztóvédelem;
q)      kiszolgáltatott és hátrányos
helyzetű személyek segítése vagy védelme;
r)       amatőr sportok;
s)       közhasznú szervezetek infrastrukturális
támogatása.
6. cikk
Határokon átnyúló alkotóelem
A nyilvántartásba vételkor az európai
alapítvány legalább két tagállamban végez tevékenységet, vagy az alapító
okiratában szerepel az erre irányuló célkitűzés.
7. cikk
Vagyon
(1)          Az európai alapítvány vagyonát
euróban fejezik ki.
(2)          Az európai alapítvány legalább 25 000 EUR-val
egyenértékű vagyonnal rendelkezik.
8. cikk
Felelősség
Az európai alapítvány felelőssége a
vagyonára korlátozódik.
3. szakasz
Jogi személyiség és jogképesség
9. cikk
Jogi személyiség
Az európai alapítvány jogi személyiséggel
rendelkezik minden tagállamban.
Az európai alapítvány azon a napon szerez jogi
személyiséget, amikor a 21., 22. és 23. cikknek megfelelően bejegyzik a
nyilvántartásba.
10. cikk
Jogképesség
(1)          Az európai alapítvány minden
tagállamban teljes jogképességgel rendelkezik.
Alapító okirata korlátozó rendelkezésének
hiányában az európai alapítvány rendelkezik a tevékenységének végzéséhez
szükséges minden jogosultsággal, ideértve a saját ingó és ingatlantulajdonhoz
fűződő jogot, a támogatások nyújtásának jogát, a pénzeszközök
szerzésének jogát, valamint a bármilyen jogszerű forrásból, így többek
között harmadik országokból származó bármilyen fajta adományok – így részvények
és más forgalomképes értékpapírok, örökségek és természetbeni ajándékok –
fogadásának és megtartásának jogát.
Amennyiben tevékenysége végzéséhez szükséges, az
európai alapítvány letelepedési joggal rendelkezik bármely tagállamban.
(2)          A célja elérése érdekében az európai
alapítvány az alapító okirata által lehetővé tett bármilyen olyan
jogszerű módon eljárhat, amely megfelel közhasznú céljának és összhangban
van e rendelettel.
(3)          Alapító okirata korlátozó
rendelkezésének hiányában az európai alapítvány bármely harmadik országban
végezhet tevékenységeket.
11. cikk
Gazdasági tevékenységek
(1)          Alapító okirata korlátozó
rendelkezésének hiányában az európai alapítvány rendelkezik az arra vonatkozó
képességgel és szabadsággal, hogy kereskedelmi vagy más gazdasági tevékenységet
folytasson, amennyiben minden nyereséget kizárólag a közhasznú célja(i)
megvalósítása érdekében használ fel.
(2)          Az európai alapítvány közhasznú
céljához nem kapcsolódó gazdasági tevékenység az európai alapítvány éves nettó
forgalmának legfeljebb 10 %-áig engedélyezett, feltéve hogy a nem
kapcsolódó tevékenységek eredményét külön tüntetik fel a beszámolókban.
II. fejezet
Alapítás
1. szakasz
Alapítási módok
12. cikk
Alapítási módok
(1)          Az európai alapítvány az alábbi
módok valamelyike révén alapítható:
a)      bármely természetes személy általi
végrendeleti rendelkezéssel, a 13. cikk rendelkezései szerint;
b)      közjegyzői okirattal vagy bármely
természetes és/vagy jogi személy(ek) vagy közintézmény(ek) írásbeli
nyilatkozatával az alkalmazandó nemzeti jognak megfelelően, a 13. cikk
rendelkezései szerint;
c)      egy vagy több tagállamban jogszerűen
létesült közhasznú szervezetek egyesülésével, a 14., 15. és 16. cikk
rendelkezései szerint;
d)      egy – valamely tagállamban
jogszerűen létesült – nemzeti közhasznú szervezet európai alapítvánnyá
való átalakulásával, a 17. és 18. cikk rendelkezései szerint.
(2)          Az európai alapítvány vagy korlátlan
időtartamra, vagy – ha az alapító okirata kifejezetten így rendelkezik –
két évnél nem rövidebb határozott időtartamra jön létre.
13. cikk
Alapítás végrendeleti rendelkezés,
közjegyzői okirat vagy írásbeli nyilatkozat útján
A végrendeleti rendelkezés, közjegyzői
okirat vagy írásbeli nyilatkozat minimálisan:
a)      kifejezi az európai alapítvány
alapítására irányuló szándékot;
b)      kifejezi az európai alapítvány részére
való adományozásra irányuló szándékot;
c)      meghatározza az európai alapítvány induló
vagyonát;
d)      meghatározza az európai alapítvány
közhasznú célját.
14. cikk
Alapítás egyesülés útján
(1)          Az európai alapítvány létrehozható
egy vagy több tagállamban jogszerűen létesült közhasznú szervezetek
egyesülésével, amennyiben teljesülnek a következő feltételek:
a)      az alkalmazandó nemzeti jog lehetővé
teszi a nemzeti közhasznú szervezetek egyesülését;
b)      valamennyi egyesülő szervezet
létesítő okirata lehetővé teszi az egyesülést.
(2)          Az egyesülésről az egyes
egyesülő szervezetek irányító testületei határoznak. A határozatnak meg
kell felelnie azoknak a határozatképességi és többségi követelményeknek,
amelyek egy másik nemzeti közhasznú szervezettel egyesülni kívánó nemzeti
közhasznú szervezetre lennének alkalmazandók, vagy ilyen szabályok hiányában
azoknak a követelményeknek, amelyek a létesítő okiratát módosítani kívánó
nemzeti közhasznú szervezetre lennének alkalmazandók.
(3)          A 16. cikk sérelme nélkül, az
ugyanazon tagállamban jogszerűen létesült közhasznú szervezetek közötti
egyesülésre az alkalmazandó nemzeti jognak megfelelően kerül sor.
A különböző tagállamokban jogszerűen
létesült közhasznú szervezetek közötti egyesülésre a 15. cikknek
megfelelően kerül sor.
15. cikk
Határokon átnyúló egyesülés iránti kérelem
(1)          Minden egyes egyesülő szervezet
az irányító testület által a 14. cikk (2) bekezdése alapján elhatározott
egyesülés iránti részletes kérelmet nyújt be azon tagállam illetékes
hatóságához, amelyben az adott szervezet jogszerűen létesült, a kérelmet
adott esetben az adott tagállam szabályainak megfelelően közzé kell tenni.
(2)          Az egyesülés iránti kérelem
tartalmazza az irányító testület 14. cikk (2) bekezdésében említett
határozatát, valamint az egyesülés feltételeinek közös tervezetét, amely
legalább a következő adatokat tartalmazza:
a)      valamennyi egyesülő közhasznú
szervezet neve és címe;
b)      az európai alapítvány neve és tervezett
székhelyének címe;
c)      az európai alapítvány javasolt alapító
okirata;
d)      az egyesülő szervezetek
hitelezői és munkavállalói jogainak védelmére alkalmazott formák.
(3)          Minden illetékes hatóság ugyanazon
eljárásoknak és elveknek megfelelően kezeli az egyesülés iránti kérelmet,
mint ha az egy nemzeti közhasznú szervezetet eredményező egyesülés iránti
kérelem lenne.
(4)          Az illetékes hatóság minden érintett
tagállamban indokolatlan késedelem nélkül igazolást ad ki az egyesülést
megelőző eljárási cselekmények és alaki követelmények
teljesítéséről.
(5)          Az európai alapítvány 21., 22. és 23.
cikk szerinti nyilvántartásba vételét követően a nyilvántartó szerv
késedelem nélkül értesíti az (1) bekezdésben említett illetékes hatóságokat,
valamint adott esetben az egyesüléssel megszűnő közhasznú szervezetek
nyilvántartásba vételéért felelős hatóságot.
A korábbi nyilvántartásból való törlést – ha ez
szükséges – késedelem nélkül, de csak az értesítés kézhezvételét követően
kell elvégezni.
16. cikk
Az egyesülés következményei
(1)          Új jogi személy alapításával
történő egyesülés esetén az egyes közhasznú szervezetek minden vagyona és
kötelezettsége átruházásra kerül az új európai alapítványra, az egyesülő
szervezetek pedig megszűnnek létezni.
(2)          Beolvadással történő egyesülés
esetén a beolvadó közhasznú szervezet minden vagyona és kötelezettsége
átruházásra kerül az átvevő közhasznú szervezetre, a beolvadó szervezet
megszűnik létezni, és az átvevő jogi személy lesz az európai
alapítvány.
17. cikk
Alapítás átalakulás útján
(1)          Európai alapítvány alapítható egy
valamely tagállamban jogszerűen létesült közhasznú szervezet átalakulása
útján, amennyiben ezt az átalakuló szervezet létesítő okirata
lehetővé teszi.
(2)          Az európai alapítvány irányító
testülete határoz az átalakulásról és az alapító okirat szükséges
módosításairól.
(3)          Az európai alapítvány átalakulás
útján való alapítása nem vezet az átalakuló közhasznú szervezet megszüntetéséhez
vagy jogi személyiségének elveszítéséhez vagy megszakadásához, és nem érinti az
átalakulás előtt már fennálló jogokat és kötelezettségeket.
18. cikk
Átalakulás iránti kérelem
(1)          Az irányító testület által a 17.
cikk (2) bekezdése alapján elhatározott átalakulás iránt részletes kérelmet
kell benyújtani azon tagállam illetékes hatóságához, amelyben a szervezet
jogszerűen létesült, a kérelmet adott esetben az adott tagállam
szabályainak megfelelően közzé kell tenni.
(2)          Az átalakulás iránti kérelem tartalmazza
az irányító testület 17. cikk (2) bekezdésében említett határozatát, valamint
az átalakulás feltételeinek tervezetét, amely legalább a következő
adatokat tartalmazza:
a)      az átalakuló közhasznú szervezet neve és
címe;
b)      az európai alapítvány neve és tervezett
székhelyének címe;
c)      az európai alapítvány javasolt alapító
okirata;
d)      az átalakuló közhasznú szervezet
munkavállalói jogainak védelmére alkalmazott formák.
(3)          Az illetékes hatóság ugyanazon
eljárásoknak és elveknek megfelelően kezeli az átalakulás iránti kérelmet,
mintha az a közhasznú szervezet létesítő okiratának módosítása iránti
kérelem lenne.
(4)          Az illetékes hatóság indokolatlan
késedelem nélkül igazolást ad ki az átalakulást megelőző eljárási
cselekmények és alaki követelmények teljesítéséről.
(5)          Az európai alapítvány 21., 22. és 23.
cikk szerinti nyilvántartásba vételét követően a nyilvántartó szerv
késedelem nélkül értesíti az (1) bekezdésben említett illetékes hatóságot,
valamint adott esetben az átalakuló közhasznú szervezet nyilvántartásba
vételéért felelős hatóságot.
A korábbi nyilvántartásból való törlést – ha ez
szükséges – késedelem nélkül, de csak az értesítés kézhezvételét követően
kell elvégezni.
2. szakasz
Alapító okirat
19. cikk
Az alapító okirat minimális tartalma
(1)          Az európai alapítvány alapító
okirata tartalmazza legalább a következőket:
a)      az alapítók neve
b)      az európai alapítvány neve
c)      a székhely címe
d)      a közhasznú célok leírása
e)      az induló vagyon
f)       az európai alapítvány pénzügyi éve
g)      az irányító testület tagjainak száma
h)      az irányító testület kinevezésére és
visszahívására vonatkozó szabályok
i)       adott esetben az európai alapítvány
irányító testületen kívüli testületei és azok funkciói
j)       az alapító okirat módosítására vonatkozó
eljárás
k)      amennyiben az európai alapítvány nem
határozatlan időre jön létre, a létezésére meghatározott időtartam
l)       a nettó vagyon megszüntetés utáni
felosztása
m)     az alapító okirat elfogadásának dátuma
(2)          Az európai alapítvány alapító
okiratát írásba kell foglalni, és annak meg kell felelnie az alkalmazandó
nemzeti jog alaki követelményeinek.
20. cikk
Az alapító okirat módosítása
(1)          Ha a meglévő alapító okirat már
nem megfelelő az európai alapítvány működéséhez, az irányító testület
határozhat az alapító okirat módosításáról.
(2)          Az európai alapítvány célját csak
abban az esetben lehet megváltoztatni, ha az aktuális cél megvalósult vagy
meghiúsult, vagy ha a jelenlegi cél(ok) már egyértelműen nem szolgáltatnak
megfelelő és hatékony módot az európai alapítvány vagyonának felhasználására.
(3)          Az alapító okirat valamennyi, az
európai alapítvány célját érintő módosításának összhangban kell állnia az
alapító akaratával.
(4)          Az irányító testület egyhangúlag
fogadja el a cél bármilyen megváltoztatását, és azt jóváhagyásra benyújtja a
felügyeleti hatósághoz.
3. szakasz
Nyilvántartásba vétel
21. cikk
Nyilvántartásba vétel
(1)          Az európai alapítványt egyetlen
tagállamban veszik nyilvántartásba.
(2)          A két, jogszerűen ugyanazon
tagállamban létesült közhasznú szervezet egyesülésével létrejött európai
alapítványt ugyanabban a tagállamban veszik nyilvántartásba.
(3)          A határokon átnyúló egyesülés útján
létrehozott európai alapítványt az egyesülő szervezetek valamelyikének
jogszerű letelepedése szerinti tagállamban veszik nyilvántartásba.
(4)          Az átalakulás útján létrejött
európai alapítványt abban a tagállamban veszik nyilvántartásba, amelyben az
átalakult szervezet eredetileg jogszerűen létesült.
22. cikk
Nyilvántartó szerv
(1)          Az európai alapítvány
nyilvántartásba vétele céljából minden tagállam kijelöl egy-egy nyilvántartó
szervet, és tájékoztatja arról a Bizottságot.
(2)          Az (1) bekezdésnek megfelelően
kijelölt nyilvántartó szervek felelősek a nyilvántartásba vett európai
alapítványokra vonatkozó adatok tárolásáért.
A nyilvántartó szervek együttműködnek
egymással az európai alapítványokra vonatkozó iratok, információk és adatok
tekintetében.
(3)          A nyilvántartó szervek minden év
március 31-éig tájékoztatják a Bizottságot az előző naptári év során
a nyilvántartásba bejegyzett és abból törölt európai alapítványok nevéről,
székhelyének címéről, nyilvántartási számáról és tevékenységi ágazatáról,
valamint az előző év december 31-én a nyilvántartásban szereplő
összes európai alapítvány számáról.
23. cikk
A nyilvántartásba vételhez kapcsolódó alaki
követelmények
(1)          Az európai alapítványként
történő nyilvántartásba vételre irányuló kérelmekhez az alábbi iratokat és
adatokat kell csatolni az alkalmazandó nemzeti jog által előírt nyelven:
a)      az európai alapítvány neve és az Európai
Unióban található tervezett székhelyének címe;
b)      az alapító iratok;
c)      az európai alapítvány céljaira
elkülönítendő vagyonra vonatkozó aláírt nyilatkozat vagy a pénzbeli
hozzájárulás befizetésére, illetve a természetbeni hozzájárulás nyújtására
vonatkozó egyéb bizonyíték és ezek részletei;
d)      az európai alapítvány alapító okirata;
e)      a nevek és címek, valamint az
alkalmazandó nemzeti jognak megfelelően bármely más adat, amely a
következők azonosításához szükséges:
i.        az irányító testület valamennyi tagja
és a helyetteseik, ha vannak;
ii.       bármely más személy, aki
felhatalmazással rendelkezik az európai alapítvány képviseletére harmadik
személyekkel szemben és jogi eljárások során;
iii.      az európai alapítvány
könyvvizsgálója/könyvvizsgálói;
f)       az, hogy az e) pont i. és ii.
alpontjában szereplő személyek önállóan vagy együtt képviselik-e az
európai alapítványt;
g)      az alapító szervezetek neve, céljai és
címe, amennyiben ezek jogi személyek, illetve a közintézményekre vonatkozó
hasonló releváns információk;
h)      ha van ilyen, az európai alapítvány
irodáinak neve és címe, valamint az illetékes nyilvántartó szerv és a bejegyzés
azonosításához szükséges információk;
i)       ha az európai alapítvány egyesülés
eredményeként jött létre, a következő iratok:
i.        az egyesülési feltételek;
ii.       a 15. cikk (4) bekezdésében említett, a
kérelem benyújtását megelőző hat hónapon belül kiadott igazolások;
iii.      annak igazolása, hogy betartották az
alkalmazandó nemzeti jog hitelezők és munkavállalók védelmét szolgáló
rendelkezéseit;
j)       ha az európai alapítvány átalakulás
eredményeként jött létre, a következő iratok:
i.        az átalakulási feltételek;
ii.       a 18. cikk (4) bekezdésében említett, a
kérelem benyújtását megelőző hat hónapon belül kiadott igazolás;
iii.      annak igazolása, hogy betartották az
alkalmazandó nemzeti jog munkavállalók védelmét szolgáló rendelkezéseit;
k)      a bűnügyi nyilvántartó hivatal
igazolása és az irányító testület tagjainak nyilatkozata arra nézve, hogy nem
tiltották el őket attól, hogy az irányító testület tagjai legyenek.
A tagállamok nem követelhetnek meg más iratokat
vagy adatokat a nyilvántartásba vételhez.
A nyilvántartó szerv vagy adott esetben más,
illetékes hatóság megvizsgálja, hogy az iratok és az adatok megfelelnek-e e
rendelet előírásainak és az alkalmazandó nemzeti jognak.
(2)          A nyilvántartó szerv vagy adott
esetben más, illetékes hatóság megvizsgálja, hogy a kérelmező megfelel-e e
rendelet előírásainak.
(3)          A nyilvántartó szerv a kérelem
benyújtásának időpontjától számított tizenkét héten belül nyilvántartásba
veszi az európai alapítványt, ha az benyújtotta az (1) bekezdésben említett
valamennyi iratot és adatot, és megfelel e rendelet előírásainak.
A nyilvántartásba vétel után nincs szükség további
engedélyre a tagállam részéről.
(4)          A nyilvántartó szerv határozatát az
e cikk (1) bekezdésének a), valamint d)–h) pontjában említett adatokkal együtt
közzé kell tenni.
24. cikk
A nyilvántartásba vétel céljából benyújtott
iratok és adatok változásai
(1)          Az irányító testület vagy az európai
alapítvány képviseletére felhatalmazott bármely személy a 23. cikk (1)
bekezdésében említett dokumentumok és adatok minden változását a változás
bekövetkeztétől számított 14 naptári napon belül benyújtja a nyilvántartó
szervnek.
(2)          Az európai alapítvány az alapító
okirat minden módosítását követően benyújtja az alapító okirat
módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt naprakész szövegét a nyilvántartó
szervnek. A nyilvántartásba vett adatokban bekövetkezett változások benyújtása
esetén csatolni kell az arra vonatkozó okirati bizonyítékokat, hogy a
változásról jogszerűen született döntés.
(3)          A 23. cikk (4) bekezdésében említett
iratokat és adatokat érintő változások nyilvántartásba vételét közzé kell
tenni.
25. cikk
Az európai alapítvány neve
(1)          Az európai alapítvány neve
tartalmazza az „FE” rövidítést.
(2)          Csak az európai alapítvány
használhatja nevében az „FE” rövidítést.
Azok a szervezetek azonban, amelyek nevében
szerepel az „FE”, vagy ez a rövidítés áll a nevük után, és amelyeket e rendelet
hatálybalépése előtt vettek nyilvántartásba valamely tagállamban, nem kötelesek
megváltoztatni a nevüket vagy ezt a rövidítést.
26. cikk
Az európai alapítvány nyilvántartásba
vétele előtt folytatott tevékenységgel kapcsolatos felelősség
Az európai alapítvány nyilvántartásba vétele
előtt folytatott tevékenységgel kapcsolatos felelősségre az
alkalmazandó nemzeti jog az irányadó.
III. fejezet
Az európai alapítvány szervezete
27. cikk
Irányító testület
(1)          Az európai alapítvány irányítását
egy, az alapító okiratban rögzített páratlan számú tagból álló, legalább
háromtagú irányító testület látja el.
(2)          Döntéshozatalkor az irányító
testület valamennyi tagja egy szavazattal rendelkezik.
(3)          Az európai alapítvány alapító
okirata vagy e rendelet eltérő rendelkezése hiányában az irányító testület
a tagjai többségének szavazatával hoz döntést.
28. cikk
Az irányító testület tagjai
(1)          Az irányító testület tagjainak
teljes cselekvőképességgel kell rendelkezniük, és nem állhatnak valamely
tagállam jogszabályai vagy valamely tagállambeli bírósági vagy közigazgatási
határozat által előírt, irányító testületben viselt tagságra vonatkozó
tilalom alatt.
(2)          Az irányító testület tagjai bármikor
lemondhatnak.
Az irányító testület tagja lemond a következő
helyzetekben:
a)      a tag nem felel meg az (1) bekezdésben
meghatározott követelményeknek;
b)      a tag nem felel meg az európai alapítvány
alapító irataiban vagy alapító okiratában meghatározott kinevezési
feltételeknek;
c)      a tagot egy bíróság bűnösnek találja
pénzügyi szabálytalanságban;
d)      a tag cselekményei vagy mulasztásai
igazolták, hogy a tag egyértelműen nem alkalmas irányító testületi tag
feladatainak ellátására.
(3)          Ha az európai alapítvány alapító
okirata úgy rendelkezik, akkor az irányító testület vagy a
felügyelőbizottság a (2) bekezdés második albekezdésében meghatározott
okokból visszahívhatja az irányító testület valamely tagját.
A felügyeleti hatóság a (2) bekezdés második
albekezdésében meghatározott okokból visszahívhatja az irányító testület
valamely tagját, vagy ha az alkalmazandó nemzeti jog úgy rendelkezik,
javasolhatja a visszahívást egy hatáskörrel rendelkező bíróságnak.
29. cikk
Az irányító testület és tagjainak
kötelezettségei
(1)          Az irányító testület kötelezettségei
a következők:
a)      felelősségvállalás az európai
alapítvány tevékenységeinek megfelelő adminisztrációjáért, irányításáért
és elvégzéséért;
b)      az európai alapítvány alapító okiratának,
e rendeletnek és az alkalmazandó nemzeti jognak való megfelelés biztosítása.
(2)          Az irányító testület tagjai az
európai alapítvány érdekét és közhasznú célját legjobban szolgálva járnak el, és
feladataik ellátása során betartják a lojalitás követelményét.
30. cikk
Ügyvezető igazgatók
(1)          Az irányító testület kinevezhet egy
vagy több ügyvezető igazgatót, akik felelősek az európai
alapítványnak az irányító testület utasításai alapján történő napi
irányításáért.
Az irányító testület elnöke és a tagok többsége
nem lehet egyidejűleg ügyvezető igazgató is.
(2)          Az ügyvezető igazgatók az
európai alapítvány érdekét és közhasznú célját legjobban szolgálva járnak el,
és feladataik ellátása során betartják a lojalitás követelményét.
31. cikk
Az európai alapítvány egyéb szervei
Az európai alapítvány alapító okirata
rendelkezhet felügyelőbizottságról és más testületekről.
32. cikk
Összeférhetetlenség
(1)          Az alapító és az irányító testület
azon tagjai, akik olyan üzleti, családi vagy más kapcsolatban állhatnak az
alapítóval vagy egymással, amely az ítélőképességüket gyengítő
tényleges vagy lehetséges összeférhetetlenséget okozhat, nem alkothatják az
irányító testület többségét.
(2)          Senki nem lehet egyidejűleg az
irányító testület és a felügyelőbizottság tagja is.
(3)          Semmilyen közvetlen vagy közvetett
előny nem juttatható az alapítónak, az irányító testület vagy a
felügyelőbizottság tagjainak, az ügyvezető igazgatónak vagy a
könyvvizsgálónak, sem olyan személynek, aki velük üzleti vagy közeli családi
kapcsolatban áll, kivéve, ha az az európai alapítványon belüli kötelezettségeik
teljesítéséért jár nekik.
33. cikk
Az európai alapítvány képviselete harmadik
személyek felé
Harmadik személyek felé és jogi eljárásokban
az európai alapítványt az irányító testület, valamint az irányító testület
által meghatalmazott és utasításai alapján eljáró bármely más személy
képviselheti.
34. cikk
Átláthatóság és elszámoltathatóság
(1)          Az európai alapítvány teljes és
pontos nyilvántartást vezet minden pénzügyi műveletről.
(2)          Az európai alapítvány a pénzügyi év
végétől számított hat hónapon belül éves beszámolókat és éves tevékenységi
jelentést nyújt be az illetékes nemzeti nyilvántartó szervnek és a felügyeleti
hatóságnak.
Az első beszámolási időszak az európai
alapítvány 21., 22. és 23. cikk szerinti nyilvántartásba vételének napjától az
európai alapítvány alapító okiratában meghatározott pénzügyi év utolsó napjáig
tart.
(3)          Az éves tevékenységi jelentés
legalább a következőket tartalmazza:
a)      az európai alapítvány tevékenységére
vonatkozó információk;
b)      annak leírása, hogy az adott pénzügyi
évben hogyan mozdították elő azokat a közhasznú célokat, amelyekre az
európai alapítványt alapították;
c)      a szétosztott támogatások jegyzéke, figyelemmel
a kedvezményezettek magánélethez való jogára.
(4)          Az európai alapítvány éves
beszámolóit a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján
elfogadott nemzeti szabályoknak megfelelően kötelező könyvvizsgálatra
feljogosított egy vagy több személynek kell megvizsgálnia.
(5)          A tevékenységi jelentést, valamint
az irányító testület által megfelelően jóváhagyott éves beszámolót a
beszámoló könyvvizsgálatának elvégzéséért felelős személy által benyújtott
véleménnyel együtt közzé kell tenni.
IV. fejezet
A székhely és annak áthelyezése
35. cikk
Az európai alapítvány székhelye
Az európai alapítvány székhelye és központi
ügyintézésének helye vagy tevékenységének fő helye az Európai Unióban van.
36. cikk
A székhely áthelyezése
(1)          Az európai alapítvány áthelyezheti
székhelyét egyik tagállamból egy másikba.
Az ilyen áthelyezés nem vezet az európai
alapítvány megszüntetéséhez vagy új jogi személy létrejöttéhez, és nem érint az
áthelyezés előtt már fennálló semmilyen jogot vagy kötelezettséget.
(2)          Az áthelyezés az európai alapítvány
fogadó tagállamban való nyilvántartásba vételének napján válik hatályossá.
(3)          Az európai alapítvány nem helyezheti
át székhelyét, ha a 46. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében
meghatározott felügyeleti hatásköröket gyakorolják felette, ha a 40. cikknek
megfelelően megszűnés alatt áll, vagy ha megszüntetési,
fizetésképtelenségi vagy hasonló eljárást indítottak ellene, vagy ha az
áthelyezés az európai alapítvány alapító okiratába ütközik vagy veszélyeztetné
az európai alapítvány céljának megvalósítását.
(4)          A fogadó tagállamban való
nyilvántartásba vételt és a székhely szerinti tagállambeli nyilvántartásból
való törlést közzé kell tenni.
37. cikk
Áthelyezési eljárás
(1)          Az európai alapítvány irányító
testülete áthelyezési javaslatot nyújt be a székhely szerinti tagállam
illetékes hatóságához.
(2)          Az áthelyezési javaslat legalább a
következő adatokat tartalmazza:
a)      az európai alapítvány neve, a székhely
szerinti tagállamban található székhelyének címe, a 22. cikk (1) bekezdésében
említett nyilvántartó szerv azonosításához szükséges adatok, valamint az
európai alapítvány e nyilvántartáson belüli száma;
b)      az európai alapítvány javasolt neve és
tervezett új székhelyének címe a fogadó tagállamban;
c)      adott esetben az európai alapítvány
módosított alapító okirata;
d)      az áthelyezés javasolt ütemterve;
e)      a javasolt áthelyezés jogi és gazdasági
aspektusait bemutató és megindokoló, valamint az áthelyezés által az európai
alapítvány hitelezőire és munkavállalóira gyakorolt hatást demonstráló
jelentés.
(3)          A székhely szerinti tagállam
illetékes hatósága ellenőrzi, hogy a 36. cikk (3) bekezdésében felsorolt
helyzetek nem állnak fenn, és indokolatlan késedelem nélkül igazolást állít ki
az áthelyezést megelőzően teljesítendő eljárási cselekmények és
alaki követelmények teljesítéséről.
(4)          Az európai alapítvány a
következő iratokat és adatokat nyújtja be a fogadó tagállam illetékes
hatóságának:
a)      a (3) bekezdésben említett igazolás;
b)      az irányító testület által jóváhagyott
áthelyezési javaslat;
c)      a 23. cikk (1) bekezdésében felsorolt
iratok és adatok.
(5)          A fogadó tagállam illetékes hatósága
indokolatlan késedelem nélkül ellenőrzik, hogy teljesülnek-e a bejegyzett
székhely áthelyezésére vonatkozó, e fejezetben rögzített lényegi és alaki
feltételek, és határozatáról tájékoztatja a fogadó tagállam illetékes
nyilvántartó szervét.
A fogadó tagállam nyilvántartó szerve csak akkor
utasíthatja el az áthelyezést, ha az előző albekezdésben említett
feltételek nem teljesülnek.
(6)          A fogadó tagállam illetékes
nyilvántartó szerve nyilvántartásba veszi az európai alapítványt. A fogadó
tagállam illetékes hatósága késedelem nélkül értesíti a székhely szerinti
tagállam illetékes nyilvántartó szervét az európai alapítvány fogadó
tagállamban való nyilvántartásba vételéről.
A székhely szerinti tagállam illetékes
nyilvántartó szerve késedelem nélkül, de csak az értesítés kézhezvételét
követően törli az európai alapítványt a nyilvántartásból.
V. fejezet
Munkavállalók és önkéntesek részvétele
                                                                     38.
cikk
A munkavállalók és önkéntesek képviselete
(1)          Ha az Unión belül az európai
alapítvány és annak irodái által alkalmazott munkavállalók teljes száma eléri
vagy meghaladja az 50 főt, és legalább két tagállamban egyenként a 10
főt, akkor az európai alapítvány Európai Üzemi Tanácsot hoz létre, amely a
(2) bekezdésnek megfelelően képviseli az európai alapítvány
munkavállalóit.
(2)          A legfeljebb 200 munkavállalóval
rendelkező európai alapítvány legalább két tagállambeli legalább 20
munkavállalójának vagy azok képviselőinek kérelmére Európai Üzemi Tanácsot
hoz létre.
A 200-nál több munkavállalóval rendelkező
európai alapítvány legalább két tagállambeli munkavállalói legalább 10 %-ának
vagy azok képviselőinek kérelmére Európai Üzemi Tanácsot hoz létre.
Az Európai Üzemi Tanács létrehozására a 2009/38/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv I. melléklete 1. pontjának a)–e)
alpontjában meghatározott másodlagos követelményekre vonatkozó nemzeti
intézkedések alkalmazandók.
(3)          Az európai alapítványon belüli
hivatalos önkéntes tevékenységekben hosszabb ideig részt vevő önkéntesek
képviselőinek megfigyelői státuszt kell biztosítani az Európai Üzemi
Tanácsban.
Az ilyen képviselők száma legalább egy
fő minden olyan tagállam után, amelyben legalább 10 ilyen önkéntes
dolgozik.
39. cikk
A munkavállalók és önkéntesek tájékoztatása
és a velük folytatott konzultáció
(1)          Az európai alapítvány munkavállalóit
és önkénteseit az adott európai alapítvány helyzetéről,
fejlődéséről, szervezeti és foglalkoztatási kérdéseiről a 38.
cikkel összhangban létrehozott Európai Üzemi Tanács útján uniós szinten kell
tájékoztatni és velük konzultációt folytatni.
(2)          Az Európai Üzemi Tanács, valamint az
irányító testület vagy adott esetben az európai alapítvány ügyvezető
igazgatói megállapodást köthetnek az európai alapítvány munkavállalóinak
tájékoztatására és a velük folytatandó konzultációra vonatkozó gyakorlati
kérdésekről.
(3)          Ilyen megállapodás hiányában,
illetve az ilyen megállapodás által nem szabályozott kérdésekre a 2009/38/EK
európai parlamenti és tanácsi irányelv I. mellékletének 2–6. pontjában
meghatározott másodlagos követelményekre vonatkozó nemzeti rendelkezéseket kell
alkalmazni.
VI. fejezet
Az európai alapítvány megszűnése
40. cikk
Megszűnési módok
Az európai alapítvány az alábbi módok
valamelyike révén szűnhet meg:
a)           az európai alapítvány nemzeti jog
alá tartozó közhasznú szervezetté való átalakulása a 41. és 42. cikk
rendelkezései szerint;
b)           az európai alapítvány megszüntetése
a 43. és 44. cikk rendelkezései szerint.
41. cikk
Megszűnés átalakulás útján
(1)          Az európai alapítvány átalakulhat
olyan közhasznú szervezetté, amelyre a székhelye szerinti tagállam joga
irányadó, amennyiben az európai alapítvány alapító okirata lehetővé teszi
az átalakulást.
Az átalakulásra legkorábban az európai alapítvány
nyilvántartásba vétele után két évvel kerülhet sor.
(2)          Az európai alapítvány irányító
testülete határoz az átalakulásról és az alapító okirat szükséges
módosításairól.
(3)          Az átalakulás nem vezet a szervezet
megszüntetéséhez vagy új jogi személy létrejöttéhez, és nem érinti az
átalakulás előtt már fennálló jogokat vagy kötelezettségeket.
42. cikk
Átalakulás útján való megszűnés iránti
kérelem
(1)          Az európai alapítvány átalakulás
útján való megszűnés iránti részletes kérelmet nyújt be a székhelye szerinti
tagállam illetékes hatóságához, az adott tagállam jogának megfelelően.
(2)          Az átalakulás útján való
megszűnés iránti kérelem tartalmazza az európai alapítvány irányító
testülete által hozott, a 41. cikk (2) bekezdésében említett határozatot, az
átalakuló európai alapítvány nevét és székhelyének címét, az új közhasznú
szervezet tervezett nevét, címét és alapító okiratát, valamint az átalakuló
európai alapítvány munkavállalói jogainak védelmére alkalmazott formákat.
(3)          Ha az illetékes hatóság jóváhagyja az
átalakulás útján való megszűnés iránti kérelmet, akkor továbbítja azt a
nyilvántartó szervnek és adott esetben az új közhasznú szervezet
nyilvántartásba vételéért felelős hatóságnak.
(4)          Az átalakulás útján való
megszűnés iránti jóváhagyott kérelem kézhezvételét követően a
nyilvántartó szerv késedelem nélkül törli az európai alapítványt a
nyilvántartásból, feltéve, hogy az új közhasznú szervezet jogi létesítése
befejeződött.
(5)          Az átalakulás azon a napon válik
hatályossá, amikor az illetékes nyilvántartó szerv törli a nyilvántartásból az
európai alapítványt.
Az átalakulást közzé kell tenni.
43. cikk
Megszüntetésre vonatkozó határozat
(1)          Az európai alapítvány irányító
testülete az alábbi esetekben határozhat úgy, hogy megszünteti az európai
alapítványt:
a)      az európai alapítvány célja megvalósult
vagy meghiúsult;
b)      lejárt az az időtartam, amelyre az
európai alapítványt létrehozták;
c)      az európai alapítvány elveszítette az
összes vagyonát.
Az irányító testület jóváhagyásra benyújtja az
európai alapítvány megszüntetésére vonatkozó határozatát a felügyeleti
hatóságnak.
(2)          A felügyeleti hatóság az európai
alapítvány irányító testületének meghallgatása után az alábbi helyzetek
valamelyikében dönthet úgy, hogy megszünteti az európai alapítványt, vagy – ha
az alkalmazandó nemzeti jog így rendelkezik – javasolhatja a megszüntetést egy
hatáskörrel rendelkező bíróságnak:
a)      ha az irányító testület nem intézkedett
az (1) bekezdésben említett esetekben;
b)      ha az európai alapítvány folyamatosan
megsérti az alapító okiratát, ezt a rendeletet vagy az alkalmazandó nemzeti
jogot.
44. cikk
Megszüntetés
(1)          Ha a felügyeleti hatóság jóváhagyta
az irányító testület 43. cikk (1) bekezdésének második albekezdése szerinti
határozatát, vagy ha a felügyeleti hatóság vagy adott esetben egy bíróság az
európai alapítvány megszüntetéséről határozott, akkor az európai
alapítvány vagyonát e cikk (2) bekezdésével összhangban kell felhasználni.
(2)          Az európai alapítvány hitelezői
minden igényének kielégítése után az európai alapítvány összes megmaradt
vagyonát egy másik, hasonló közhasznú céllal rendelkező közhasznú
szervezetre kell átruházni, vagy más módon olyan közhasznú célokra kell
felhasználni, amelyek a lehető legközelebb esnek azokhoz a célokhoz,
amelyekre az európai alapítványt létrehozták.
(3)          Az irányító testület vagy a
megszüntetésért felelős felszámoló a megszűnés hatályossá válásának
dátumáig szóló végleges elszámolást küld a felügyeleti hatóságnak, egy olyan
jelentéssel együtt, amely információkat tartalmaz a megmaradó vagyon felosztásáról.
Ezeket az iratokat közzé kell tenni.
VII. fejezet
Tagállami felügyelet
45. cikk
A felügyeleti hatóság
Minden tagállam kijelöl egy felügyeleti
hatóságot az adott tagállamban nyilvántartásba vett európai alapítványok
felügyelete céljából, és tájékoztatja arról a Bizottságot.
46. cikk
A felügyeleti hatóság hatáskörei és
kötelezettségei
(1)          A felügyeleti hatóság biztosítja,
hogy az irányító testület az európai alapítvány alapító okiratával, ezzel a
rendelettel és az alkalmazandó nemzeti joggal összhangban járjon el.
(2)          A felügyeleti hatóság hatáskörrel
rendelkezik arra, hogy a 20. cikk (4) bekezdése alapján jóváhagyja az európai
alapítvány céljának megváltozását, valamint a 43. cikk (1) bekezdésének második
albekezdése alapján jóváhagyja az európai alapítvány megszüntetését.
Az (1) bekezdés alkalmazásában a felügyeleti
hatóság legalább a következő hatáskörökkel rendelkezik:
a)      ha a felügyeleti hatóság alapos okkal
feltételezi, hogy az európai alapítvány vezető szerve nem az európai
alapítvány alapító okiratának, e rendeletnek vagy az alkalmazandó nemzeti
jognak megfelelően jár el, vizsgálatot folytathat az adott európai
alapítvány ügyeit illetően, és ebből a célból kérheti az európai
alapítvány ügyvezető igazgatóitól, munkavállalóitól, valamint könyvvizsgálójától/könyvvizsgálóitól,
hogy bocsássanak rendelkezésre minden szükséges információt és bizonyítékot;
b)      ha bizonyított a pénzügyi
szabálytalanság, a súlyosan pazarló gazdálkodás vagy visszaélés, független
szakértőt nevezhet ki, hogy az az európai alapítvány költségén folytasson
vizsgálatot az európai alapítvány ügyeit illetően;
c)      ha bizonyított, hogy az irányító testület
nem az európai alapítvány alapító okiratának, e rendeletnek vagy az
alkalmazandó nemzeti jognak megfelelően járt el, figyelmeztetheti az
irányító testületet, és elrendelheti, hogy az irányító testület feleljen meg az
európai alapítvány alapító okiratának, e rendeletnek és az alkalmazandó nemzeti
jognak;
d)      visszahívhatja az irányító testület
tagját, vagy – ha az alkalmazandó nemzeti jog úgy rendelkezik – a 28. cikk (3)
bekezdésének második albekezdésével összhangban javasolhatja a visszahívást egy
hatáskörrel rendelkező bíróságnak;
e)      határozhat az európai alapítvány
megszüntetéséről, vagy – ha az alkalmazandó nemzeti jog úgy rendelkezik –
a 43. cikk (2) bekezdésével összhangban javasolhatja az európai alapítvány
megszüntetését egy hatáskörrel rendelkező bíróságnak.
(3)          A (2) bekezdés rendelkezéseitől
eltérve, a felügyeleti hatóság nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy az
európai alapítvány vezetésében eljárjon.
47. cikk
A felügyeleti hatóságok közötti
együttműködés
(1)          A felügyeleti hatáskörök gyakorlása
és a 46. cikk szerinti szükséges lépések megtétele érdekében az európai
alapítvány székhelye szerinti tagállam felügyeleti hatósága és azon tagállamok
felügyeleti hatóságai, amelyekben az európai alapítvány a tevékenységeit végzi,
együttműködnek egymással.
(2)          A felügyeleti hatóságok megadnak
egymásnak minden releváns információt, ha az európai alapítvány megsérti vagy
feltehetőleg megsérti az alapító okiratát, ezt a rendeletet vagy az
alkalmazandó nemzeti jogot.
(3)          Azon tagállam felügyeleti
hatóságának megkeresésére, ahol az európai alapítvány a tevékenységeit végzi,
az európai alapítvány székhelye szerinti tagállam felügyeleti hatósága
kivizsgálja az adott európai alapítvány általi, feltételezett jogsértéseket.
A megkeresett felügyeleti hatóság tájékoztatja a
megkereső felügyeleti hatóságot a rendelkezésére álló információkból
levont következtetésekről és minden megtett intézkedésről.
48. cikk
Együttműködés az adóhatóságokkal
(1)          Az európai alapítvány székhelye
szerinti tagállam felügyeleti hatósága haladéktalanul értesíti e tagállam
adóhatóságait, amint a 46. cikk (2) bekezdése második albekezdésének a) pontja
alapján vizsgálatot indít a feltételezett szabálytalanságok miatt, valamint
akkor is, amikor a 46. cikk (2) bekezdése második albekezdésének b) pontja
alapján független szakértőt jelöl ki.
(2)          Tájékoztatja az említett
adóhatóságokat e vizsgálatok előrehaladásáról és kimeneteléről is,
valamint minden kiadott figyelmeztetésről és kiszabott szankcióról.
(3)          Az európai alapítvány székhelye
szerinti tagállam nyilvántartó szerve és felügyeleti hatósága megkeresésre
bármely tagállam adóhatósága számára rendelkezésre bocsát az európai alapítványra
vonatkozó bármilyen iratot vagy információt.
VIII. fejezet
Adóügyi megítélés
49. cikk
Az európai alapítvány adóügyi megítélése
(1)          A jövedelem- és
tőkenyereség-adók, ajándékozási és öröklési adók, vagyon- és földadók,
átruházási adók, regisztrációs adók, bélyegilletékek és hasonló adók
vonatkozásában az európai alapítvány székhelye szerinti tagállam ugyanolyan
adóügyi megítélésben részesíti az európai alapítványt, mint amelyet az abban a
tagállamban létesült közhasznú szervezetekre alkalmaz.
(2)          Az (1) bekezdésben említett adókat
illetően az európai alapítvány székhelye szerinti tagállamtól eltérő
tagállamok ugyanolyan adóügyi megítélésben részesítik az európai alapítványt,
mint amelyet a területükön létesült közhasznú szervezetekre alkalmaznak.
(3)          Az (1) és (2) bekezdés
alkalmazásában az európai alapítvány egyenértékűnek tekintendő az
érintett tagállamok joga szerint létesített közhasznú szervezetekkel.
50. cikk
Az európai alapítvány részére adományozók
adóügyi megítélése
(1)          A jövedelem- és tőkenyereség-adókat,
ajándékozási és öröklési adókat, vagyon- és földadókat, átruházási adókat,
regisztrációs adókat, bélyegilletékeket és hasonló adókat illetően az
európai alapítvány részére a határokon belül vagy határokon átnyúló módon
adományozó valamennyi természetes vagy jogi személyt ugyanolyan adóügyi
megítélésben kell részesíteni, mint az abban a tagállamban létesült közhasznú
szervezetek részére történő adományozásokat, amelyben az adományozó
adózási szempontból illetőséggel rendelkezik.
(2)          Az (1) bekezdés alkalmazásában az
adományban részesülő európai alapítvány egyenértékűnek
tekintendő az azon tagállam joga szerint létesített közhasznú
szervezetekkel, amelyben az adományozó adózási szempontból illetőséggel
rendelkezik.
51. cikk
Az európai alapítvány kedvezményezettjeinek
adóügyi megítélése
A kapott támogatást vagy egyéb kedvezményeket
illetően az európai alapítvány kedvezményezettjeit úgy kell kezelni, mint
ha a támogatást vagy kedvezményt egy abban a tagállamban létesült közhasznú
szervezet nyújtotta volna, amely tagállamban a kedvezményezett adózási
szempontból illetőséggel rendelkezik.
IX. fejezet
Záró rendelkezések
52. cikk
Hatékony alkalmazás
A tagállamok legkésőbb e rendelet
hatálybalépése után két évvel meghozzák az e rendelet hatékony alkalmazásának
biztosítása szempontjából indokolt rendelkezéseket.
53. cikk
Szankciók
A tagállamok megállapítják az e rendelet
rendelkezéseinek megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó
szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek azok végrehajtása
érdekében. A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó
erejűeknek kell lenniük. A tagállamok ezekről a rendelkezésekről
legkésőbb [a hatálybalépés után két évvel], az ezeket érintő
későbbi módosításokról pedig indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatják a
Bizottságot.
54. cikk
A rendelet felülvizsgálata
A Bizottság hét évvel e rendelet
hatálybalépését követően jelentést küld a Tanácsnak és az Európai
Parlamentnek a rendelet alkalmazásáról, és szükség esetén módosítási
javaslatokat tesz.
55. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Rendelkezéseit [a hatálybalépést 2 évvel
követő dátum]-tól/-től kell alkalmazni.
Ez a
rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi
tagállamban.
Kelt Brüsszelben, 2012.2.8.-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               COM (2010) 2020.
[2]               COM (2011) 206.
[3]               COM (2010) 603.
[4]               COM (2011) 682.
[5]               Az EP 2011. április 6-i állásfoglalása az európaiakat
szolgáló egységes piacról, (2010/2278(INI)); a 84/2010. sz. írásos nyilatkozat
(P7_DCL(2010)0084); az EP 2009. február 19-i állásfoglalása a szociális
gazdaságról (2008/2250(INI)); és az EP 2006. július 4-i állásfoglalása a
társasági joggal kapcsolatos új fejleményekről és kilátásokról (2006/2051(INI)).
[6]               INT/498 – CESE 634/2010 – 2010. április.
[7]               CdR 330/2010 fin.
[8]               Lásd az európai szintű politikai pártokra irányadó
előírásokról és finanszírozásuk szabályairól szóló, 2003. november 4-i 2004/2003/EK
rendelet módosításáról szóló, 2007. december 18-i 1524/2007/EK rendeletet.
[9]               A 2012. évre vonatkozó bizottsági munkaprogram, 76.
tétel.
[10]             Lásd: http://ec.europa.eu/internal_market/company/docs/eufoundation/feasibilitystudy_en.pdf, a továbbiakban: a megvalósíthatósági tanulmány.
[11]             A CLEG a nemzeti közigazgatások társasági jogi
szakértőit tömöríti, és évente háromszor ülésezik, a Belső Piaci és
Szolgáltatási Főigazgatóság elnökletével.
[12]             C-436/03. sz., Európai Parlament kontra az Európai Unió
Tanácsa ügy.
[13]             HL C […]., […]., […]. o.
[14]             HL C […]., […]., […]. o.
[15]             HL C […]., […]., […]. o.
[16]             2010/2278(INI).
[17]             2008/2250(INI).
[18]             2006/2051(INI).
[19]             84/2010. számú írásbeli nyilatkozat, P7_DCL(2010)0084.
[20]             INT/498 – CESE 634/2010 – 2010. április.
[21]             CdR 330/2010 fin.
[22]             HL L 157., 2006.6.9., 87. o.
[23]             HL L 122., 2009.5.16., 28. o.
[24]             HL L 297., 2003.11.15., 1. o.