               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.9.14.
            COM(2016) 583 final
            2016/0275(COD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról szóló 466/2014/EU határozat módosításáról

               INDOKOLÁS

               1.
                     A JAVASLAT HÁTTERE

               •
                     A javaslat indokai és céljai

               Ez a javaslat az európai migrációs stratégia keretében harmadik országokkal kialakítandó új partnerségi keret létrehozásáról szóló, 2016. június 7-i bizottsági közleményben
                  1
                bejelentett nagyléptékű külső beruházási terv részét képezi. A külső beruházási tervet az Európai Tanács a 2016. június 28-i ülésén hagyta jóvá. A terv célja a migráció okainak a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez való hozzájárulás révén történő kezelése. Ez a javaslat lehetővé teszi, hogy az Európai Beruházási Bank (EBB) hozzájárulást nyújthasson a külső beruházási tervhez, és e célból a javaslat mennyiségi és minőségi szempontból egyaránt kiterjeszti az EBB külső hitelezési megbízatását (a továbbiakban: a külső megbízatás). Így az EBB – különösen a magánszektorbeli kedvezményezetteknek szóló kiegészítő finanszírozás biztosításával – rövid idő alatt hozzájárulhat a külső beruházási tervben megfogalmazott célkitűzések megvalósításához. A külső beruházási tervhez nyújtandó EBB-hozzájárulás kulcsfontosságú elemeit ez a javaslat, valamint az alábbiakban felsorolt további alkotórészek (a továbbiakban: építőelemek) együttesen biztosítják.

                  Az EBB külső műveleteihez nyújtott uniós garancia általános hatályát és feltételeit európai parlamenti és tanácsi határozatok rögzítik. Az EBB Unión kívüli finanszírozási műveleteire vonatkozó legutóbbi, a 2014–2020 közötti időszakot lefedő határozat a 2014. április 16-i 466/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (a továbbiakban: a határozat).

                  Az EBB külső műveleteihez nyújtott uniós garancia azért szükséges, mert az EBB alapokmánya előírja, hogy a banknak minden hitelezési műveletéhez megfelelő biztosítékról kell gondoskodnia, illetve tágabb értelemben azért, hogy az EBB megőrizze hitelképességét. Az uniós garancia kulcsszerepet játszik abban, hogy kellő összhangot lehessen biztosítani az EBB – az egyéb nemzetközi pénzügyi intézményekénél jóval nagyobb tőkeáttételű – pénzügyi struktúrája és a harmadik országok felé irányuló hitelezés jelentősen nagyobb eredendő kockázata között, figyelembe véve a banknak adott AAA minősítés megőrzésének szükségességét – az EBB tőkeigényének korlátozása mellett.

                  Az Unió költségvetési garanciát nyújt az EBB által az Unió külső politikai célkitűzéseinek támogatása érdekében az Unión kívül végrehajtott finanszírozási műveletekkel kapcsolatos politikai és országjellegű kockázatok fedezésére. Az EBB emellett saját kockázatára is finanszíroz Unión kívüli, befektetési kategóriába tartozó műveleteket, illetve külön megbízatás alapján egyéb tevékenységeket, például az AKCS-országokban.

                  A határozat 19. cikke szerint a Bizottság az EBB-vel együttműködve félidős jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli a határozat alkalmazásának első éveit (2014–2016), és adott esetben javaslatot tesz annak módosítására. A félidős jelentés többek között független külső értékelésen és az EBB hozzájárulásán alapul. A jelentés javaslatot tesz különösen a finanszírozásra jogosult országok jegyzékének módosítására.

                  Az EBB által készített, megbízatásának teljes időszakára vonatkozó régiós hitelezési előrejelzés alapján a Bizottság úgy látja, hogy az uniós garanciával fedezett külső EBB-finanszírozás a jelenlegi, a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi terv hátralevő részében nehezen folytatható. Ráadásul az országok (például a keleti szomszédság országai) kockázati besorolására való tekintettel az EBB saját kockázatú eszközei igénybevételének lehetősége is korlátozott. Az Európai Tanács emellett 2016. március 18-án felkérte az EBB-t, hogy „a júniusi európai tanácsi ülésre nyújtson be konkrét kezdeményezést, amelynek célja, hogy gyors ütemben kiegészítő finanszírozást lehessen mozgósítani a déli szomszédság országaiban és a nyugat-balkáni országokban a fenntartható növekedés, a létfontosságú infrastruktúrák és a társadalmi kohézió támogatása érdekében.” Az Európai Tanács 2016. március 18-i következtetései nyomán az EBB kormányzótanácsa 2016. június 16-án megvitatta az Európai Tanácsnak benyújtandó EBB-javaslat alapját képező dokumentumot. Az Európai Tanács 2016. június 28-i következtetéseiben kimondta, hogy „[a]z Európai Beruházási Banknak a déli szomszédságot és a nyugat-balkáni országokat érintő kezdeményezése az új együttműködési keret első lépéseként hozzá fog járulni a partnerországokban a beruházások előmozdításához, és teljes támogatásunkat élvezi”. Az EBB dokumentumát a következő három építőelem alkotja:

               1. építőelem: a hatályos keretszabályok alapján lehetséges tevékenységek megerősítése,

               2. építőelem: az egyes régiókban elsősorban a közszektor támogatásához kínált termékek választékának bővítése,

               3. építőelem: az egyes régiókban elsősorban a magánszektor támogatásához kínált termékek választékának bővítése.

                  Az 1. építőelem (2 milliárd EUR összegű hitelek) végrehajtása a meglévő megbízatások és eszközök keretében, a hitelezés felerősítésével – a jelenlegi megbízatás alapján rendelkezésre álló felső összeghatárok teljes mértékű kihasználásával – történne.

                  A 2. építőelem (1,4 milliárd EUR összegű hitelek) esetében az EBB a megbízatás teljes felső összeghatárának 1,4 milliárd EUR-val történő emelését irányozza elő.

                  A 3. építőelem a hitelezési volumen 2,3 milliárd EUR-val történő bővítését és az uniós garancia kereskedelmi kockázatokra való kiterjesztését foglalja magában. A magánszektornak nyújtott EBB-hitelek esetében az uniós garancia jelenleg csak a határozatban felsorolt politikai kockázati eseményekre korlátozódik. Ezt az összeget teljes mértékben a válság sújtotta területeken lévő menekültek és befogadó közösségek támogatására kell fordítani.

                  A három építőelem együttesen alkotja a külső beruházási terv részét képező, a déli szomszédságra és a Nyugat-Balkánra irányuló EBB-rezilienciajavítási kezdeményezést (a továbbiakban: az EBB rezilienciajavítási kezdeményezése).

                  A Bizottság a félidős felülvizsgálat eredményei alapján és az EBB rezilienciajavítási kezdeményezésére való tekintettel javasolja a határozat következőképpen történő módosítását:

                  •
                        A megbízatásban felsorolt magas szintű célkitűzések negyedik célkitűzéssel való kiegészítése, amely a migráció okainak kezelésére irányul. Erről részletes magyarázat is található az 5. részben.

                  •
                        Az opcionális 3 milliárd EUR felszabadítása a regionális felső összeghatárok korábbival azonos elosztása mellett. Az aktivált 3 milliárd EUR összegű opcionális megbízatás a Bizottság javaslata szerint magában foglalná a közszektornak nyújtott, a menekülteket és befogadó közösségeket támogató 1,4 milliárd EUR-s EBB-támogatást (a rezilienciajavítási kezdeményezés 2. építőelemét).

                  •
                        Kiegészítő maximális felső összeghatár létrehozása a magánszektorra vonatkozó 2,3 milliárd EUR összegű EBB-megbízatás (az EBB rezilienciajavítási kezdeményezésének 3. építőeleme) tekintetében, a közvetlenül a menekültekhez és a befogadó közösségekhez kapcsolódó magánszektorbeli műveleteket fedező átfogó garancia bevezetése mellett, azaz az uniós garancia kereskedelmi kockázatokra történő kiterjesztésével.

                  •
                        Fokozott rugalmasság lehetővé tétele az egyes regionális felső összeghatárok EBB általi átcsoportosítása tekintetében (a jelenlegi 10 %-os helyett 20 %-os régiók közötti átcsoportosítás), de csak az Unió szempontjából kiemelt fontosságú régiók – különösen Ukrajna és a migrációs válaszintézkedésekhez vagy a 2014–2020 közötti megbízatás hátralevő részében felmerülő egyéb kihívásokhoz kapcsolódó régiók – irányába. A fokozott rugalmasság az EBB rezilienciajavítási kezdeményezésén belüli új, magánszektorra vonatkozó megbízatásra nem alkalmazandó.

                  Az említett új elemek bevezetéséhez a határozatot több ponton módosítani kell.

               •
                     A javaslatnak a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel való összhangja

                  Az EBB irányító szerveinek ajánlott megtennie a szükséges lépéseket az EBB tevékenységének oly módon való kiigazítása érdekében, hogy az hatékony módon támogassa az Unió külső politikáit, és megfelelően teljesítse a határozatban foglalt követelményeket. Az uniós garancia csak a határozat feltételeinek megfelelő, az EBB saját értékelése alapján hozzáadott értékkel rendelkező és az alábbi általános célkitűzések valamelyikét támogató EBB-finanszírozási műveletekre vonatkozóan nyújtható:

                  1. a helyi magánszektor fejlesztése, különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) támogatása;

                  2. a társadalmi és gazdasági infrastruktúra – többek között a közlekedési, az energia- és a környezeti infrastruktúra, valamint az információs és kommunikációs technológia, az egészségügy és az oktatás – fejlesztése;

                  3. az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás.

                  Az említett három magas szintű célkitűzésen túlmenően alapvető célkitűzésnek minősül az országok közötti regionális integráció, így mindenekelőtt az előcsatlakozási támogatásban részesülő országok, a szomszédságpolitikai partnerországok és az Unió közötti gazdasági integráció.

                  Javasolt a határozatot új magas szintű politikai célkitűzéssel kiegészíteni, amely a migráció okainak kezelését célzó stratégiai válaszintézkedésekre irányul.

                  Az uniós garancia lehetővé teszi, hogy az EBB korlátozott saját kockázati kitettséggel és így hitelképességének megőrzése mellett végezzen műveleteket az Unión kívül. Az Unión kívüli finanszírozási műveletekkel az EBB közvetve hozzájárul az Unió politikai célkitűzéseinek a megvalósításához, amelyek magukban foglalják a szegénységnek az inkluzív növekedés és fenntartható gazdaság révén történő csökkentését, a környezeti és társadalmi fejlődést, valamint az Unión belüli növekedést a változó globális gazdasági feltételek mellett.

                  E célból a Bizottság, az EKSZ és az EBB együttműködést folytat, és az EBB-finanszírozás és az uniós költségvetési források közötti szinergiák maximalizálása érdekében biztosítja az EBB külső tevékenységeinek az uniós külső politikai célkitűzésekkel való összhangját, főként a politikákra, stratégiákra és tervezett projektekre vonatkozó rendszeres és szisztematikus párbeszédek és időbeni konzultációk útján (a Bizottság és az EBB közötti, az EKSZ-szel konzultálva készült és 2013. szeptember 12-én aláírt egyetértési megállapodás). Az uniós garancia általános célkitűzéseinek és azok EBB általi végrehajtásának összekapcsolására irányuló gyakorlati intézkedések biztosítása érdekében a Bizottság 2015. május 8-án aktualizálta a regionális technikai operatív iránymutatásait.

               •
                     Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Az előirányzott EBB-kezdeményezés az Európai Tanács 2016. március 18-i felkérésének megfelelően a déli szomszédság és a nyugat-balkáni régió országait célozza meg. Az említett országok a menekültügyi válsággal kapcsolatban különösen sürgető finanszírozási igényekkel bírnak. Az említett régió emellett az EBB tevékenységének legfőbb régiója, ahol az EBB jelentős tapasztalattal, hálózattal és eredményekkel rendelkezik a célirányos finanszírozási megoldások (hitelezés, támogatásötvözés és tanácsadás) biztosítása terén.

                  Az EBB a migránsok és menekültek beáramlására való tekintettel hozzájárul a gazdaság ellenálló képességének biztosításához és a fenntartható fejlődés megőrzéséhez. Ezt a következő két kulcsfontosságú területen kifejtett tevékenységével valósítja meg:

                  – a hirtelen népességnövekedés nyomán megnövekedett infrastrukturális és kapcsolódó szolgáltatási igények kielégítése,

                  – a befogadó és menekült közösségek munkalehetőségeinek ösztönzése a gazdasági integráció előmozdítása és a menekültek önellátóvá válása érdekében.

                  Az EBB az említett kihívások orvoslására irányuló erőfeszítéseket támogathatja egyfelől a magánszektornak nyújtott támogatás (kkv-k, vállalati finanszírozás és mikrofinanszírozás) révén, másfelől pedig a közszektor (önkormányzatok és közszektorbeli intézmények) által a jelentősen megnövekedett igényeket kielégítő infrastruktúrára és szolgáltatásokra tett erőfeszítések támogatása révén.

               2.
                     JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •
                     Jogalap

                  A 466/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról szóló határozatra irányuló javaslat az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 209. és 212. cikkének kettős jogalapjára épül. A Szerződés 209. cikke (3) bekezdésének a Szerződés 208. cikkével összefüggésben értelmezett rendelkezése szerint az EBB az alapokmányában megállapított feltételek szerint hozzájárul azoknak az intézkedéseknek a végrehajtásához, amelyek az Unió fejlesztési együttműködési politikája tekintetében meghatározott célkitűzések eléréséhez szükségesek.

               •
                     Arányosság

                  A javaslat megfelel az arányosság elvének, mivel az uniós garancia hatékony eszköznek bizonyul az EBB által az Unió külső politikáinak támogatása céljából végrehajtott külső műveletekhez kapcsolódó politikai és országjellegű kockázatok fedezésére. Az uniós garanciára vonatkozó 2014–2020-as megbízatás lehetővé teszi a meglévő hatékony és gazdaságilag eredményes gyakorlat folytatását.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén) és arányosság

               Az EUSZ 5. cikkében rögzített szubszidiaritás és arányosság elvének megfelelően a javasolt intézkedés célkitűzéseit a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért azok uniós szinten jobban megvalósíthatók. Mivel a tagállamok pénzügyi intézményeinek a fellépésre fordítható kapacitása egyenlőtlen, a kitűzött célok az Unió szintjén a fellépés terjedelme és hatása miatt jobban megvalósíthatók.

               3.
                     AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •
                     A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  A határozat alkalmazásának félidős felülvizsgálata megtörtént. A jelentés tartalmára vonatkozóan a határozat 19. cikke a következő különös követelményeket írja elő:

                  „A jelentés különösen az alábbiakat tartalmazza:

                  a)
                        a forráselosztási politika alkalmazásának értékelése;

                  b)
                        az EBB általi jelentéstétel értékelése és szükség esetén a továbbfejlesztésére vonatkozó ajánlások;

                  c)
                        az eredményértékelési keret – és ezen belül a teljesítménymutatók és kritériumok – értékelése, valamint annak értékelése, hogy ezek mennyiben járultak hozzá e határozat céljainak eléréséhez;

                  d)
                        a további opcionális összeg részben vagy egészben történő potenciális felhasználására vonatkozó ajánlás elkészítésekor figyelembe vett kritériumok részletes ismertetése.”

                  A Bizottság jelentése a külső tanácsadó cég (PwC) által végzett értékelésen, valamint az EBB hozzájárulásán alapul.

                  A tanácsadó cég jelentése a következő címen érhető el:

                     http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/evaluation/completed/index_en.htm

                  A Bizottság e javaslatot kísérő félidős értékelése ismerteti a külső értékelés eredményeinek Bizottság általi értékelését, valamint összefoglalja a félidős felülvizsgálat eredményeit és a bizottsági javaslat kulcsfontosságú elemeit, beleértve az Európai Tanács 2016. március 18-i felkérésére adott EBB-válaszlépések bizottsági értékelését.

               •
                     Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Az értékelés a kulcsfontosságú belső és külső érdekelt felekkel – köztük a tagállamok és a főbb érintett nem kormányzati szervezetek képviselőivel – folytatott eszmecseréken alapult. Az eszmecserék célja minőségi információk beszerzése és a főbb érdekelt felek véleményének a folyamatban történő figyelembe vétele volt. A nem kormányzati szervezetekkel a diagnosztikai jelentés alapján 2016 májusában műhelytalálkozóra került sor. A nem kormányzati szervezetek képviselőivel eszmecserékre került sor a diagnosztikai szakaszban megállapított módosítási javaslatokról, valamint az azok kivitelezésére irányuló előzetes ajánlásokról. Az említett konzultációk és eszmecserék alapján a külső tanácsadó cég képet alkothatott az érdekelt felek álláspontjáról. A konzultációk fő eredményeinek részleteit a tanácsadói jelentés tartalmazza. A tanácsadói értékelés a bizottsági és EBB-munkatársakkal folytatott interjúkat, valamint a projekttel kapcsolatos esettanulmányokat is magában foglalt.

               •
                     Hatásvizsgálat

               A Bizottság a határozat előkészítésekor hatásvizsgálatot végzett, amelyet csatolt a bizottsági javaslathoz. A hatásvizsgálat a kulcsfontosságú érdekelt felekkel, a határozat érintettjeivel, a végrehajtásban részt vevő szereplőkkel és a jogalkotókkal folytatott széleskörű konzultációkon alapult.

               A 2014–2020 közötti időszakra szóló megbízatás külső értékelése során a tanácsadó cég interjúkat tartott a megbízatás kidolgozásában és végrehajtásában részt vevő főbb intézményekkel, szervezetekkel és személyekkel, valamint a műveletek eredményeinek és hatásainak megfigyelésére leginkább alkalmas szereplőkkel. Az érdekelt felek közé tartoztak az EBB és a Bizottság munkatársai, az érintett országok kormánytisztviselői, a nemzetközi pénzügyi intézmények és fejlesztésfinanszírozási intézmények munkatársai, magán- és állami intézményi befektetők, magánszektorbeli pénzügyi közvetítők, valamint magánszektorbeli és közszektorbeli végső kedvezményezettek. A folyamat rendkívül konkrét és részletes technikai tényadatok gyűjtését tette lehetővé, és lehetőséget biztosított az érdekelt felek véleményének és információinak az értékelés során történő figyelembevételére. Az interjúk során olyan kérdéseket jártak körül, mint a külső megbízatás kidolgozásának és végrehajtásának relevanciája, az uniós külső tevékenységekkel és más uniós eszközökkel való összhangja, hatékonysága, a végső kedvezményezettek általi láthatósága és a monitoring során megállapított eredményessége. Mivel az előző hatásvizsgálat és a külső értékelés viszonylag új keletű, ez az új javaslat nem tartalmaz külön hatásvizsgálatot, a határozat javasolt módosításai ugyanis elsősorban a garancia kiterjesztésére és a határozatban előírt felső összeghatárok emelésére korlátozódnak.

               4.
                     KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Az uniós költségvetés számára az EBB finanszírozási műveletei és az Unió más külső tevékenysége (vagyis a makroszintű pénzügyi támogatási hitelek és az Euratom-hitelek) során keletkező veszteségek fedezéséhez szükséges likviditási tartalékot a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról szóló, 2009. május 25-i 480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelettel létrehozott, külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap (a továbbiakban: a garanciaalap) biztosítja. A garanciaalappal fedezett portfóliónak mintegy 90 %-át az EBB-megbízatás teszi ki.

                  A garanciaalap forrását az uniós költségvetésből származó éves befizetés adja. A garanciaalap feltöltési mechanizmusa – amelynek célja, hogy az alapot mindenkor a hitelfolyósításból származó kinnlevőségek 9 %-ának megfelelő szinten tartsa – tényszerű korlátot szab az EBB európai uniós költségvetési garanciával fedezett külső megbízatásának. A garanciaalap működését vizsgáló 2016. évi külső értékelés
                     2
                   szerint a 9 %-os feltöltési ráta megfelelőnek tekinthető.

                  A javaslat a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozóan az uniós garanciával fedezett EBB-finanszírozási műveletek teljes felső összeghatárának emelését irányozza elő a határozatban említett opcionális 3 milliárd EUR aktiválásával, valamint a migráció okait kezelő projektekre irányuló 2,3 milliárd EUR összegű új magánszektorbeli hitelezési megbízatás létrehozásával. A teljes felső összeghatár így 32,3 milliárd EUR lesz, amely regionális felső összeghatárokra és részösszeghatárokra bomlik.

                  A megbízatás teljes felső összeghatárának emeléséhez kapcsolódó garancialap-feltöltés költségvetési többletigényét a 01 03 06. uniós költségvetési jogcímcsoportból fedezik. A feltöltés finanszírozására a többéves pénzügyi keretből kerül sor, és annak számítása a garantált kölcsönök folyósításainak és törlesztéseinek várható ütemezésén alapul. A jelenlegi többéves pénzügyi keret ideje alatti költségvetési többletigényeket a 2018–2020 közötti időszakban az EBB-kölcsönök folyósítására és visszafizetésére vonatkozó éves előrejelzések alapján 115 millió EUR-ra kell korlátozni. A jelenlegi EBB-megbízatás alapján aláírt kölcsönök egy részének folyósítására és visszafizetésére 2020 után kerül sor.

                  A magánszektorbeli hitelezési megbízatás alapján végzett EBB finanszírozási műveleteket fedező uniós garanciát be kell árazni. A magánszektorbeli hitelezési megbízatás keretében az EBB finanszírozási műveleteiből származó kockázatiprémium-bevételeket a kereskedelmi kockázat fedezése érdekében befizetik a garanciaalapba.

                  A garanciaalap feltöltésének költségvetési vonzatait és az azok alapjául szolgáló feltevéseket a javaslatot kísérő pénzügyi kimutatás tartalmazza.

               5.
                     EGYÉB ELEMEK

               •
                     Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Az EBB európai uniós garanciával fedezett finanszírozási műveleteit az EBB irányítja és követi nyomon, saját szabályainak és eljárásainak megfelelően, ideértve a megfelelő könyvvizsgálati, kontroll- és nyomonkövetési intézkedéseket is. Ezenkívül az EBB minden finanszírozási műveletét az EBB igazgatótanácsa hagyja jóvá, amely arról is gondoskodik, hogy a bankot alapokmányának és a Kormányzótanács által meghatározott általános irányelveknek megfelelően irányítsák; az igazgatótanácsban a Bizottságot egy igazgató és egy igazgatóhelyettes képviseli.

                  Az EBB európai uniós garanciával fedezett finanszírozási műveleteivel kapcsolatos ellenőrzéseket a Számvevőszék végzi, a Bizottság, a Számvevőszék és az EBB közötti háromoldalú egyezmény szerinti szabályoknak megfelelően.

                  A határozat értelmében rendszeres jelentéstételre kerül sor. A Bizottság évente jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a megbízatás EBB általi végrehajtásáról.

                  Az eredményekről való jelentéstétel lehetőség szerint a teljes portfólióra vagy egy adott szektorra kiterjedő mutatók megfelelő aggregálásával történik. Az eredménymérési keret kapcsán a mutatókat a teljes projektciklus alatt mérik becslésszinten, majd a nyomon követés alatt is, mindaddig, amíg a projekt teljes végrehajtása be nem fejeződik.  A mutatókat az első fejlesztési eredmények rendelkezésre állásától – jellemzően a projekt végrehajtásától számított három éven belül – kell mérni. A mutatókat lehetőség szerint a zárójelentéshez is fel kell használni.

                  Az EBB ezen túlmenően benyújtja a Bizottságnak az EBB egyes európai uniós garanciával fedezett finanszírozási műveleteire vonatkozó, a jelentési kötelezettségeinek vagy az Európai Számvevőszék kéréseinek teljesítéséhez szükséges statisztikai, pénzügyi és számviteli adatokat, valamint az EBB finanszírozási műveleteinek kintlevőségeiről szóló könyvvizsgálói igazolást.

               •
                     A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A félidős felülvizsgálat eredményeinek bizottsági értékelése és a szakpolitikai kontextus – ezen belül az EBB rezilienciajavítási javaslata – alapján a határozat módosításának kulcsfontosságú elemei a következőképpen foglalhatók össze:

                  –
                        A váratlan geopolitikai események következtében az EU-nak gyors és nagy összegű pénzügyi támogatást kellett nyújtania a külső megbízatás útján, így az EBB finanszírozási műveleteinek volumene a megbízatás végrehajtása másfél évének elteltével erősen megközelítette az egyes regionális felső összeghatárokat, és egyes régiókban (Ázsia, Dél-Afrika, Közép-Ázsia, Kelet-Európa, Dél-Kaukázus) korlátozott mozgásteret hagyott. A helyzet gátolhatja a jövőbeni EBB-műveleteket, és csökkentheti a megbízatásnak az elkövetkező években felmerülő potenciális kihívásokra vagy uniós prioritásokra irányuló válaszadási kapacitását. Ezért javasolt a további 3 milliárd EUR-t kitevő opcionális összeg aktiválása és a határozat I. mellékletében meghatározott regionális felső összeghatárok elosztásának módosítása.

                  •
                        A határozat kiegészül egy, a migráció okainak kezelésére irányuló új horizontális magas szintű célkitűzéssel.

                  •
                        A további 3 milliárd EUR-t kitevő opcionális összegből 1,4 milliárd EUR-t az EBB rezilienciajavítási kezdeményezéséhez (2. építőelem) kapcsolódó, a közszektorbeli partnerek bevonásával zajló műveletekre fordítanak. Az 1,4 milliárd EUR-s összeg az előcsatlakozási támogatásban részesülő országok és a mediterrán országok régiói között oszlik meg.

                  •
                        A teljes felső határ a magánszektornak nyújtott EBB finanszírozási műveletek (3. építőelem) tekintetében 2,3 milliárd EUR-val emelkedik, amely a menekülteket és/vagy befogadó közösségeket támogató projektekre alkalmazandó. Az összeget az EBB előrejelzései alapján kell elosztani az előcsatlakozási támogatásban részesülő országok és a mediterrán országok régiói között. Ennek kapcsán az említett összegből finanszírozott műveletek uniós garanciafedezete kiterjed valamennyi esedékes, de az EBB-hez be nem folyó összegre (a továbbiakban: átfogó garancia), tehát a jelenlegi határozattal ellentétben nem csak politikai kockázati garanciáról van szó. Az új megbízatáshoz kapcsolódó uniós átfogó garanciát be kell árazni. A bevételeket a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapba kell befizetni. Az uniós garanciával fedezett EBB-műveletek maximális felső összeghatára tehát 32,3 milliárd EUR-ra emelkedik.

                  •
                        Az eredménymérési keret tekintetében az EBB-nek mutatókat kell kidolgoznia és végrehajtania a migráció okainak kezelésére irányuló stratégiai válaszintézkedéseket biztosító projektekre nézve. A Bizottság által az EBB finanszírozási műveleteiről az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak készítendő éves jelentéstétel során mellékelni kell egy, a stratégiai válaszintézkedésekhez tartozó EBB finanszírozási műveletek hatásairól szóló értékelést.

                  •
                        Felülvizsgálatra kerül a támogatásra jogosult országok jegyzéke: a magas jövedelmű és magas befektetési besorolással rendelkező országokat – mint Brunei, Izland, Izrael, Szingapúr, Chile és Dél-Korea – valamint Kína különleges közigazgatási területeit, Hongkongot és Makaót a támogatásra jogosult országok jegyzékéből el kell hagyni. Emellett a potenciálisan jogosult régiók és országok jegyzéke (a határozat II. mellékletében) kiegészül Iránnal.

                  –
                        A határozat kiegészül az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében létrejött Párizsi Megállapodásra való hivatkozással. Az éghajlatváltozás mérséklésére és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló EBB-műveletek volumenének hozzá kell járulnia ahhoz, hogy a fejlődő országokban eszközölt, éghajlatváltozással kapcsolatos beruházásokat támogató EBB-hitelek aránya 2020-ig 25 %-ról 35 %-ra emelkedjen.  A határozat hatálya alá tartozó időszakban a megbízatás új prioritásainak megfelelően az említett műveletek minimális volumenének továbbra is a teljes EBB finanszírozási műveletek 25 %-át kell kitennie; ugyanakkor az EBB-nek törekednie kell a jelenlegi nagy teljesítmény fenntartására. A javaslat szerint az EBB-nek meg kell erősítenie az éghajlatváltozási projektekhez nyújtott hozzájárulásainak az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló elemeit.

                  –
                        A régiók közötti átcsoportosítás felső határa a megbízatás időszakában esetlegesen előforduló, fontos uniós külső politikai prioritásként elismert sürgős helyzetek és válsághelyzetek kezeléséhez szükséges esetekben 10 %-ról 20 %-ra emelkedik. Az átcsoportosítás nem alkalmazandó a magánszektorbeli megbízatáshoz kapcsolódó 2,3 milliárd EUR-ra és a migráció okait kezelő közszektorbeli projektekhez kapcsolódó 1,4 milliárd EUR-ra.

               •
                     Növelni kell a kkv-knak nyújtandó uniós EBB-támogatást (az uniós vállalkozások nemzetköziesítése).

               •
                     Hangsúlyt kap az EBB megbízatásának az egyes fenntartható fejlesztési célok megvalósításához való közvetlen hozzájárulása.

               2016/0275 (COD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról szóló 466/2014/EU határozat módosításáról

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. és 212. cikkére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               rendes jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)A nemzetközi közösség minden korábbinál nagyobb méreteket öltő menekültügyi válsággal szembesül, amely szolidaritást, a pénzügyi források hatékony mozgósítását és a meglévő kihívásokkal szembeni összehangolt fellépést igényel.  Minden szereplőnek együtt kell működnie annak érdekében, hogy a tartós, közép- és hosszú távú szakpolitikák alkalmazásával és a meglévő folyamatok és programok hatékony kihasználásával támogassa a migráció okainak kezeléséhez hozzájáruló kezdeményezéseket.

               (2)A harmadik országokkal új, eredményorientált, az uniós szakpolitikákat és eszközöket figyelembe vevő partnerségi keretet kell kidolgozni. Az új partnerségi keret részeként létre kell hozni a külső beruházási tervet az Unión kívüli régiók beruházásainak támogatására, a fenntartható fejlesztés céljának eléréséhez való hozzájárulás mellett. A külső beruházási tervnek emellett teljesítenie kell a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend és a más külső tevékenységekre vonatkozó pénzügyi instrumentumok célkitűzéseit is.

               (3)Az Európai Tanács 2016. június 28-án jóváhagyta az Európai Beruházási Bank (EBB) javaslatát, amely szerint az EBB a déli szomszédságra és a Nyugat-Balkánra irányuló EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés (a továbbiakban: az EBB rezilienciajavítási kezdeményezése) útján járul hozzá a külső beruházási tervhez.

               (4)Az EBB rezilienciajavítási kezdeményezésének kulcsfontosságú alkotórészeként mind mennyiségi, mind minőségi szempontból ki kell terjeszteni az EBB külső hitelezési megbízatását (a továbbiakban: a külső megbízatás). Így az EBB – különösen a magánszektorbeli kedvezményezetteknek szóló kiegészítő finanszírozás biztosításával – rövid idő alatt hozzájárulhat a külső beruházási tervben megfogalmazott célkitűzésekhez.

               (5)Az EBB rezilienciajavítási kezdeményezésének a külső beruházási terv többi alkotórészével való kompelementaritását az Európai Fenntartható Fejlődési Alap stratégiai tanácsa révén kell biztosítani, amelyben az EBB teljes tagsággal fog rendelkezni.

               (6)Emellett az Európai Tanács következtetéseinek megfelelően az EBB-nek első beruházási ablakként az EBB-rezilienciajavítási kezdeményezés magánszektorbeli alkotórészét kell a külső beruházási terv Szomszédsági Irányító Testülete elé terjesztenie.

               (7)A 466/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat
                  3
                az EBB-nek költségvetési garanciát biztosított az Unión kívüli finanszírozási műveletek fedezésére.

               (8)A 466/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat 19. cikkének megfelelően a Bizottság az EBB-vel együttműködve, független külső értékelés alapján elkészítette az említett határozat alkalmazásáról szóló félidős felülvizsgálatot.

               (9)Annak érdekében, hogy a külső megbízatás megfelelő válaszintézkedéseket biztosíthasson a potenciálisan felmerülő kihívásokra és uniós prioritásokra, valamint stratégiai választ nyújthasson a migráció okainak kezelésére, az uniós garanciával fedezett EBB finanszírozási műveletek maximális felső összeghatárát a további 3 000 000 000 EUR-t kitevő opcionális összeg felszabadításával 32 300 000 000 EUR-ra kell emelni. Az általános megbízatás alapján 1 400 000 000 EUR-t a menekültekre és a válság sújtotta területeken található befogadó közösségekre irányuló közszektorbeli projektekre kell elkülöníteni.

               (10)Az új magánszektorbeli hitelezési megbízatás alapján a maximális felemelt felső összeghatáron belül 2 300 000 000 EUR maximális összeget a migráció okait kezelő projektekre kell elkülöníteni, és arra átfogó uniós garanciafedezetet kell biztosítani.

               (11)A megbízatás célkitűzéseit a migráció okainak kezelésére irányuló új célkitűzéssel kell kiegészíteni.

               (12)Biztosítani kell a migráció okainak kezelésére irányuló uniós kezdeményezésekkel – ezen belül a származási országukba visszatért migránsok fenntartható visszailleszkedéséhez nyújtott uniós támogatással – való komplementaritást és összehangolást.

               (13)Az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében létrejött Párizsi Megállapodás
                  4
                elfogadását követően az EBB-nek törekednie kell a külső megbízatás keretében az éghajlatreleváns kiadások jelenlegi magas szintjének fenntartására, hozzájárulva ahhoz, hogy a fejlődő országokban eszközölt, éghajlatváltozással kapcsolatos beruházásainak aránya 2020-ig 25 %-ról 35 %-ra emelkedjen.

               (14)Az uniós költségvetésnek a magánszektorbeli hitelezési megbízatás alapján végzett EBB finanszírozási műveletekhez kötődő kockázatát be kell árazni, és a kockázat beárazásából keletkező bevételeket a kereskedelmi kockázat fedezése és a piaci torzulások elkerülése érdekében be kell fizetni a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapba.

               (15)Az EBB-nek saját eredménymérési keretén belül mutatókat kell kidolgoznia és végrehajtania a menekülteket és befogadó közösségeket támogató közszektorbeli és magánszektorbeli projektekre nézve. Ezért a Bizottság által az EBB finanszírozási műveleteiről az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak készítendő éves jelentésben értékelni kell az EBB finanszírozási műveletek által a migráció okainak kezeléséhez nyújtott hozzájárulást.

               (16)A megbízatás időszakában esetlegesen előforduló, uniós külső politikai prioritásként elismert sürgős helyzetek és válsághelyzetek kezeléséhez szükséges esetekben 10 %-ról 20 %-ra kell emelni az EBB által a megbízatás időszakában végzett, régiók közötti átcsoportosítás felső határát. Nem csoportosítható át a magánszektorbeli megbízatás céljaira biztosított 2 300 000 000 EUR és a közszektorbeli projektekre vonatkozó 1 400 000 000 EUR, mert ezen összegek célja a migráció okainak kezelése.

               (17)A támogatásra jogosult régiók és országok és potenciálisan támogatásra jogosult régiók és országok jegyzékét a magas jövedelmű és jó hitelminősítésű országok (Brunei, Izland, Izrael, Szingapúr, Chile és Dél-Korea) kizárásával módosítani kell. Emellett a potenciálisan jogosult régiók és országok jegyzékét ki kell egészíteni Iránnal.

               (18)A 466/2014/EU határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A 466/2014/EU határozat a következőképpen módosul:

               1.
                     A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

               „2. cikk

               Az uniós garanciával fedezett EBB-finanszírozási műveletek felső összeghatárai

               (1)
                     A 2014 és 2020 közötti teljes időszakra vonatkozóan az uniós garanciával fedezett EBB-finanszírozási műveletek felső összeghatára 32 300 000 000 EUR. Az eredetileg finanszírozási műveletekre előirányzott, de később törölt összegeket nem kell levonni a felső összeghatárból.

               A felső összeghatár az alábbiak szerinti oszlik meg:

               a) az általános megbízatás maximális összege 30 000 000 000 EUR, ebből 1 400 000 000 EUR-t a menekültekre és a befogadó közösségekre irányuló közszektorbeli projektekre kell elkülöníteni;

               b) a magánszektorbeli hitelezési megbízatás maximális összege 2 300 000 000 EUR, a migráció okait kezelő projektekre.

               (2)
                     Az általános megbízatás és a magánszektorbeli hitelezési megbízatás (1) bekezdésben említett maximális összege az I. mellékletben meghatározottaknak megfelelően további regionális felső összeghatárokra és részösszeghatárokra oszlik. A regionális felső összeghatárokon belül az uniós garancia hatályába tartozó régiók tekintetében az EBB fokozatosan biztosítja az országok közötti kiegyensúlyozott elosztást.”;

               2.
                     A 3. cikk a következőképpen módosul:

               a) az (1) bekezdés a következő d) ponttal egészül ki:

               „d)
                      a migráció okainak kezelésére irányuló stratégiai válaszintézkedések.”;

               b)
                     az (5) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

               „Annak biztosítása érdekében, hogy a magánszektor beruházásai a lehető legnagyobb mértékű fejlesztési hatással járjanak, az EBB-nek – az (1) bekezdés a) pontjának megfelelően – a helyi beruházások támogatása révén a kedvezményezett országok helyi magánszektorának erősítésére kell törekednie. Az (1) bekezdésben meghatározott általános célkitűzéseket támogató EBB-finanszírozási műveleteknek törekedniük kell arra, hogy növeljék az uniós kkv-k beruházási projektjeinek támogatását. Annak érdekében, hogy monitoring alá vonja a forrásoknak az érintett kkv-k támogatására való felhasználását, az EBB a pénzügyi közvetítőkre és a kedvezményezettekre is érvényes jelentéstételi kötelezettséget előíró megfelelő szerződéses követelményeket állapít meg és tart fenn.”;

               c)
                     a (7) és a (8) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

               „(7)
                     Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott általános célkitűzéseket támogató EBB-finanszírozási műveletek az éghajlatváltozás hatásainak enyhítését és az azokhoz való alkalmazkodást célzó, az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményének és az annak keretében létrejött Párizsi Megállapodásnak az általános céljaihoz kapcsolódó – mindenekelőtt a megújuló energiaforrások, az energiahatékonyság és a fenntartható közlekedés terén az üvegházhatású gázok kibocsátásának megszüntetéséhez vagy csökkentéséhez, vagy az éghajlatváltozás által az érzékeny országokra, ágazatokra és közösségekre gyakorolt hátrányos hatásokkal szembeni ellenálló képesség növeléséhez hozzájáruló – beruházási projekteket támogathatják.

               Az éghajlat-politikai projektek támogathatósági kritériumait az EBB 2015-ben aktualizált, éghajlatváltozással kapcsolatos stratégiája
                  5
                határozza meg. Annak megállapítása érdekében, hogy a projektjavaslatok optimalizálják-e az energiahatékonyság javítását, a környezeti vizsgálati eljárásban a projektek üvegházhatásúgáz-kibocsátásának és kibocsátásuk szórásának EBB által kidolgozott értékelési módszertana alapján szénlábnyom-elemzést kell végezni.

               E határozat időbeli hatálya alatt az EBB-nek törekednie kell az éghajlat-politikailag releváns műveletek jelenlegi magas szintjének fenntartására, miközben e műveletek minimális volumenének az összes EBB-finanszírozási művelet legalább 25 %-át kell kitenniük.

               Az EBB-nek meg kell erősítenie az éghajlatváltozási projektekhez nyújtott hozzájárulásainak az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló elemeit.

               (8)
                     Az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott általános célkitűzéseket támogató EBB-finanszírozási műveletek a migráció okait kezelő olyan beruházási projekteket támogathatnak, amelyek hozzájárulnak a kedvezményezett országok hosszú távú gazdasági ellenálló képességéhez és fenntartható fejlődéséhez. Az EBB finanszírozási műveleteinek feladata különösen a migránsok beáramlása nyomán megnövekedett infrastrukturális és kapcsolódó szolgáltatási igények kielégítése, valamint a befogadó és menekült közösségek munkalehetőségeinek ösztönzése a gazdasági integráció előmozdítása és a menekültek önellátóvá válása érdekében.

               E finanszírozási műveletek a következőket támogatják:

               a) a magánszektor a kkv-k, a vállalati finanszírozás és a mikrofinanszírozás területén;

               b) a közszektor, ideértve az önkormányzatokat és a közszektorbeli intézményeket, a jelentősen megnövekedett igények kezelésére szolgáló infrastruktúra és szolgáltatások terén.”;

               3.
                     A 8. cikk (1) bekezdése a következő második albekezdéssel egészül ki:

               „Az átfogó garancia a 2. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti magánszektorbeli hitelezési megbízatás alapján végzett EBB-finanszírozási műveletekre is vonatkozik.”;

               4.
                     A 10. cikk a következő harmadik albekezdéssel egészül ki:

               „Az uniós költségvetésnek a 2. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti magánszektorbeli hitelezési megbízatás alapján végzett EBB-finanszírozási műveletekhez kötődő kockázatát be kell árazni, és a kockázat beárazásából keletkező bevételeket be kell fizetni a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapba.”;

               5.
                     A 11. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

               a)
                     a b) pont a következő mondattal egészül ki:

               „b)
                     Az EBB-nek mutatókat kell kidolgoznia és végrehajtania a migráció okainak kezelésére irányuló stratégiai válaszintézkedéseket biztosító projektek tekintetében;”;

               b)
                     a bekezdés a következő j) ponttal egészül ki:

               „j)
                     az EBB-finanszírozási műveletek által a migráció okainak kezelésére irányuló stratégiai válaszintézkedések biztosításához nyújtott hozzájárulás értékelése. ”;

               6.
                     A 20. cikk helyébe a következő szöveg lép:

               „A Bizottság 2021. december 31-ig végleges értékelő jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé e határozat alkalmazásáról.”

               7.
                     Az I., II., és III. melléklet helyébe e határozat I., II., és III. mellékletének szövege lép.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

               PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

               1.
                     A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

                  1.1.
                     A javaslat/kezdeményezés címe

                  1.2.
                     A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)

                  1.3.
                     A javaslat/kezdeményezés típusa

                  1.4.
                     Célkitűzés(ek)

                  1.5.
                     A javaslat/kezdeményezés indoklása

                  1.6.
                     Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

                  1.7.
                     Tervezett irányítási módszer(ek)

               2.
                     IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

                  2.1.
                     A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

                  2.2.
                     Irányítási és kontrollrendszer

                  2.3.
                     A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

               3.
                     A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

                  3.1.
                     A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?

                  3.2.
                     A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

                  3.2.1.
                     A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

                  3.2.2.
                     Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

                  3.2.3.
                     A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

                  3.3.
                     A bevételre gyakorolt becsült hatás

               PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

               1.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

               1.1.A javaslat/kezdeményezés címe

                  Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács határozata az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról szóló 2014. április 16-i 466/2014/EU határozat módosításáról

               1.2.A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés
                  6
                keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)

                  01. cím – Gazdasági és pénzügyek

                  A tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó tevékenység: Nemzetközi gazdasági és pénzügyek

               1.3.A javaslat/kezdeményezés típusa

               ◻ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul

               ◻ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet / előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul
                  7

               X A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul

               ◻ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul

               1.4.Célkitűzés(ek)

               1.4.1.A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek)

                  Az EBB Unión kívüli, külső hitelezési megbízatása szerint végzett tevékenységének általános célkitűzése, hogy az uniós költségvetési garancia és az EBB-sajátforrások kombinációja révén a partnerországok releváns beruházási projektjeinek finanszírozásával támogassa az Unió külső politikáit.

                  Unión kívüli, európai uniós garanciával fedezett finanszírozási műveletei révén az EBB-nek támogatnia kell az Unió partnerországainak gazdasági, társadalmi és környezeti szempontból fenntartható fejlődését és az Unióval való partnerségét.

                  Az EBB által a megbízatás keretében végzett finanszírozási műveletek előírt általános célkitűzései a következők:

                  a) a helyi magánszektor fejlesztése, különösen a kkv-k támogatása;

                  b) a társadalmi, környezeti és gazdasági infrastruktúra fejlesztése;

                  c) az éghajlatváltozás mérséklése és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás;

                  d) a migráció okainak kezelésére irányuló stratégiai válaszintézkedések.

               1.4.2.Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

                  2. sz. konkrét ABM-célkitűzés: „Az EU megítélésének, külső képviseletének és az EBB-vel, az EBRD-vel és egyéb nemzetközi pénzügyi intézményekkel való kapcsolatának, valamint az érintett gazdasági fórumokon szerzett hírnevének javítása, az említettek stratégiáinak, műveleteinek és az EU külső prioritásainak közelítése céljából”

                  A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

                  01 03. alcím – Nemzetközi gazdasági és pénzügyek

               1.4.3.Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

                  A Bizottság a 466/2014/EU határozat előkészítésekor hatásvizsgálatot végzett, amelyet csatolt a bizottsági javaslathoz.

                  Mivel a 466/2014/EU határozat módosítására irányuló ezen javaslat célja csupán az uniós garancia meghosszabbítása és felső összeghatárainak megemelése, célszerű a javaslatot mentesíteni a hatásvizsgálat-készítési követelmény alól.

               1.4.4.Eredmény- és hatásmutatók

                  Az EBB 2012 óta kidolgozta az EBB-műveletek eredményeinek és hatásainak egy mutatókészlet operatív monitoringján alapuló mérési keretét. Az eredménymérési keret – (REsults Measurement Framework, REM)
                     8
                   javítja a várható projekteredmények előzetes becslését, és fokozza az EBB-nek a ténylegesen elért eredményekre vonatkozó beszámolási képességét. A REM keret annak bemutatására szolgál, hogy az EBB-hitelek által generált teljesítmény miként vezet olyan eredményekhez, illetve később olyan hatásokhoz, amelyek megfelelnek a bank megbízásában szereplő célkitűzéseknek.

                  Emellett a javaslatban megfogalmazott konkrét és operatív célkitűzések megvalósításának monitoringja „A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések” szakaszban említett alapmutatók révén történik.

                  [Az éghajlat-politikai fellépéseket támogató projektek finanszírozása tekintetében:

                  Az EBB éghajlat-politikai standardjai – amelyek meghatározzák az EBB hozzáadott értékre vonatkozó céljait – előírják, hogy az általa nyújtott finanszírozás egészét össze kell hangolni az Unió éghajlat-politikájával. Konkrétan az EBB a következőkre vállalt kötelezettséget:

                  •
                        Hitelezési portfóliójának éghajlatbarátabbá tétele az éghajlatváltozás mérséklését szolgáló projektek különböző ágazatokban történő előmozdítása és a finanszírozott projektek energiahatékony megoldások bevezetésére való ösztönzése révén.

                  •
                        Az éghajlat-kockázati megfontolások általános érvényesítése a projektciklusban és az alkalmazkodási projektek vagy az alkalmazkodási elemeket és intézkedéseket tartalmazó projektek előmozdítása a hosszú távú fenntarthatóság érdekében.

                  •
                        Az EBB által finanszírozott beruházási projektek szénlábnyomának értékelése és bemutatása az EBB éves jelentésének az éves összesített üvegházhatásúgáz-kibocsátással és -megtakarítással foglalkozó szakaszában.

                  •
                        A 2009. évi éghajlat-politikai fellépés fő teljesítménymutatóinak beemelése az EBB jelenlegi, legalább 25 %-os mértékű éves hitelezési célt kitűző vállalati operatív tervébe. A fenti százalékos arány az éghajlat-politikai fellépéssel kapcsolatos projektek egységes fogalommeghatározásain alapul.

                  •
                        A szén pénzügyi és gazdasági értékének tükrözése az EBB finanszírozásra vonatkozó döntéshozatali követelményeiben és folyamataiban.

                  •
                        Az átláthatóság és az elszámoltathatóság, valamint az egyéb intézményekkel, például multilaterális pénzügyi intézményekkel, bilaterális pénzügyi intézményekkel („kölcsönös bizalom”), nem kormányzati szervezetekkel, az Európai Bizottsággal és a tudományos közösséggel folytatott éghajlat-politikai támogató munka és együttműködés fokozása.

               1.5.A javaslat/kezdeményezés indoklása

               1.5.1.Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)

                  A 466/2014/EU határozat 19. cikke kimondja: „A Bizottság 2016. december 31-ig az EBB-vel együttműködve félidős jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben értékeli e határozat alkalmazásának első éveit, és adott esetben javaslatot tesz annak módosítására. A félidős jelentés többek között független külső értékelésen és az EBB hozzájárulásán alapul.

                  A jelentés különösen az alábbiakat tartalmazza:

                  a)
                        a forráselosztási politika alkalmazásának értékelése;

                  b)
                        az EBB általi jelentéstétel értékelése és szükség esetén a továbbfejlesztésére vonatkozó ajánlások;

                  c)
                        az eredményértékelési keret – és ezen belül a teljesítménymutatók és kritériumok – értékelése, valamint annak értékelése, hogy ezek mennyiben járultak hozzá e határozat céljainak eléréséhez;

                  d)
                        a további opcionális összeg részben vagy egészben történő potenciális felhasználására vonatkozó ajánlás elkészítésekor figyelembe vett kritériumok részletes ismertetése.”

                  E célból egy külső tanácsadó független külső értékelést készített, az EBB hozzájárulásával. A Bizottság jelentése ismerteti a külső értékelés eredményeinek Bizottság általi értékelését, valamint összefoglalja annak megállapításait.

               1.5.2.Az uniós részvételből adódó többletérték

                  Az EBB által az Unió területén kívül végrehajtott finanszírozási műveletek az uniós külső tevékenységek támogatásának rendkívül látványos és hatékony eszközét jelentik. Az érintett országokban az EBB tevékenységének fő előnyei közé tartozik – a pénzügyi hozzájárulás mellett – a szakértelem átadása a projektgazdáknak, valamint az EU környezeti, társadalmi és beszerzési előírásainak alkalmazása az EBB által finanszírozott beruházási projektekre. A fenti előnyökön túl az EBB – versenyképes kamatlábak formájában – teljes egészében átadja az európai uniós garanciából és az EBB kedvezményes finanszírozási költségeiből származó pénzügyi előnyöket a végső kedvezményezetteknek.

                  Az európai uniós garanciával fedezett megbízás révén az EBB-hitelezés megkapja az ahhoz szükséges uniós politikai és pénzügyi támogatást, hogy olyan országok és beruházási projektek számára biztosítson finanszírozást, amelyek magas kockázatuk miatt egyébként nem tudnának megfelelni az EBB szabványos iránymutatásainak és kritériumainak.

               1.5.3.Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

                  A múltbeli hasonló tapasztalatok tanulságait a 466/2014/EU határozat alapjául szolgáló hatásvizsgálat vette figyelembe.

                  A határozat emellett előírja, hogy a Bizottság évente tegyen jelentést az EBB uniós garanciával fedezett külső tevékenységeiről. A Bizottság minden évben végrehajtási jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az EBB külső tevékenyégeiről. A legutóbbi éves jelentést a 2015. naptári év tekintetében nyújtotta be
                     9
                  . Ez a következőket tartalmazza:

                  •
                        az EBB finanszírozási műveleteinek projekt-, ágazat-, ország- és regionális szintű értékelése,

                  •
                        az EBB finanszírozási műveletei hozzáadott értékének, a várt teljesítménynek, az eredményeknek és a műveletek fejlesztési hatásainak az összevont értékelése az eredményértékelési keretnek megfelelően készülő éves EBB-jelentés alapján,

                  •
                        annak értékelése, hogy az EBB finanszírozási műveletei mennyiben járulnak hozzá az Unió külső politikai és stratégiai céljainak a megvalósításához,

                  •
                        az EBB finanszírozási műveletei által a kedvezményezettekre átvitt pénzügyi előny értékelése,

                  •
                        az EBB-finanszírozási műveletek színvonalának értékelése,

                  •
                        az uniós garancia lehívására vonatkozó részletes adatok,

                  •
                        információk az éghajlatváltozással és a biodiverzitással kapcsolatos finanszírozási volumenről,

                  •
                        a Bizottsággal és más európai és nemzetközi pénzügyi intézményekkel folytatott együttműködés, többek között a társfinanszírozás bemutatása,

                  •
                        információk az EBB és az európai ombudsman közötti egyetértési megállapodás működésének nyomon követéséről.

               1.5.4.Egyéb releváns eszközökkel való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia

                  Az EBB finanszírozási műveletei kiegészítik a külső segítségnyújtási eszközök keretében végzett tevékenységeket. Az egyes régiókkal kapcsolatos uniós külső politikák támogatásának további növelése érdekében szorosabbra fűzték az EBB prioritásai és az uniós szakpolitikák közötti kapcsolatot. Erre a 466/2014/EU határozat elfogadását követően került sor, a regionális technikai operatív iránymutatás létrehozásával és aktualizálásával. A Bizottság az EBB-vel és az EKSZ-szel együtt 2015 májusában aktualizálta a regionális technikai operatív iránymutatást.

                  Az iránymutatás célja az EBB és a Bizottság közötti párbeszéd és együttműködés keretének erősítése. Az EBB finanszírozási műveletei szükség esetén hasznosan kombinálhatók az EU költségvetési forrásaival – amelyek vissza nem térítendő társfinanszírozási támogatás, kockázati tőke vagy kockázatmegosztás formáját ölthetik –, illetve a projektek előkészítésére és végrehajtására, továbbá a jogi és szabályozási keret megszilárdítására irányuló technikai segítségnyújtással.

               1.6.Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

               X A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik

               X A javaslat/kezdeményezés időtartama: 2014.1.1-től 2020.1.31-ig

               A javasolt megbízatás keretében az EBB 2014-től 2020-ig írhat alá finanszírozási műveleteket.

               X
                     Pénzügyi hatás: 2014-től határozatlan ideig

               1.7.Tervezett irányítási módszer(ek)
                  10

               X Bizottság általi közvetlen irányítás

                  Megjegyzések

                  Az EBB a meglévő rendelkezésekkel összhangban a saját szabályzatának és eljárásainak megfelelően finanszírozza a beruházási projekteket. Az EBB-nek és a Bizottságnak részletes rendelkezések és eljárások megállapításával módosítania kell a garanciamegállapodást és a visszafizetési megállapodást.

               2.IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

               2.1.A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

                  Az EBB európai uniós garanciával fedezett finanszírozási műveleteit az EBB irányítja, saját szabályainak és eljárásainak megfelelően, ideértve a megfelelő könyvvizsgálati, kontroll- és nyomonkövetési intézkedéseket is.

                  Ezenkívül az EBB minden finanszírozási műveletét az EBB igazgatótanácsa hagyja jóvá, amely arról is gondoskodik, hogy a bankot alapokmányának és a Kormányzótanács által meghatározott általános irányelveknek megfelelően irányítsák; az igazgatótanácsban a Bizottságot egy igazgató és egy igazgatóhelyettes képviseli.

                  Az EBB európai uniós garanciával fedezett finanszírozási műveleteivel kapcsolatos ellenőrzéseket a Számvevőszék végzi, a Bizottság, a Számvevőszék és az EBB közötti háromoldalú egyezmény szerinti szabályoknak megfelelően.

                  A 466/2014/EU határozat követelményeinek megfelelően rendszeres jelentéstételre kerül sor. A Bizottság évente jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a megbízatás EBB általi végrehajtásáról. Az eredményekről való jelentéstétel lehetőség szerint a teljes portfólióra vagy egy adott szektorra kiterjedő mutatók megfelelő aggregálásával történik (az EBB eredménymérési keretének megfelelően). A keret segít az uniós prioritásokkal összhangban lévő azon stabil projektek konkrét eredmények alapján történő kiválasztásában, amelyek esetében az EBB részvétele hozzáadott értéket hoz létre. Az értékelés során azonosítják a művelet várt gazdasági, társadalmi és környezeti kimeneteleit megragadó eredménymutatók alap- és célértékeit. A projekt életciklusa alatt végig figyelemmel kísérik az így meghatározott eredménymutatók alakulását, és azokról két nagyobb mérföldkő elérésekor, közvetlen finanszírozási műveletek esetében a projekt zárásakor és azt követően 3 évvel, magántőkealapok esetében a befektetési időszak végén és az alap futamidejének végén, közvetítőkön keresztül történő finanszírozás esetében pedig az allokációs időszak végén számolnak be.   A mutatók a következő területekre terjednek ki: i. régiónként aláírt összeg, ii. régiónként folyósított összeg, iii. a tevékenységek országok közötti kiegyensúlyozott felosztásának megvalósítása; iv. a tevékenységek megoszlása a különböző célkitűzések között; v. az éghajlat-változási politikával kapcsolatos hitelnyújtás volumene a célfinanszírozáshoz viszonyítva, illetve hatása az ÜHG-kibocsátás abszolút és relatív csökkenésére; vi. az éghajlati kockázat szempontjából értékelt projektek száma; vii. az európai uniós vissza nem térítendő támogatásokkal kombinált műveletek száma és értéke és viii. a más nemzetközi pénzügyi intézményekkel társfinanszírozott műveletek száma és értéke.

                  Az EBB ezen túlmenően benyújtja a Bizottságnak az EBB egyes európai uniós garanciával fedezett finanszírozási műveleteire vonatkozó, a jelentési kötelezettségeinek vagy az Európai Számvevőszék kéréseinek teljesítéséhez szükséges statisztikai, pénzügyi és számviteli adatokat, valamint az EBB finanszírozási műveleteinek kintlevőségeiről szóló könyvvizsgálói igazolást.

                  A Bizottság 2021. december 31-ig végleges értékelő jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé e határozat alkalmazásáról.

               2.2.Irányítási és kontrollrendszer

               2.2.1.Felismert kockázat(ok)

                  Az EU költségvetése által viselt kockázat a harmadik országokban végzett EBB-műveletekhez nyújtott uniós költségvetési garanciához kötődik. A garancia az állami vagy alsóbb államszervezeti szintű műveletek kapcsán vissza nem fizetett összegek tekintetében átfogó fedezetet nyújt az EBB számára, az Unió és az EBB közötti kockázatmegosztáson alapuló egyéb műveletek tekintetében viszont csak a politikai kockázatokra nyújt fedezetet.

                  A javaslat az uniós garanciával fedezett EBB-finanszírozási műveletek teljes felső összeghatárának emelését irányozza elő a határozatban említett opcionális 3 milliárd EUR aktiválásával. A Bizottság módosító határozata értelmében továbbá a teljes felső határ a magánszektornak nyújtott EBB finanszírozási műveletek tekintetében 2,3 milliárd EUR-val emelkedik, amely a menekülteket és/vagy befogadó közösségeket támogató projektekre alkalmazandó. A megbízatás ebben az összefüggésben a politikai kockázati garancián kívül az átfogó garancia fedezetében is részesül. Az átfogó garancia a magánszektornak nyújtott azon EBB-finanszírozási műveletekre is kiterjed, amelyek a migráció okainak kezelésére irányuló stratégiai válaszintézkedések részét képezik.

                  Az általános felső összeghatár ezért a 2014–2020-as időszak tekintetében 27 milliárd EUR-ról 32,3 milliárd EUR-ra emelkedik.

                  Az európai uniós garancia mindenesetre legfeljebb a folyósított hitelek és nyújtott garanciák aggregált összegének 65%-ára nyújt fedezetet, a visszatérített összegek levonásával és a kapcsolódó összegek hozzáadásával.

                  Az EBB által harmadik országoknak nyújtott kölcsönökre adott költségvetési garanciát tartalmazó költségvetési tételt („p.m.”) csak abban az esetben aktiválják, ha a garanciát az EBB ténylegesen lehívja, és azt a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap nem fedezi teljes mértékben. Noha a költségvetés említett (a garanciaalap eszközeit meghaladó) igénybevétele igen valószínűtlen, az e költségvetési sorhoz tett megjegyzés annak a finanszírozási igénynek a mértékét jelzi, amelyet az EBB valamely, európai uniós garanciával fedezett nemteljesítés kapcsán érvényesíthetne.

                  Egyes szíriai kölcsönök nemteljesítése miatt a garanciaalapot 2015-ben és 2016 első felében igénybe kellett venni. A Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett, az általános költségvetés által fedezett garanciákról szóló éves jelentéseiben mindig sor kerül az országkockázati mutatók elemzésére, amelyből megállapítható a nemteljesítési kockázat alakulása. A jelentés az uniós költségvetés által viselt kockázatok számszerű vetületeiről tájékoztat. A kockázatok minősége azonban a művelet típusától és a hitelfelvevő megítélésétől függ. A jelentésben levő kockázatelemzés a garantált hiteleket felvett országok gazdasági és pénzügyi helyzetére, minősítésére vonatkozó adatokon és egyéb ismert tényeken alapul.

               2.2.2.A működő belső kontrollrendszerrel kapcsolatos információk

                  Az európai uniós garancia irányításáért a Bizottság felel. Az EBB által a javasolt módosító határozat keretében végzett finanszírozási műveleteket az EBB rendes eljárási szabályaival és a rendezett banki működés elveivel összhangban hajtják végre. Az EBB és a Bizottság megállapodást köt, amelyben rögzítik a javasolt határozat végrehajtásával kapcsolatos részletes rendelkezéseket és eljárásokat. Lásd a fenti, „A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések” című szakaszt.

               2.2.3.Az ellenőrzések költsége és haszna, a várt hibaarány értékelése

                  Nem alkalmazandó

               2.3.A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

                  A csalás elleni intézkedések elfogadása elsősorban az EBB felelősségi körébe tartozik, nevezetesen az Európai Beruházási Bank tevékenységei során a korrupció, csalás, összejátszás, kényszerítés, pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzésére és megakadályozására vonatkozó EBB-politika szabályainak a finanszírozási műveletekre való alkalmazása révén. Az EBB elfogadta a kevésbé szabályozott, nem átlátható és nem együttműködő joghatóságokra vonatkozó politikáját.

                  Az EBB kötelezettséget vállalt arra, hogy tevékenységei összessége, így a pénzügyi közvetítőkön keresztül lebonyolított hitelezés tekintetében is szigorú politikát folytat az adócsalás, az adókijátszás és a káros adózási gyakorlatok elkerülése érdekében. Folyamatosan nyomon követi a nemzetközi standardok fejlődését annak érdekében, hogy a káros adózási gyakorlatokkal szembeni küzdelem terén fenntartsa vezető szerepét a nemzetközi pénzügyi intézmények között, és hogy biztosítsa, hogy a kevésbé szabályozott, nem átlátható és nem együttműködő joghatóságokra vonatkozó politikája kövesse a lényeges fejleményeket.

                  Az EBB csoport 2014-ben aktualizálta és az EBB weboldalán közzétette a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemmel kapcsolatos keretet, amely meghatározza e témakör alapelveit és az EBB csoport tevékenységeit érintő feddhetetlenségi szempontokat, és annak megakadályozására hivatott, hogy az EBB csoport, annak irányító szervei, személyzete és partnerei a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása vagy más bűncselekmény eszközeként szolgáljanak.

               3.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

               3.1.A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?

               Jelenlegi költségvetési tételek

               A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.

                        A többéves pénzügyi keret fejezete

                        Költségvetési tétel

                        Kiadás
                        típusa

                        Hozzájárulás

                        Szám
                           […][Megnevezés…]

                        diff./nem diff.
                           11

                        EFTA-országoktól
                           12

                        tagjelölt országoktól
                           13

                        harmadik országoktól

                        a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében

                        4.

                        01 03 05 Európai uniós garancia

                        az Európai Beruházási Bank harmadik országokban nyújtott

                        hiteleire és hitelgaranciáira

                        01 03 06 – A Garanciaalap

                        feltöltése

                        diff./nem diff.

                        NEM

                        NEM

                        NEM

                        NEM

                        NEM

                        NEM

                        NEM

                        NEM

               3.2.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

               3.2.1.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        A többéves pénzügyi keret
                        fejezete

                        Szám

                        4. fejezet

                        FŐIGAZGATÓSÁG: ECFIN

                        2014.

                        év
                           14

                        2015.
                        év

                        2016.
                        év

                        2017.
                        év

                        2018–2020.

                        év

                        ÖSSZESEN

                        • Operatív előirányzatok

                        Költségvetési tétel száma: 01 03 05

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        (1)

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        Kifizetési előirányzatok

                        (2)

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        Költségvetési tétel száma: 01 03 06

                        További kötelezettségvállalási előirányzatok

                        (1a)

                        –

                        –

                        –

                        –

                        + 4

                        + 32

                        + 79

                        + 115

                        További kifizetési előirányzatok

                        (2 a)

                        –

                        –

                        –

                        –

                        + 4

                        + 32

                        + 79

                        + 115

                        Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok
                           15

                        Költségvetési tétel száma

                        (3)

                        A[z] <...> Főigazgatósághoz tartozó
                        előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        =1+1a +3

                        –

                        –

                        –

                        –

                        Kifizetési előirányzatok

                        =2+2a

                        +3

                        –

                        –

                        –

                        –

                        + 4

                        + 32

                        + 79

                        + 115

                        • Operatív előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        (4)

                        –

                        –

                        –

                        –

                        + 4

                        + 32

                        + 79

                        + 115

                        Kifizetési előirányzatok

                        (5)

                        –

                        –

                        –

                        –

                        + 4

                        + 32

                        + 79

                        + 115

                        • Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN

                        (6)

                        A többéves pénzügyi keret
                        4. FEJEZETÉHEZ tartozó
                        előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        =4+ 6

                        –

                        –

                        –

                        –

                        + 4

                        + 32

                        + 79

                        + 115

                        Kifizetési előirányzatok

                        =5+ 6

                        –

                        –

                        –

                        –

                        + 4

                        + 32

                        + 79

                        + 115

                        A többéves pénzügyi keret
                        fejezete

                        5

                        „Igazgatási kiadások” Nincsenek további igazgatási költségek.

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        N.év

                        N+1.
                        év

                        N+2.
                        év

                        N+3.
                        év

                        A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető

                        ÖSSZESEN

                        FŐIGAZGATÓSÁG: <…….>

                        • Humánerőforrás

                        • Egyéb igazgatási kiadások

                        <...> Főigazgatóság ÖSSZESEN

                        Előirányzatok

                        A többéves pénzügyi keret
                        5. FEJEZETÉHEZ tartozó
                        előirányzatok ÖSSZESEN

                        (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat)

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        2014.
                        év

                        2015.
                        év

                        2016.
                        év

                        2017.
                        év

                        2018–2020.

                        év

                        ÖSSZESEN

                        A többéves pénzügyi keret
                        1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó
                        előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        –

                        –

                        –

                        –

                        + 4

                        + 32

                        + 79

                        + 115

                        Kifizetési előirányzatok

                        –

                        –

                        –

                        –

                        + 4

                        + 32

                        + 79

                        + 115

               3.2.2.Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

               X
                     A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után:

               Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)

                        Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket

                        ⇩

                        2014.
                        év

                        2015.
                        év

                        2016.
                        év

                        2017.
                        év

                        2018–2020.

                        év

                        ÖSSZESEN

                        TELJESÍTÉSEK

                        Típus
                           16

                        Átlagos költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Összesített szám

                        Összköltség

                        2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS

                        Az EU megítélésének, külső képviseletének és az EBB-vel, az EBRD-vel és egyéb nemzetközi pénzügyi intézményekkel, valamint az érintett gazdasági fórumokkal való kapcsolatának javítása stratégiáik, műveleteik és az EU külső prioritásainak közelítése céljából

                        –

                        –

                        –

                        –

                        + 4

                        + 32

                        + 79

                        + 115

                        2. konkrét célkitűzés részösszege

                        –

                        –

                        –

                        –

                        + 4

                        + 32

                        + 79

                        + 115

                        ÖSSZKÖLTSÉG

                        –

                        –

                        –

                        –

                        + 4

                        + 32

                        + 79

                        + 115

               Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás a következőként foglalható össze:

               • 01 03 05 – „Európai uniós garancia az Európai Beruházási Bank harmadik országokban nyújtott hiteleire és hitelgaranciáira”

               Az EBB által harmadik országoknak nyújtott hitelekre adott költségvetési garanciát tartalmazó költségvetési tételt („p.m.”) csak abban az esetben aktiválják, ha a garanciát ténylegesen lehívják és azt a garanciaalap nem fedezi teljes mértékben.

               • 01 0306 – „A Garanciaalap feltöltése”

               A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapot a garanciaalapról szóló rendelettel (480/2009/EK, Euratom tanácsi rendelet) összhangban kell feltölteni. E rendeletnek megfelelően a feltöltés az év végén kintlevő összeg alapján történik. Az „n.” év kezdetén a feltöltés összegét a célösszeg (a kintlevő összeg 9 %-a) és az alap „n–1.” év végén meglévő nettó eszközállományának különbségeként számítják ki. A feltöltés összege az „n.” évben kerül be az „n+1.” év költségvetési tervezetébe és ténylegesen az „n+1.” év elején fizetik ki egy összegben a garanciaalapba a 01 03 06 költségvetési sorból.

               A garanciaalap fedezi a javasolt határozat hatályán kívül eső makroszintű pénzügyi támogatást és az Euratom-hiteleket is. Ezért a becsült költségvetési igények figyelembe veszik az e két tevékenység keretében már aláírt, valamint lehetséges új műveleteket is. A garanciaalap feltöltéséhez a 2014–2020-as időszakban ténylegesen szükséges éves összeg végső soron a három tevékenység keretében végzett aláírások, folyósítások és visszafizetések tényleges ütemétől, illetve a garanciaalap eszközeinek hozamától függ majd.

               Az alábbi táblázat a garanciaalap által a 2014–2026-os időszakban várhatóan fedezett külső tevékenységeket (az aláírások és a hitelfolyósítások volumenét) mutatja be.

               Az EBB-, MFA- és Euratom-hitelek kintlevőségeire vonatkozó előrejelzés a 2014–2026-os időszak tekintetében (32,3 milliárd EUR)

                        TELJES KINTLEVŐSÉG (EBB + MFA +EURATOM)

                        2014 vége

                        2015 vége

                        2016 vége

                        2017 vége

                        2018 vége

                        2019 vége

                        2020 vége

                        2021 vége

                        2022 vége

                        2023 vége

                        2024 vége

                        2025 vége

                        2026 vége

                        Kintlevő összegek

                        26,353

                        28,451

                        30,744

                        32,730

                        35,198

                        36,654

                        37,713

                        38,278

                        37,981

                        36,841

                        34,568

                        32,562

                        30,320

               A kintlevő összeg 2021 utáni csökkenése az EBB következő megbízatási időszakára vonatkozó előrejelzések hiányával magyarázható.

               3.2.3.A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

               X
                     A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átprogramozása.

                  A becsült további költségvetési igényeket (a 2018–2020 közötti időszakban 115 millió EUR) a fenti, „A kiadásokra gyakorolt becsült hatás” című szakasz mutatja be; az igényekre a 4. fejezeten belüli átcsoportosítás, vagy végső megoldásként a lekötetlen mozgástér felhasználása nyújt majd fedezetet.

               3.3.A bevételre gyakorolt becsült hatás

               X
                     A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

               ◻
                     ◻a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást

               X
                     a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        Bevételi költségvetési tétel:

                        Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok

                        A javaslat/kezdeményezés hatása
                           17

                        N.
                        év

                        N+1.
                        év

                        N+2.
                        év

                        N+3.
                        év

                        A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető

                        … jogcímcsoport

               Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t.

                  Ha a garanciaalap meghaladja az előirányzott összeget, a többletet visszatérítik az általános költségvetési sorra.

                  A bevételre gyakorolt esetleges hatás számításának módját a garanciaalap működéséről szóló fenti, „Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás” című szakasz ismerteti részletesen.

                     (1)
                  COM(2016) 385, 2016. június 7.

                     (2)
                  A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap értékelése itt található: http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/evaluation/completed/index_en.htm

                     (3)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 16-i 466/2014/EU határozata az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról (HL L 135., 2014.5.8., 1. o.).

                     (4)
                  A Tanács 2016. április 11-i (EU) 2016/590 határozata az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye keretében létrejött Párizsi Megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról (HL L 103., 2016.4.19., 1. o.).

                     (5)
                  Az EBB 2015. szeptember 22-én elfogadott, az alacsony szén-dioxid kibocsátású és az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes gazdaságra történő átállás finanszírozására irányuló éghajlati stratégiája.

                     (6)
                  Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting).

                     (7)
                  A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.

                     (8)

                     http://www.eib.org/projects/cycle/monitoring/rem.htm

                     (9)
                  SWD (2016) XXX final, 2016.XX.XX.

                     (10)
                  Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletre való megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (11)
                  Diff. = Differenciált előirányzatok / Nem diff. = Nem differenciált előirányzatok.

                     (12)
                  EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.

                     (13)
                  Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok.

                     (14)
                  A 2014. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.

                     (15)
                  Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

                     (16)
                  A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).

                     (17)
                  A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.9.14.
            COM(2016) 583 final
            MELLÉKLET
            Regionális felső összeghatárok
            a következőhöz:
            JavaslatAz Európai Parlament és a Tanács határozata
            az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról szóló, 20014. április 16-i 466/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról

               REGIONÁLIS FELSŐ ÖSSZEGHATÁROK

               A. Előcsatlakozási támogatásban részesülő országok: 9 679 000 000 EUR, ebből 9 239 000 000 EUR az általános megbízatás keretében és 440 000 000 EUR a magánszektorbeli hitelezési megbízatás keretében;

               B. Szomszédságpolitikai partnerországok és partnerségi országok: 18 374 000 000 EUR, amely az alábbi részösszeghatárokra bomlik:

               i. Földközi-tengeri országok: 12 366 000 000 EUR, ebből 10 506 000 000 EUR az általános megbízatás keretében és 1 860 000 000 EUR a magánszektorbeli hitelezési megbízatás keretében;

               ii. Kelet-Európa, Dél-Kaukázus és Oroszország: 6 008 000 000 EUR;

               C. Ázsia és Latin-Amerika: 3 785 000 000 EUR, amely az alábbi részösszeghatárokra bomlik:

               i. Latin-Amerika: 2 543 000 000 EUR;

               ii. Ázsia: 1 040 000 000 EUR;

               iii. Közép-Ázsia: 202 000 000 EUR;

               D. Dél-Afrika: 462 000 000 EUR.

               Az általános rögzített felső összeghatáron belül az EBB kormányzó szervei a Bizottsággal folytatott konzultációt követően határozhatnak a regionális részösszeghatárok legfeljebb 20 %-os, régión belüli, illetve a regionális felső összeghatárok legfeljebb 20 %-os, régiók közötti átcsoportosításáról. Az A. és a B. pont szerinti magánszektorbeli hitelezési megbízatás keretében összesen elkülönített 2 300 000 000 EUR nem módosítható.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.9.14.
            COM(2016) 583 final
            MELLÉKLET
            Potenciálisan jogosult régiók és országok
            a következőhöz:
            JavaslatAz Európai Parlament és a Tanács határozata
            Az Európai Parlament és a Tanács határozataaz Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról szóló, 2014. április 16-i 466/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról

               POTENCIÁLISAN JOGOSULT RÉGIÓK ÉS ORSZÁGOK

               A. Az előcsatlakozási folyamatban részt vevő országok

               1. Tagjelöltek

               Albánia, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Szerbia, Törökország

               2. Potenciális tagjelöltek

               Bosznia-Hercegovina, Koszovó

               B. Szomszédságpolitikai partnerországok és partnerségi országok

               1. Földközi-tengeri országok

               Algéria, Egyiptom, Jordánia, Libanon, Líbia, Marokkó, Palesztina, Szíria, Tunézia

               2. Kelet-Európa, Dél-Kaukázus és Oroszország

                  Kelet-Európa: Belarusz, Moldovai Köztársaság, Ukrajna

                  Dél-Kaukázus: Azerbajdzsán, Grúzia, Örményország

                  Oroszország

               C. Ázsia és Latin-Amerika

               1. Latin-Amerika

               Argentína, Bolívia, Brazília, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Kolumbia, Kuba, Mexikó, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, Uruguay, Venezuela

               2. Ázsia

               Afganisztán, Banglades, Bhután, Fülöp-szigetek, India, Indonézia, Irak, Irán, Jemen, Kambodzsa, Kína, Laosz, Malajzia, Maldív-szigetek, Mianmar/Burma, Mongólia, Nepál, Pakisztán, Srí Lanka, Tajvan, Thaiföld, Vietnam

               3. Közép-Ázsia

               Kazahsztán, Kirgizisztán, Tádzsikisztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán

               D. Dél-Afrika

                  Dél-Afrika

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.9.14.
            COM(2016) 583 final
            MELLÉKLET
            Jogosult régiók és országok
            a következőhöz:
            JavaslatAz Európai Parlament és a Tanács határozata
            az Unión kívüli beruházási projekteket támogató finanszírozási műveletek veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról szóló, 2014. április 16-i 466/2014/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról

               JOGOSULT RÉGIÓK ÉS ORSZÁGOK

               A. Az előcsatlakozási folyamatban részt vevő országok

               1. Tagjelöltek

               Albánia, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Szerbia, Törökország

               2. Potenciális tagjelöltek

               Bosznia-Hercegovina, Koszovó

               B. Szomszédságpolitikai partnerországok és partnerségi országok

               1. Földközi-tengeri országok

               Algéria, Egyiptom, Jordánia, Libanon, Líbia, Marokkó, Palesztina, Tunézia

               2. Kelet-Európa, Dél-Kaukázus és Oroszország

                  Kelet-Európa: Belarusz, Moldovai Köztársaság, Ukrajna

                  Dél-Kaukázus: Azerbajdzsán, Grúzia, Örményország

                  Oroszország

               C. Ázsia és Latin-Amerika

               1. Latin-Amerika

               Argentína, Bolívia, Brazília, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, Honduras, Kolumbia, Mexikó, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, Uruguay, Venezuela

               2. Ázsia

               Banglades, Bhután, Fülöp-szigetek, India, Indonézia, Irak, Jemen, Kambodzsa, Kína, Laosz, Malajzia, Maldív-szigetek, Mianmar/Burma, Mongólia, Nepál, Pakisztán, Srí Lanka, Thaiföld, Vietnam

               3. Közép-Ázsia

               Kazahsztán, Kirgizisztán, Tádzsikisztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán

               D. Dél-Afrika

               Dél-Afrika