Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0483

Javaslat a Tanács határozata a harmadik országokban a vetőmagtermesztés során végrehajtott szántóföldi ellenőrzések és a harmadik országokban termesztett vetőmagok egyenértékűségéről szóló 2003/17/EK határozat módosításáról  /* COM/2007/0483 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 28.8.2007COM(2007) 483 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa harmadik országokban a vetőmagtermesztés során végrehajtott szántóföldi ellenőrzések és a harmadik országokban termesztett vetőmagok egyenértékűségéről szóló 2003/17/EK határozat módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA vetőmag-forgalmazásról szóló 66/401/EGK, 66/402/EGK, 2002/54/EK és 2002/57/EK tanácsi irányelvek (takarmánynövények, gabona, cukorrépa, olaj- és rostnövények) előírják a Tanács számára annak megállapítását, hogy a harmadik országokban a vetőmagtermesztés során végrehajtott szántóföldi ellenőrzések megfelelnek-e a közösségi jogszabályokban meghatározott feltételeknek, és hogy az ezekben az országokban termesztett vetőmagok egyenértékűek-e a Közösségben termesztett vetőmagokkal.A módosított 2003/17/EK tanácsi határozat értelmében az egyenértékűséget tizenhárom ország tekintetében állapították meg. A 2003/17/EK határozat 2007. december 31-én hatályát veszti.A Bizottság szolgálatai által a Vetőmagok Állandó Bizottságán belül összegyűjtött és a közösségi összehasonlító vizsgálatokból és kísérletekből nyert információk alapján ezek az országok továbbra is ugyanazokat a garanciákat nyújtják.E javaslat 2012. december 31-ig elismeri a közösségi egyenértékűséget a 2003/17/EK határozatban felsorolt harmadik országok tekintetében.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa harmadik országokban a vetőmagtermesztés során végrehajtott szántóföldi ellenőrzések és a harmadik országokban termesztett vetőmagok egyenértékűségéről szóló 2003/17/EK határozat módosításáról(EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/401/EGK tanácsi irányelvre[1] és különösen annak 16. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a gabonavetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/402/EGK tanácsi irányelvre[2] és különösen annak 16. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a cukorrépa-vetőmag forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/54/EK tanácsi irányelvre[3] és különösen annak 23. cikke (1) bekezdésére,tekintettel az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/57/EK tanácsi irányelvre[4] és különösen annak 20. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) A harmadik országokban a vetőmagtermesztés során végrehajtott szántóföldi ellenőrzések és a harmadik országokban termesztett vetőmagok egyenértékűségéről szóló, 2002. december 16-i 2003/17/EK tanácsi határozat[5] előírja, hogy korlátozott ideig a bizonyos harmadik országokban meghatározott fajok vetőmagtermesztése során végrehajtott szántóföldi ellenőrzések a közösségi jogszabályoknak megfelelően végrehajtott szántóföldi ellenőrzésekkel egyenértékűek, valamint hogy az ezekben az országokban termesztett bizonyos fajokhoz tartozó vetőmagok egyenértékűek a közösségi jogszabályoknak megfelelően termesztett vetőmagokkal.(2) Úgy tűnik, hogy a szántóföldi ellenőrzések továbbra is ugyanazokat a garanciákat nyújtják, mint a tagállamok által végrehajtott ellenőrzések. Ezért ezeket a szántóföldi ellenőrzéseket továbbra is egyenértékűnek kell tekinteni.(3) Mivel a 2003/17/EK határozat 2007. december 31-én hatályát veszti, az e határozat értelmében elismert egyenértékűség időtartamát ki kell terjeszteni. Indokoltnak tűnik ezt az időtartamot 5 évre korlátozni.(4) A 2003/17/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 2003/17/EK határozat 6. cikkében a „2007. december 31.” szövegrész helyébe „2012. december 31.” lép.2. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök [1] HL 125., 1966.7.11., 2298/66. o. A legutóbb a 2004/117/EK irányelvvel (HL L 14., 2005.1.18., 18. o.) módosított irányelv.[2] HL 125., 1966.7.11., 2309/66. o. A legutóbb a 2006/55/EK bizottsági irányelvvel (HL L 159., 2006.6.13., 13. o.) módosított irányelv.[3] HL L 193., 2002.7.20., 12. o. A legutóbb a 2004/117/EK irányelvvel módosított irányelv.[4] HL L 193., 2002.7.20., 74. o. A legutóbb a 2004/117/EK irányelvvel módosított irányelv.[5] HL L 8., 2003.1.14., 10. o. A legutóbb az 1791/2006/EK rendelettel (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) módosított határozat.


                           EURÓPAI
                           BIZOTTSÁG
                                                   Brüsszel, 2015.5.29.
                                                   COM(2015) 234 final
                                                   ANNEX 1
                                      MELLÉKLET
                                     a következőhöz:
                                         Javaslat
                              A TANÁCS HATÁROZATA
   a Nemzetközi Távközlési Egyesület (ITU) 2015. évi rádió-távközlési világkonferenciáján
              (WRC-15) az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                            MELLÉKLET
                                           a következőhöz:
                                               Javaslat
                                   A TANÁCS HATÁROZATA
    a Nemzetközi Távközlési Egyesület (ITU) 2015. évi rádió-távközlési világkonferenciáján
                  (WRC-15) az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról
   A 2015. évi rádió-távközlési világkonferencián az ITU rádiószabályzatát érintő módosítások
   tárgyalása és elfogadása során a tagállamoknak a következő álláspontokat kell képviselniük az
   Unió nevében.
   1.       Az 1.1. napirendi pont vonatkozásában:
           az 1 452–1 492 MHz-es, valamint a szomszédos 1 427–1 452 MHz-es és 1 492–1
            518 MHz-es frekvenciasávot ki kell jelölni a nemzetközi mozgó távközlés (IMT)
            számára, az 1 427 MHz alatti frekvenciasávban működő passzív szolgálatok védelme
            mellett;
           a 3 400–3 800 MHz-es frekvenciasávot megosztott elsődleges jelleggel ki kell
            osztani a mozgószolgálat számára és ki kell jelölni a nemzetközi mozgó távközlés
            (IMT) számára;
           a 470–694 MHz-es frekvenciasávnak a mozgószolgálat számára való megosztott
            elsődleges kiosztását Európában el kell utasítani;
           az 5 350–5 470 MHz-es és az 5 725–5 850 MHz-es frekvenciasávok esetében el kell
            utasítani a mozgószolgálat számára való megosztott elsődleges kiosztással történő
            kiegészítést, továbbá ezeket a sávokat és az 5 850–5 925 MHz-es frekvenciasávot
            nem lehet kijelölni a nemzetközi mozgó távközlés (IMT) számára, mindemellett
            pedig szükséges az említett három frekvenciasáv további vizsgálata abból a
            szempontból, hogy felhasználhatóak-e a rádiós helyi hálózatok megvalósítására az
            elsődleges használatuk minden esetben való védelme mellett.
   2.       Az 1.2. napirendi pont vonatkozásában:
           a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezlete által készített tanulmányok
            eredményével összhangban meg kell határozni a 694 MHz alatti frekvenciasávban
            működő műsorszórási szolgálatra vonatkozó védelmi szinteket, és a frekvenciasáv
            alsó határát 694 MHz-en kell rögzíteni;
           a 694–790 MHz-es frekvenciasávban működő műsorszórási szolgálat védelme
            vonatkozásában a további korlátozásokat el kell utasítani, de további intézkedéseket
            lehet elfogadni annak érdekében, hogy az EU keleti határainál a 694–790 MHz-es
            frekvenciasávban működő vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások és légiforgalmi
            rádiónavigációs rendszerek kiegyensúlyozott párhuzamos működése biztosítva
            legyen.
   3.       Az 1.18. napirendi pont vonatkozásában: a 77,5–78 GHz-es frekvenciasávot a
            rádiólokáció szolgálat számára kell kiosztani, és meg kell védeni e frekvenciasávnak
            a gépjárműradarok működése céljából való felhasználását anélkül, hogy felesleges
HU                                                2                                              HU
 ---pagebreak---       korlátozásokat vezetnének be, mindemellett pedig figyelembe kell venni, hogy a
      rádiócsillagászati állomásoknak továbbra is védelmet kell élvezniük.
   4. A 10. napirendi pont vonatkozásában: támogatni kell, hogy a 2019. évi rádió-
      távközlési világkonferencia napirendi pontjai között szerepeljen az 5G
      mobilrendszerek spektrumigényeinek tárgyalása, különös tekintettel a 6 GHz feletti
      új frekvenciakiosztásokra, továbbá közös megközelítést kell alkalmazni annak
      érdekében, hogy e kérdéshez kapcsolódóan a 2019. évi rádió-távközlési
      világkonferencia előtt összeférhetőségi vizsgálatokra kerüljön sor.
   5. A 2015. évi rádió-távközlési világkonferencián az ITU rádiószabályzatának bármely
      lényeges módosítása esetén biztosítani kell az uniós jogszabályoknak, különösen az
      elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös
      keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv 9. cikkének és a többéves
      rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló 243/2012/EU irányelv
      rendelkezéseinek való megfelelést, valamint azt, hogy a módosítások ne
      akadályozzák meg az uniós jogszabályok előrelátható továbbfejlesztését.
HU                                          3                                            HU
 ---documentbreak---                            EURÓPAI
                           BIZOTTSÁG
                                                   Brüsszel, 2015.5.29.
                                                   COM(2015) 234 final
                                                   2015/0119 (NLE)
                                         Javaslat
                              A TANÁCS HATÁROZATA
   a Nemzetközi Távközlési Egyesület (ITU) 2015. évi rádió-távközlési világkonferenciáján
              (WRC-15) az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról
                                (EGT-vonatkozású szöveg)
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                                INDOKOLÁS
   1.        A JAVASLAT HÁTTERE
   A rádió-távközlési világkonferenciák (WRC) alkalmával kerül sor a nemzetközi
   rádiószabályzat felülvizsgálatára, amely a rádiófrekvencia-spektrum használatának határokon
   átívelő vonatkozásait határozza meg, különös tekintettel a rádiószolgálatoknak az egyes
   frekvenciasávokhoz való hozzárendelésére. Minden rádió-távközlési világkonferencia a
   rádiószabályzatnak csak egy részét tárgyalja: az előző világkonferencián elfogadott napirend
   alapján előre kijelölik a megvitatandó frekvenciasávokat és meghatározzák a viták lehetséges
   kimeneteleit. A következő konferenciát 2015. november 2. és 27. között Genfben rendezik.
   Többéves előkészítő munkát követően a konferencián fog sor kerülni a Nemzetközi
   Távközlési Egyesület (ITU) rádiószabályzatára vonatkozó módosítások elfogadására.
   Valamennyi uniós tagállam tagja az ITU-nak és aktívan részt vesz a rádiószabályzat
   módosítási munkálataiban. Az Európai Unió úgynevezett ágazati tag, amely az iparági
   szervezetekéhez hasonló státuszt jelent. A nemzeti területeken való rádióspektrum-tervezés
   közös megközelítése a gyakorlatban azt jelenti, hogy a rádiószabályzat jelentősen tudja
   befolyásolni a spektrumhasználatot, még az egy adott országon belüli helyzetek esetében is.
   A stratégiai alapokon nyugvó és koherens uniós spektrumpolitika kulcsszerepet játszik a
   modern információs társadalomban és számos szakpolitikai célkitűzés megvalósulását
   elősegíti. Az Európai Parlament és a Tanács is elismerte a rádióspektrum-politika
   jelentőségét, különösen az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési
   szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK irányelvben1
   (a továbbiakban: a keretirányelv) és a többéves rádióspektrum-politikai program
   létrehozásáról szóló 243/2012/EU határozatban2. A keretirányelv3 külön említést tesz a
   rádiószabályzatról, amelyet a tagállamok kötelesek tiszteletben tartani. Emellett az Európai
   Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló 676/2002/EK európai
   parlamenti és tanácsi határozat előírja, hogy a határozat szerint végzett tevékenységek során
   kellőképpen figyelembe kell venni az ITU munkáját.
   Ezért alapvető fontosságú, hogy a 2015. évi rádió-távközlési világkonferencián meghozott
   döntések lehetővé tegyék az Unió számára, hogy belső hatáskörét gyakorolva létrehozza a
   belső piacot és kidolgozza a megfelelő szakpolitikákat. Ezzel összefüggésben szükség van
   annak biztosítására is, hogy az Unió érdekei támogatást kapjanak és érvényesüljenek a rádió-
   távközlési világkonferencia tárgyalásai során.
   2.        AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A
             HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
   A Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezlete (CEPT) 2012 óta dolgozik a 2015.
   évi rádió-távközlési világkonferencia tárgyalási anyagának előkészítésén. A CEPT
   valamennyi ülése nyitott volt az érdekelt felek számára. Ezenkívül két közös
   műhelytalálkozóra is sor került a Bizottság és a CEPT szervezésében (2013. december 10-én
   és 2015. április 14-én), melyek során bemutatták az előzetes európai szakpolitikai
   célkitűzéseket és a CEPT munkájának aktuális állását. A rádiófrekvencia-politikával
   1
           HL L 108., 2002.4.24., a 2009/140/EK irányelv által módosítva, HL L 337., 2009.12.18.
   2
           HL L 81., 2012.3.21.
   3
           Uo., 9. cikk (1) bekezdés.
HU                                                     2                                         HU
 ---pagebreak---    foglalkozó csoport nyilvános konzultációt követően 2015. február 19-én fogalmazta meg
   véleményét az európai szakpolitikai célkitűzésekről.
   3.       A JAVASLAT JOGI ELEMEI
   A Nemzetközi Távközlési Egyesület (ITU) az Egyesült Nemzetek Szervezetének ügynöksége,
   melynek feladata a távközlés globális szinten történő fejlesztésének elősegítése. Valamennyi
   uniós tagállam tagja az ITU-nak. Az ITU-R, az ITU rádiókommunikációval és a
   rádióspektrum egyéb alkalmazási módjaival foglalkozó részlege felelős azért, hogy egyrészt
   „megvalósítsa a rádiófrekvencia-spektrum sávjainak kiosztását és a rádiófrekvenciák
   odaítélését”, másrészt „a különböző országokban található rádióállomások közötti káros
   interferencia elkerülése érdekében nyilvántartsa a rádiófrekvencia-kiosztásokat, illetve a
   világűrhöz kapcsolódó szolgálatok esetében a geostacionárius műholdak pályájának bármely
   vonatkozó keringési pozícióját vagy az egyéb pályákon keringő műholdak bármely vonatkozó
   jellemzőjét4”.
   Az első feladatkör teljesítésének eszköze a rádiószabályzat, amely nemzetközi szerződésnek
   minősül, és amelynek felülvizsgálatára a rádió-távközlési világkonferenciákon kerül sor. A
   rádiószabályzat az ITU egyes tagjaira vonatkozóan nem tartalmaz konkrét rádióspektrum-
   használati előírásokat. Mivel azonban a rádiószabályzat a határokon átnyúló interferencia
   elkerülése érdekében szabályozza a rádióspektrum-használatot, továbbá meghatározza a
   kommunikáció prioritást élvező típusait, számos területen befolyásolja a rádióspektrum-
   használatot az egyes ITU-tagországokban és ebből következően az egész Unióban is. A 2015.
   évi rádió-távközlési világkonferencia legtöbb napirendi pontja egy vagy több konkrét
   frekvenciasáv használatának módosítását foglalja magában. A napirendi pontok témája így jól
   meghatározott, a döntéshez szükség lesz azonban tárgyalásokra és kompromisszumok
   megkötésére is.
   A rádiószabályzat módosításai ideiglenesen alkalmazandók a módosítást aláíró valamennyi
   félre vonatkozóan5. A módosítás hatálybalépése után 36 hónappal minden esetben úgy kell
   tekinteni, hogy a felek magukra nézve kötelezőnek ismerik el a módosításokat6. A 2015. évi
   rádió-távközlési világkonferencián elfogadott módosítások ezért az Európai Unió
   működéséről szóló szerződés 218. cikkének (9) bekezdése szerinti, joghatással bíró jogi aktust
   eredményeznek. Ezért szükség lehet az Unió nevében képviselendő álláspontok
   meghatározására.
   Az ITU szabályai több szempontból érinthetik vagy módosíthatják az Unió közös
   szabályainak és szakpolitikáinak alkalmazási körét. A keretirányelv 9. cikke (1) bekezdésének
   második albekezdése szerint a tagállamok az elektronikus hírközlési szolgáltatások
   rádiófrekvenciáival való gazdálkodást tárgyaló 9. cikk alkalmazása során tiszteletben tartják a
   vonatkozó nemzetközi egyezményeket, beleértve a Nemzetközi Távközlési Unió (ITU)
   rádiószabályzatát. Az ITU rádiószabályzatának módosítása ezért érintheti a 9. cikket vagy
   megváltoztathatja annak alkalmazási körét.
   Konkrétan a rádióspektrum vonatkozásában a 243/2012/EU határozat 10. cikke előírja, hogy
   „ha a nemzetközi tárgyalások tárgya uniós hatáskörbe tartozik, az Unió álláspontját az uniós
   joggal összhangban kell kialakítani” a spektrumügyekre vonatkozó nemzetközi tárgyalások
   során.
   4
           Az ITU alapokmánya, 1. cikk és 2. cikk a) pont.
   5
           Az ITU alapokmánya, 54. cikk (3) bekezdés.
   6
           Az ITU alapokmánya, 54. cikk (5) bekezdés.
HU                                                      3                                          HU
 ---pagebreak---    Emellett a Bizottság számos műszaki harmonizációs határozatot is elfogadott a
   rádióspektrum-határozat (676/2002/EK) alapján, hogy biztosítsa a rádióspektrum
   rendelkezésre állását és hatékony felhasználását az Unióban. E határozatok elfogadására a
   rádióspektrum-bizottságban részt vevő tagállamokkal együttműködve és a CEPT műszaki
   tanácsai alapján került sor.
   A 2015. évi rádió-távközlési világkonferencia napirendi pontjai közül három közvetlenül
   érintheti a közös szabályokat vagy módosíthatja azok alkalmazási körét, mivel az e napirendi
   pontokban tárgyalt kérdések az uniós jog hatálya alá tartoznak vagy konkrét szabályozási
   eljárás van folyamatban velük kapcsolatban. Két napirendi pont az elektronikus hírközlési
   szolgáltatásokkal kapcsolatos és közvetlenül érinti az EU arra irányuló erőfeszítéseit, hogy
   fokozottabb összekapcsoltságot biztosítson polgárai számára. A harmadik napirendi pont a
   gépjárműbiztonság kérdését érinti:
   - az 1.1. napirendi pont a nemzetközi mozgó távközlés (IMT) rádióspektrumát tárgyalja,
   amely az uniós szabályozás szerint megegyezik a mobil széles sávval. E napirendi pont
   vonatkozásában a rádióspektrum-politikai program azon rendelkezése bír jelentőséggel, amely
   szerint legalább 1 200 MHz-es spektrumot kell a vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások
   számára biztosítani. A kérdéses frekvenciasávokra vonatkozik továbbá a 3 400–3 800 MHz-es
   frekvenciasávot a vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások nyújtása céljából harmonizáló
   2008/411/EK határozat, az 1 452–1 492 MHz-es frekvenciasávot a lemenő irányú széles sávú
   szolgáltatások nyújtása céljából harmonizáló 2015/750/EU határozat, az 5 875–5 905 MHz-es
   frekvenciasávot az intelligens közlekedési rendszerek alkalmazásai számára harmonizáló
   2008/671/EK határozat, valamint az 5 350–5 470 MHz-es és az 5 725–5 925 MHz-es
   frekvenciasávoknak a rádiós helyi hálózatok céljára való felhasználását érintő, jelenleg is
   folyamatban lévő CEPT-megbízás is;
   - az 1.2. napirendi pont a 700 MHz-es frekvenciasávnak a nemzetközi mozgó távközlés (IMT)
   céljából való felhasználására vonatkozó feltételeket határozza meg. A 2012. évi rádió-
   távközlési világkonferencián ez a frekvenciasáv a korábbi műsorszórási kiosztás mellett
   megosztott elsődleges jelleggel a mozgószolgálatok számára került kiosztásra a 2015. évi
   rádió-távközlési világkonferenciától kezdődő hatállyal. E frekvenciasáv tekintetében a CEPT
   megbízást kapott arra, hogy harmonizált műszaki feltételeket dolgozzon ki a 694–790 MHz-es
   sáv spektrumának vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások céljából való felhasználására. A
   Bizottság jelezte, hogy az ITU döntéseinek tekintetében a lehető legnagyobb mértékű
   rugalmasság alkalmazására van szükség annak érdekében, hogy a Tanácsnak és a
   Parlamentnek lehetősége legyen határozni a frekvenciasáv jövőbeli alkalmazásáról;
   - az 1.18. napirendi pont a gépjárműveknek a 77,5–78 GHz-es frekvenciasávban működő
   ütközésgátló radarjaival kapcsolatos. Az ilyen típusú radarok harmonizálására a 2004/545/EK
   határozatban került sor, amely a teljes 77–81 GHz-es frekvenciasávot a gépjárművek rövid
   hatótávolságú radarkészülékei számára biztosította.
   A rádió-távközlési világkonferencia további 15 napirendi pontjában a rádiófrekvencia-
   politikával foglalkozó csoport véleménye az irányadó, amellyel a Bizottság a
   spektrumpolitika lényeges vonatkozásaiban egyetért.
   E napirendi pontok közül néhány érinti az uniós szakpolitikákat, így például a
   közlekedéspolitikát (az 1.5., 1.7., 1.8., 1.15. és 1.16., valamint a repülés közbeni nyomon
   követésről szóló új napirendi pont), az űrpolitikát (az 1.5., 1.7., 1.8., 1.11., 1.12., 1.16. és 1.17.
   napirendi pont), az éghajlat-politikát és a Föld-megfigyelési programot (az 1.5., 1.12. és 1.17.,
   valamint az 1.1. napirendi pont), továbbá az iparpolitikát és a gazdasági növekedést (1.16. és
   1.17. napirendi pont). Mint ez az áttekintés is mutatja, számos uniós szakpolitikai érdek
   kapcsolódik e kérdésekhez. A 2015. évi rádió-távközlési világkonferencián folytatott
HU                                                 4                                                      HU
 ---pagebreak---    tárgyalások olyan eredményekhez vezethetnek, amelyek közvetlenül vagy közvetve
   befolyásolják a jelenlegi vagy a jövőben elfogadásra kerülő uniós jogszabályok alkalmazását.
   Ezért biztosítani kell az e napirendi pontokra vonatkozó uniós álláspont érvényre jutását,
   vagyis azt, hogy a tárgyalások során tiszteletben tartsák az uniós jog jelenleg érvényben lévő
   előírásait és ne akadályozzák meg annak előrelátható továbbfejlesztését.
   1.3. napirendi pont. A 2012. évi rádió-távközlési világkonferencia határozta meg ezt a
   napirendi pontot azzal a szándékkal, hogy harmonizálják a közrend védelmére és a
   katasztrófasegélyre (PPDR) irányuló alkalmazások céljára használt rádióspektrumot. A
   jelenlegi helyzetet tekintetbe véve ez óriási feladat lenne, mivel még Európán belül is
   rendkívül megosztott az ilyen célú spektrumhasználat. Globális szinten ezért reálisabb lenne
   szerényebb megközelítést alkalmazni. A közrendvédelem és a katasztrófasegély céljára
   használt regionális frekvenciatartományokra vonatkozó információkat az ITU rendelkezésére
   kell bocsátani, konkrét technológia és/vagy konkrét frekvenciasáv alkalmazására vonatkozó
   kötelezettség megfogalmazása nélkül.
   1.5. napirendi pont. Ez a napirendi pont a távirányítású légijármű-rendszereknek (RPAS) a
   nem elkülönített (azaz a légiforgalmi irányítás szokásos szabályainak hatálya alá tartozó)
   légtérbe való integrálását tárgyalja. Erre azért van szükség, hogy az említett rendszerek
   hatékonyan felhasználhatók legyenek polgári célokra is. Ezek közé tartoznak például a
   Földközi-tenger térségében végzett felkutatási és mentési, illetve határőrizeti feladatok, az
   erdőtüzek által érintett területek meghatározása, azok a feladatok, melyek esetében a pilótával
   rendelkező légi járművek alkalmazása túl kockázatos lenne, a nehezen megközelíthető
   területekre történő szállítási feladatok és az éghajlatváltozás hatásainak megállapítása. A
   pilóta nélküli légijármű-rendszerek irányítási kommunikációjára használt műholdas
   állandóhelyű szolgálatok számára kiosztott frekvenciasávok alkalmazását alapvetően
   támogatni kell, emellett azonban biztosítani kell az ugyanezen frekvenciasávokban működő
   egyéb szolgálatokkal való összeférhetőséget, a frekvenciasávot használó egyéb műholdas
   hálózatok jelenlegi koordinációs és értesítési eljárásainak biztonságát, valamint a Nemzetközi
   Polgári Repülési Szervezet előírásainak betartását a légi közlekedés biztonsága érdekében.
   1.7. napirendi pont (elektronikus hírközlési szolgáltatások). E frekvenciasávot eredetileg a
   légi járművek mikrohullámú leszállítórendszereinek kiegészítő sávjának szánták. A
   repüléstechnikai ágazatnak azonban nem volt szüksége a frekvenciasávra, ezért javaslat
   született a frekvenciasáv mobil műholdas használatának fokozatos megszüntetését célzó
   előírások visszavonására. Ezért támogatni kell a műholdas állandóhelyű (Föld-űr irányú)
   szolgálatokra vonatkozó szabályozási korlátok megszüntetését az 5 091–5 150 MHz-es
   frekvenciasávban.
   1.8. napirendi pont. Az 5 925–6 425 MHz-es és a 14–14,5 GHz-es frekvenciasávokban
   nagyobb rugalmasságot kell biztosítani a hajók fedélzetén található földi állomások működése
   tekintetében, emellett pedig továbbra is védelmet kell biztosítani az ugyanezen sávokban
   működő egyéb szolgálatok számára. A követelmények enyhítése hasznos lehet az európai
   űripar és tengeri iparágak számára.
   1.11. napirendi pont. Ez a frekvenciakiosztás a műholdak nyomon követésére, távmérésére és
   irányítására szolgál, és jelentős szerepe van az űrpolitika fejlesztésében. Támogatni kell a
   Föld-kutatási (Föld-űr irányú) műholdas szolgálatok számára kért, a 7–8 GHz-es
   frekvenciasávban való frekvenciakiosztást, mindemellett pedig biztosítani kell a
   frekvenciasávban jelenleg működő rádió-távközlési szolgálatok megfelelő védelmét is.
   1.12. napirendi pont. Ez a napirendi pont támogatja az új generációs Föld-kutatási műholdas
   rendszerek fejlesztését és kiegészítője lehet a Kopernikusz programnak. Támogatni kell a
   9 200–9 300 MHz-es és 9 900–10 400 MHz-es frekvenciasávokban a Föld-kutatási
HU                                                 5                                               HU
 ---pagebreak---    szolgálatoknak való elsődleges frekvenciakiosztást azzal a feltétellel, hogy ez a kibővítés csak
   a 600 MHz-nél nagyobb sávszélességet igénylő rendszerek esetében használható.
   1.15. és 1.16. napirendi pont. Ezek a napirendi pontok a kikötőkben zajló fedélzeti
   kommunikáció torlódásának csökkentésére és egy új biztonsági rendszer bevezetésére
   irányulnak. Mindez a tenger- és az űrpolitikát is érinti. A fedélzeti távközlő állomások
   fejlesztéséhez és a tengerhasznosítási ágazatban használt VHF adatcsererendszer
   fejlesztéséhez szükséges módosításokat támogatni kell.
   1.17. napirendi pont. A légi járművek repülőelektronikai komponensei közötti vezeték nélküli
   belső kommunikáció (Wireless Avionics Intra-Communications, WAIC) számára a 4 200–
   4 400 MHz-es frekvenciasávban támogatni kell egy globálisan harmonizált megoldás elérését,
   eközben biztosítva a frekvenciasávban jelenleg működő légiforgalmi rádiónavigációs
   rendszerek védelmét. A tárgyalások sikeres kimenetele esetén lehetőség van arra, hogy
   jelentősen csökkenjen a légi járművek tömege, ily módon pedig az üzemanyag-fogyasztás, a
   működtetési költségek és a légi közlekedés környezeti hatásai is csökkenthetők.
   A repülés közbeni nyomon követésről szóló új napirendi pont esetében megfelelő módon kell
   meghatározni a jövőbeli rendszerekre vonatkozó követelményeket annak érdekében, hogy a
   konferencián hozott bármilyen döntés e követelményeken alapuljon.
   A fentieket figyelembe véve ezért meg kell határozni a rádiószabályzat felülvizsgálata
   céljából összehívott rádió-távközlési világkonferencián az Unió nevében képviselendő
   álláspontokat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (9) bekezdése
   alapján.
   4.        KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
   A tárgyalások költségén kívül a javaslatnak nincs konkrét költségvetési vonzata az Európai
   Unió tekintetében.
HU                                               6                                                  HU
 ---pagebreak---                                                          2015/0119 (NLE)
                                                Javaslat
                                     A TANÁCS HATÁROZATA
    a Nemzetközi Távközlési Egyesület (ITU) 2015. évi rádió-távközlési világkonferenciáján
                   (WRC-15) az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról
                                      (EGT-vonatkozású szöveg)
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak a 218. cikk (9)
   bekezdésével összefüggésben értelmezett 114. cikkére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:
   (1)     Az ITU 2012. évi rádió-távközlési világkonferenciáján elfogadott, a napirendről szóló
           1343. határozat szerint a 2015. évi rádió-távközlési világkonferencia a
           rádiószabályzatot módosító jogi aktusokat fog elfogadni, amelyek ideiglenesen
           alkalmazandók a konferencia záróokmányait aláíró valamennyi félre vonatkozóan. A
           módosítás hatálybalépése után 36 hónappal minden esetben úgy kell tekinteni, hogy a
           felek magukra nézve kötelezőnek ismerik el a záróokmányokat. Valamennyi uniós
           tagállam részes fele a rádiószabályzatnak, és a rádiószabályzat módosításai közül
           legalább néhány érintheti a közös uniós szabályokat vagy módosíthatja azok
           alkalmazási körét. Ezért annak ellenére, hogy az Unió nem teljes jogú tagja az ITU-
           nak, döntést kell hozni az Unió nevében képviselendő álláspontokról.
   (2)     Az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös
           keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK irányelv (a továbbiakban: keretirányelv) 9.
           cikkének (1) bekezdése szerint a 9. cikk alkalmazása során a tagállamoknak
           tiszteletben kell tartaniuk a vonatkozó nemzetközi egyezményeket, beleértve az ITU
           rádiószabályzatát. Az ITU rádiószabályzatának bármely módosítását ezért meg kell
           vizsgálni abból a szempontból, hogy érinti-e a 9. cikket vagy módosítja-e annak
           alkalmazási körét.
   (3)     A keretirányelv 9. cikke előírja a tagállamok számára, hogy az irányelv 8. és 8a.
           cikkével összhangban biztosítják területükön az elektronikus hírközlési szolgáltatások
           vonatkozásában a rádiófrekvenciákkal történő hatékony gazdálkodást. A 8. cikk előírja
           a nemzeti szabályozó hatóságok számára, hogy mozdítsák elő a versenyt az
           elektronikus hírközlő hálózatok, az elektronikus hírközlési szolgáltatások, a
           kapcsolódó eszközök és szolgáltatások nyújtása terén például azáltal, hogy ösztönzik a
           rádiófrekvenciák hatékony használatát és biztosítják ezek hatékony kezelését, valamint
           felszámolják az elektronikus hírközlő hálózatok, a kapcsolódó eszközök és
           szolgáltatások, valamint az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása tekintetében
           európai szinten még fennálló akadályokat. A 8a. cikk előírja a tagállamok számára,
           hogy vegyék fontolóra az uniós politikák többek között gazdasági, közérdekkel vagy
           szólásszabadsággal kapcsolatos, kulturális és technikai szempontjait, valamint a
HU                                                 7                                                HU
 ---pagebreak---        rádióspektrum-felhasználó közösségek különböző érdekeit a rádióspektrum
       használatának optimalizálása és a káros interferencia elkerülése végett.
   (4) Közös szabályokat állapít meg továbbá a 2005/513/EK, a 2008/411/EK és a
       2004/545/EK bizottsági határozat is, ezenkívül figyelembe kell venni a Bizottság által
       vezetett, a rádióspektrum-bizottságban részt vevő tagállamokkal és a rádiófrekvencia-
       politikával foglalkozó csoporttal együttműködve, valamint a CEPT segítségével a
       676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (a rádióspektrum-határozat)
       alapján zajló szabályozási munkát is. A tagállamoknak ezért az Unió nevében olyan
       álláspontokat kell képviselniük, amelyek nem kérdőjelezik meg az említett határozatok
       rendelkezéseit és a jelenleg zajló szabályozási munkát.
   (5) Azon konkrét iránymutatások elfogadása, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a
       tagállamok a rádióspektrum-határozat szerinti, jelenleg érvényben lévő harmonizációs
       határozatokra vonatkozó vagy a harmonizációs célú, jelenleg zajló szabályozási
       munkával kapcsolatos napirendi pontokkal kapcsolatban állást tudjanak foglalni a
       konferencián, nem érinti az Uniónak az egyéb olyan napirendi pontokra vonatkozó
       külső hatáskörét, amelyek befolyásolhatják a közös szabályokat vagy
       megváltoztathatják azok alkalmazási körét. Az utóbbi napirendi pontok tekintetében az
       Unió álláspontja arra korlátozódik, hogy biztosítani kell a tárgyalások során az uniós
       jog jelenleg érvényben lévő előírásainak tiszteletben tartását.
   (6) A 2012. évi rádió-távközlési világkonferencián elfogadott, a 2015. évi rádió-távközlési
       világkonferencia 1.1. napirendi pontjára vonatkozó 233. határozat szerint az ITU-nak
       ki kell jelölnie a nemzetközi mozgó távközlés (IMT) számára szóba jöhető
       frekvenciasávokat, figyelembe véve e frekvenciasávoknak a mozgószolgálatok
       számára való, meglévő vagy új kiosztását, és lehetőség szerint ideértve a 470–
       694 MHz-es, az 1 427–1 518 MHz-es, a 3 400–3 800 MHz-es, az 5 350–5 470 MHz-
       es az 5 725–5 925 MHz-es frekvenciasávokat.
   (7) A mobilkommunikáció tekintetében a többéves rádióspektrum-politikai program
       létrehozásáról szóló 243/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozat előírja, hogy
       a vezeték nélküli szolgáltatások számára legalább 1 200 MHz-es alkalmas spektrumot
       kell kijelölni az Unióban legkésőbb 2015-ig, a már harmonizált frekvenciasávokat is
       figyelembe véve. Ezért a nemzetközi mozgó távközlés (IMT) céljára potenciálisan
       szóba jöhető frekvenciasávokról szóló valamennyi tárgyalást oly módon kell
       lefolytatni, hogy az EU egysége biztosítva legyen a tárgyalások során.
   (8) E tekintetben a 2008/411/EK bizottsági határozat7 harmonizálja a 3 400–3 800 MHz-
       es frekvenciasávot a vezeték nélküli széles sávú szolgáltatások nyújtása céljából és a
       2005/513/EK bizottsági határozat8 harmonizálja az 5 150–5 350 MHz-es és az 5 470–5
       725 MHz-es frekvenciasávokat a vezeték nélküli hozzáférési rendszerek, többek
       között a rádiós helyi hálózatok megvalósítása céljából. Az 1 452–1 492 MHz-es
       frekvenciasáv tekintetében a rádióspektrum-bizottság kedvező véleményét követően a
       rádióspektrum-határozat 4. cikkének (3) bekezdése alapján műszaki harmonizációs
       intézkedés elfogadása van folyamatban annak érdekében, hogy a frekvenciasávot a
       vezeték nélküli széles sávú távközlés céljából harmonizálják az Unióban. Ez a
       frekvenciasáv (1 452–1 492 MHz) az 1 427–1 452 MHz-es és az 1 492–1 518 MHz-es
       szomszédos frekvenciasávokkal együtt kulcsfontosságú téma lesz a tárgyalásokon,
       alátámasztva a teljes frekvenciasávra vonatkozó átfogó megközelítés szükségességét.
   7
       A 2014/276/EU bizottsági határozat által módosítva.
   8
       A 2007/90/EK bizottsági határozat által módosítva.
HU                                                  8                                          HU
 ---pagebreak---    (9)  A 2008/671/EK bizottsági határozat harmonizálja a rádióspektrum 5 875–5 905 MHz-
        es frekvenciasávjának az intelligens közlekedési rendszerek biztonsággal összefüggő
        alkalmazásai érdekében történő felhasználását.
   (10) A rádióspektrum-bizottság kedvező véleménye nyomán a Bizottság 2013. szeptember
        2-án megbízást adott a CEPT-nek arra, hogy a vezeték nélküli hozzáférési rendszerek,
        többek között a rádiós helyi hálózatok megvalósítása céljából tanulmányozza és
        azonosítsa a harmonizált összeférhetőségi és megosztási feltételeket az 5 350–5 470
        MHz-es és az 5 725–5 925 MHz-es frekvenciasávok tekintetében az Unióban, kérve
        különösen a Föld-megfigyelési/Kopernikusz program vagy a fedélzeti időjárási
        radarok tervezett működésének védelmét. Mivel a CEPT szerint jelenleg nem áll
        rendelkezésre olyan zavarcsökkentő technika, amely lehetővé tenné a rádiós helyi
        hálózatoknak a Kopernikusz programmal együtt történő bevezetését az 5 350–5 470
        MHz-es frekvenciasávban, az 5 350–5 470 MHz-es és az 5 725–5 925 MHz-es
        frekvenciasávoknak a rádiós helyi hálózatok céljára való felhasználásával kapcsolatos
        valamennyi döntést el kell halasztani, amíg a 2019. évi rádió-távközlési
        világkonferenciát előkészítő vizsgálatok be nem fejeződnek.
   (11) A 2012. évi rádió-távközlési világkonferencián a 2015. évi rádió-távközlési
        világkonferencia 1.2. napirendi pontjával kapcsolatban elfogadott 232. határozat
        megbízást adott a 694–790 MHz-es frekvenciasáv kiosztásával kapcsolatos, ITU-
        szintű tanulmányok elkészítésére, amely megbízás közvetlenül a 2015. évi rádió-
        távközlési világkonferencia után lép életbe. Mivel ezt a frekvenciasávot jelenleg
        valamennyi tagállamban földi műsorszórásra használják, a rádióspektrum-bizottság
        kedvező véleményét követően a Bizottság a rádióspektrum-határozat 4. cikkének
        (2) bekezdése alapján 2013. február 19-én megbízást adott a CEPT-nek arra, hogy
        dolgozza ki a 694–790 MHz-es frekvenciasávnak a vezeték nélküli széles sávú
        szolgáltatások céljára való felhasználására vonatkozó harmonizált műszaki
        feltételeket, amelyek elfogadására a rádióspektrum-határozat 4. cikkének
        (3) bekezdése alapján bizottsági végrehajtási határozatban fog sor kerülni. Mint azt a
        rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoport is hangsúlyozta 2015. február 19-i
        véleményében, egy ilyen műszaki harmonizációs megoldás alkalmazásának
        előfeltétele, hogy a Tanács és a Parlament határozatot hozzon a frekvenciasáv jövőbeli
        használatáról, amelynek elfogadására azonban a 2015. évi rádió-távközlési
        világkonferenciát követően kerülhet csak sor. Ezért a 2015. évi rádió-távközlési
        világkonferencia eredményeinek a lehető legnagyobb rugalmasságot kell biztosítaniuk
        a Tanács és a Parlament számára, mivel egy ilyen intézkedés döntő fontosságú lesz az
        Unióban a műsorszórási és a vezeték nélküli széles sávú elektronikus hírközlési
        szolgáltatások jövője szempontjából.
   (12) Figyelembe véve ezenkívül az UHF-sáv alsó tartományának műsorszórási
        szempontból való jelentőségét, biztosítani kell azt, hogy a 2015. évi rádió-távközlési
        világkonferencia elegendő rádióspektrumot tartson fenn az Unióban az audiovizuális
        médiaszolgáltatások      földfelszíni    nyújtása    céljából   a    470–694 MHz-es
        frekvenciasávban. Mindez összhangban van a 243/2012/EU határozat 7. cikkével,
        amely előírja a tagállamok számára, hogy a Bizottsággal együttműködve törekedjenek
        az innovatív audiovizuális médiaszolgáltatásoknak az uniós polgárok számára való
        műholdas és földfelszíni nyújtásához szükséges elegendő spektrum elérhetőségének
        biztosítására, figyelembe véve azt is, hogy az európai háztartások fele jelenleg
        földfelszíni műsorszórási szolgáltatást vesz igénybe, és hogy az európai műsorszórás
        jelenleg nagymértékben épít a 470–694 MHz-es frekvenciasávra.
HU                                              9                                              HU
 ---pagebreak---    (13)    A következő, 2019. évi rádió-távközlési világkonferencia programját a 2015. évi
           rádió-távközlési világkonferencia 10. napirendi pontjaként fogják elfogadni. A 2015.
           évi rádió-távközlési világkonferencia 1.1. napirendi pontja keretében meghozandó, a
           nemzetközi mozgó távközlés (IMT) céljára potenciálisan szóba jöhető
           frekvenciasávokra vonatkozó döntéseket követően különösen a 6 GHz feletti
           frekvenciasávokban az ötödik generációs IMT-szolgáltatások céljára való
           spektrumkiosztás lesz világszerte érdeklődés tárgya. Az ITU keretében zajló
           előkészületeknek összhangban kell lenniük a párhuzamosan zajló uniós munkával.
   (14)    A 2012. évi rádió-távközlési világkonferencián a 2015. évi rádió-távközlési
           világkonferencia 1.18. napirendi pontjával kapcsolatban elfogadott 654. határozat
           tanulmányok elkészítését irányozta elő a 77,5–78 GHz-es frekvenciasávnak a kis
           hatótávolságú gépjárműradarok számára való kiosztásával kapcsolatban. A
           2004/545/EK bizottsági határozat a 77–81 GHz-es frekvenciasávot harmonizálta a kis
           hatótávolságú gépjárműradarok számára.
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
                                               1. cikk
   A tagállamok az Unió érdekében együttesen eljárva vesznek részt a Nemzetközi Távközlési
   Egyesület 2015. évi rádió-távközlési világkonferenciáján, melynek tárgya a rádiószabályzat
   felülvizsgálata.
   A tárgyalások és a rádiószabályzat módosításainak elfogadása során az Unió nevében
   képviselendő álláspontokat e határozat melléklete tartalmazza.
   Ha a konferencián a melléklet tárgyát képező kérdésekben új javaslat születik, és az adott
   kérdésben még nincs meghatározva az Unió álláspontja, azt helyszíni egyeztetés révén kell
   kialakítani a rádiószabályzat módosításainak elfogadása előtt. Ilyen esetekben az uniós
   álláspontnak összhangban kell lennie az e határozat I. mellékletében meghatározott elvekkel.
                                               2. cikk
   A rádiószabályzat módosításait közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
                                                . cikk
   Ez a határozat -án/én lép hatályba.
   Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                               a Tanács részéről
                                               az elnök
HU                                                10                                            HU


Avis juridique important

|

52004PC0400

Javaslat: a tanács határozata a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló, 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelvtől eltérő különleges intézkedés bevezetésének az Egyesült Királyság részére történő engedélyezéséről  /* COM/2004/0400 végleges */

Javaslat: A TANÁCS HATÁROZATA a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló, 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelvtől eltérő különleges intézkedés bevezetésének az Egyesült Királyság részére történő engedélyezéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1. A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról - közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás - szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK [1] hatodik tanácsi irányelv 27. cikke szerint a Tanács, az adó-megállapítási eljárás egyszerűsítése, illetve az adókijátszás vagy adókikerülés bizonyos típusainak megakadályozása érdekében a Bizottság javaslata alapján, egyhangúlag engedélyezheti bármely tagállamnak az irányelv rendelkezéseitől eltérő különleges intézkedések bevezetését.[1]  HL L 145., 1977.6.13., 1. o. Legutóbb a 2004/15/EK irányelv által módosított irányelv (HL L 52., 2004.2.21., 61. o.)2. Az Egyesült Királyság kormánya a Bizottságnak címzett és a Bizottság Főtitkársága által 2004. február 13-i dátummal bejegyzett levélben engedélyt kért a 77/388/EGK irányelv 11. cikke A. része (1) bekezdése a) pontjától eltérő intézkedés bevezetéséhez. A Bizottság 2004. március 15-i dátummal keltezett levelében tájékoztatta a többi tagállamot az Egyesült Királyság kérelméről.3. A Bizottság a 27. cikket érintő, a hatályba lépő 2004/7/EK tanácsi irányelvben foglalt módosításokat megelőzően kapta meg a kérelmet. Átmeneti szabályok hiányában azonban az alkalmazás a jelenlegi mintsem a korábbi szabályok alapján teljesül.4. A 77/388/EGK irányelv 11. cikke A. része (1) bekezdése a) pontja a termékértékesítés/szolgáltatásnyújtás adóalapját a következőképpen állapítja meg: ,minden, ami a teljesítés ellenértékét képezi, amelyet az átadó vagy a szolgáltatást teljesítő ezért az értékesítésért az átvevőtől, a szolgáltatás címzettjétől ... kap vagy kapnia kell." E rendelkezés rendszerint elegendő az esetben, amikor a termékértékesítésnek/szolgáltatásnyújtásnak valós kereskedelmi rendeltetése van és amennyiben az átadó vagy a szolgáltatást teljesítő és az átvevő vagy szolgáltatás címzettje között nem áll fenn a szolgáltatás értékét befolyásoló kapcsolat. Amikor azonban az ügyletben részt vevő felek kapcsolatban állnak egymással, megállapítható, hogy egyes termékértékesítésekre/szolgáltatásnyújtásokra a piaci érték alatt kerül sor. Egymással kapcsolatban álló felek közötti ilyen jellegű alulértékelt termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás kezelése érdekében - ahol a kedvezményezett teljes vagy részleges adómentessége következtében fennáll az adókiesés valószínűsége - az Egyesült Királyság számára már engedélyezték a 11. cikktől való eltérést. [2] Ezen eltérés ilyen jellegű szolgáltatásnyújtások esetén feljogosítja a hatóságokat a szolgáltatás teljes szabadpiaci forgalmi értéke alapján való adóbeszedésre. Habár ezen eltérés iránti kérelem tárgyát képező rendszer hasonló a már létező eltérésekben lévőkhöz, az eredeti eltérés iránti kérelem alapja nem fedi le elégségesen a módosított rendszert.[2]  HL L 132., 1987.5.21., 22. o.5. Az Egyesült Királyság ezennel egy olyan kiegészítő, szigorúan célirányos eltérést igényel, mely lehetővé teszi számára a gépjármű-kereskedelmi ágazatban a munkaadó és alkalmazott között felmerülő adókikerülés kiküszöbölését. A meglévő közösségi jogszabály 6. cikke (2) bekezdése létrehozza az ún. ellenérték fejében nyújtott szolgáltatást arra az esetre, amikor a vállalati alap részét képező és adólevonásra jogosult áruk rendelkezésre állnak az alkalmazottak magáncélú használatára. Ezen szolgáltatásnyújtás értékelését a 11. cikk A. része (1) bekezdése a) pontja szabályozza, mely megköveteli, hogy az adóalany a szolgáltatásnyújtás teljesítése érdekében felmerült kiadása utáni adóról számoljon el. Az Egyesült Királyság által azonosított esetekben azonban e jogszabályokat úgy játsszák ki, hogy a munkaadó felszámít egy bizonyos díjat. Ennek következményeként a szolgáltatásnyújtás értéke a 11. cikk A. része (1) bekezdése a) pontja hatálya alá kerül. Ebből kifolyólag az adó az alkalmazott által ténylegesen fizetett összeg alapján kerül felszámolásra, mely nyilvánvalóan kizárólag a munkakapcsolatok révén hozzáférhető szinten lép fel.6. Az Egyesült Királyság által azonosított visszaélések jelenleg a gépjárműiparra korlátozódnak. A vállalkozások jogosultak az adó-visszatérítésre azon gépkocsik esetében, melyek a gépjárműgyártó vagy a gépjármű-kereskedő kereskedelmi raktárkészletének részét képezik. A leggyakoribb példa a bemutató-autó. A bemutató-autókat gyakran a munkaidőn kívül is az alkalmazottak rendelkezésére bocsátják. Ha a bemutató-autót minden díj nélkül bocsátanák rendelkezésére - mivel megtörtént az adólevonás -, akkor a jelenlegi szabályok mellett a gépkocsi rendelkezésre bocsátásáért a szolgáltatást teljesítő adóalanynak a teljes költség alapján kellene adóznia. Mivel azonban az alkalmazott a gépkocsi-használatért egy bizonyos összeget fizet, ezen értékelési rendelkezés felfüggesztésre kerül, és a 11. cikk A. része (1) bekezdése a) pontjában meghatározott szokásos szabály alkalmazandó. Következésképpen a hozzáadottérték-adó a ténylegesen fizetett összeg alapján kerül kiszámításra. Mivel az alkalmazott és az munkaadó egymással kapcsolatban áll, mód van a gépkocsiért kiszabott díj mesterségesen alacsony szintű megszabására. Így az munkaadó számára lehetővé válik, hogy jelentős hasznot adományozzon az alkalmazottnak.7. Ez az adókikerülési rendszer az Egyesült Királyságban értékesítés tárgyát képezte. Tekintettel arra, hogy a gépjárművek jelentős értékkel bíró áruk, valamint az alkalmazottak rendelkezésére bocsátott mennyiség miatt az Egyesült Királyság kormánya úgy becsülte fel, hogy a már elvesztett összegek mellett, további jelentős adóveszteség léphet fel, ha szélesebb körben élnének a rendszerrel. Az Egyesült Királyság egy általános eltéréssel ellentétben azon eltérést kérelmezte, mely közvetlenül kezelné a rendszert, mivel véleménye szerint a visszaélés egy bizonyos piaci ágazatra korlátozódik. Egy célirányos eltérés egyben azt is jelenti, hogy a helyreigazító intézkedések arányban állnak a problémával.8. A rendszer általában azért korlátozódik a gépjármű-kereskedelemre, mivel az Egyesült Királyságban a vállalkozások által megvásárolt gépkocsik után a hozzáadottérték-adó nem téríthető vissza, amennyiben a gépkocsit bármilyen magánjellegű célra használják. Ez az üzletág meghatalmazottként lép fel a magánjellegű használat adóztatásáért, és ezért a magánszemélyek általi használat elszámolásra kerül. Ez alól kivételt jelentenek a gépjármű-kereskedelemmel foglalkozó vállalkozások, melyek gépkocsikat tartanak kereskedelmi árukészletként és egyúttal képesek az adó visszatérítésére. Következésképpen e gépkocsik bármilyen magánjellegű használatát adókötelezettség alá kellene vetni.9. A fentieket figyelembe véve a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Egyesült Királyság kormánya által igényelt eltérést engedélyezni kell.Javaslat: A TANÁCS HATÁROZATA a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló, 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelvtől eltérő különleges intézkedés bevezetésének az Egyesült Királyság részére történő engedélyezésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról - közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapítás - szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK tanácsi irányelvre [3] és különösen annak 27. cikkére,[3]  HL L 145., 1977.6.13., 1. o. Legutóbb a 2004/15/EK irányelv által módosított irányelv (HL L 52., 2004.2.21., 61. o.)tekintettel a Bizottság javaslatára [4],[4]  HL C [...]., [...], [...]. o.mivel:(1) Az Egyesült Királyság a Bizottság Főtitkársága által 2004. február 13-i dátummal bejegyzett levélben engedélyt kért a 77/388/EGK irányelv 11. cikke A. része (1) bekezdése a) pontjától eltérő különleges intézkedés bevezetésének engedélyezéséhez.(2) Az eltérés célja a hozzáadottérték-adónak (HÉA) a szolgáltatásnyújtások alulértékeléséből következő kikerülésének megakadályozása. Ennek különösen az a rendeltetése, hogy megakadályozza a gépjármű-kereskedelemben az alkalmazottak számára névleges díj ellenében lehetséges gépkocsi-használat gyakorlatának a 77/388/EGK irányelv 6. cikke (2) bekezdésének értelmében történő megkerülhetőségét. Mivel ez a díj a szolgáltatásnyújtás ellenértékeként kerül feltüntetésre, a hozzáadottérték-adó a 77/388/EGK 11. cikke A. része (1) bekezdése a) pontja alapján az alkalmazott által fizetett tényleges összeg után kerül beszedésre. Mivel azonban a két fél között munkakapcsolat áll fenn, a ténylegesen fizetett összeg mesterséges módon alacsony, mely jelentősen alacsonyabb hozzáadottértékadó-bevételltel jár.(3) Az Egyesült Királyság 11. cikktől való eltérés iránti kérelmét [5] - melynek rendeltetése az egymással kapcsolatban álló személyek között alulértékelt szolgáltatásnyújtások problémájának leküzdése abban az esetben, amikor a szolgáltatás kedvezményezettje teljes vagy részleges adómentességet élvez - már engedélyezték. Azért vált szükségessé egy további és pontosabban meghatározott eltérés, mert az eltérés engedélyezésekor az ,egymással kapcsolatban álló" meghatározásba nem számítottak bele alkalmazottakat, és mivel az alkalmazott nem egy teljes vagy részleges adómentességet élvező adóalany.[5]  HL L 132., 1987.5.21., 22. o.(4) A különleges intézkedés csak abban az esetben alkalmazandó, ha az igazgatás úgy dönt, hogy a 11. cikk A. része (1) bekezdése a) pontjával összhangban meghatározott adóköteles összeget a részt vevő felek között munkakapcsolatok befolyásolták. A döntést minden esetben nyilvánvaló tényekre és nem feltételezésekre kell alapozni.(5) Tekintettel az eltérés korlátozott alkalmazási területére, a különleges intézkedés arányban áll a kitűzött céllal.(6) Az eltérés nem gyakorol káros hatást a Közösség hozzáadottérték-adóból származó saját forrásaira.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 77/388/EGK irányelv 11. cikke A. része (1) bekezdése a) pontjától eltérve az Egyesült Királyság részére engedélyezett, hogy 2008. december 31-ig a szolgáltatás szabadpiaci forgalmi értékét tekintse adóalapnak abban az esetben, amikor a szolgáltatásnyújtás gépkocsi-használatból áll, mely során a szolgáltatást teljesítő és a kedvezményezett a gépjármű-kereskedelmen belül egymással kapcsolatban álló személyek.2. cikkAz 1. cikk abban az esetben alkalmazható, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:(a) a szolgáltatást teljesítőnek jogában áll teljesen vagy részlegesen levonni a gépjárműre alkalmazott hozzáadottérték-adót;(b) a kedvezményezett nem teljes adóalany és a nemzeti jogszabályokban meghatározott munkakapcsolatok révén kötődik a szolgáltatást teljesítőhöz.(c) az eset körülményeiből indokolt arra következtetni, hogy a 77/388/EGK irányelv 11. cikke A. része (1) bekezdése a) pontjában meghatározottaknak megfelelően a (b) pontban említett munkakapcsolatok befolyásolták az adóalapot.3. cikkEnnek a határozatnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.Kelt Brüsszelben, [...]a Tanács részérőlaz elnök