				|

		52013PC0535

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a Büntető Igazságszolgáltatási Együttműködés Európai Ügynökségének (Eurojust) létrehozásáról /* COM/2013/0535 final - 2013/0256 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
Az Eurojustot a
2002/187/IB tanácsi határozat[1]
hozta létre az Európai Unión belüli szervezett bűnözés súlyos formái
elleni küzdelem fokozása céljából. Az Eurojust létrehozása óta megkönnyítette a
nemzeti nyomozói és ügyészi hatóságok közötti koordinációt és
együttműködést a különböző tagállamokat érintő esetek
tekintetében. Segített kölcsönös bizalmat teremteni, és áthidalni az EU jogi
rendszereinek és hagyományainak széles körét. A jogi problémák gyors megoldásával,
és más országok hatáskörrel rendelkező hatóságainak azonosításával az
Eurojust elősegítette az együttműködési megkeresések és a kölcsönös
elismerést célzó eszközök végrehajtását. A szervezet az elmúlt években
folyamatosan növekedett, és mára a büntetőügyekben folytatott igazságügyi
együttműködés központi szereplőjévé nőtte ki magát.
A szervezett bűnözés elleni küzdelem és a
bűnszervezetek megfékezése továbbra is napi szintű kihívást jelent.
Sajnos az elmúlt évtizedben robbanásszerűen megnőtt a határokon
átnyúló bűnözés. Néhány példa erre a kábítószer-kereskedelem, az
emberkereskedelem, a terrorizmus és a számítástechnikai bűnözés, ideérve a
gyermekpornográfiát is. A fenti bűnözési területek összességét közösen
jellemzi, hogy a határokon át követik el őket, rendkívül mobilis és
rugalmas, több joghatóságon és bűnügyi szektorban működő
csoportok. Ezért hatékony leküzdésük érdekében koordinált páneurópai reakcióra
van szükség.
A bűnözés fokozott határokon átnyúló
dimenziója, valamint többféle bűncselekményt érintő tevékenységekbe
történő diverzifikációja megnehezíti, hogy a tagállamok önmagukban
felderítsék és kezeljék a határokon átnyúló bűnözést, különösen a
szervezett bűnözést. Ebben az összefüggésben az Eurojust továbbra is
kulcsfontosságú szerepet tölt be a tagállamok hatáskörrel rendelkező
igazságügyi hatóságai közötti igazságügyi együttműködés és koordináció
fejlesztésében, valamint a harmadik országokra kiterjedő nyomozások
támogatásában.
A Lisszaboni Szerződés új
lehetőségeket vezetett be ahhoz, hogy az Eurojust hatékonyabban kezelhesse
a bűnözés ezen új formáit. Az Európai Unió működéséről szóló
szerződés (EUMSZ) 85. cikke kimondottan elismeri, hogy az Eurojust
feladata a két vagy több tagállamot érintő, illetve a közös alapokon való bűnüldözést
szükségessé tevő súlyos bűncselekmények kivizsgálására, valamint az
ezekkel kapcsolatos büntetőeljárás lefolytatására hatáskörrel
rendelkező nemzeti bűnüldöző hatóságok közötti koordináció és
együttműködés támogatása és erősítése. Ezért fontos biztosítani az
Eurojust legoptimálisabb kiaknázását, és a hatékony működését
nehezítő akadályok elhárítását[2].
2008-ban az Eurojust-határozat széleskörű
reformjára sor került az Eurojust megerősítése céljából[3]. Az átültetésre meghatározott
határidő 2011. június 4-én járt le. A határozat módosítások szerinti
pontos végrehajtása fontos ugyan, de nem akadályozhatja az új kihívások
kezelését illető előrehaladást, valamint az Eurojust működésének
fejlesztését, megőrizve azon szempontokat, amelyek megerősítették működési
hatékonyságát.
Az EUMSZ 85. cikke azt is előírja, hogy
az Eurojust felépítését, tevékenységi területét és feladatait rendes
jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekkel kell meghatározni.
Előírja továbbá, hogy e rendeletekben kell meghatározni azokat a szabályokat,
amelyek alapján az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek részt vesznek az
Eurojust tevékenységének értékelésében.
Továbbá, az „Európai ügynökségek – A további
teendők” című bizottsági közleményt[4]
követően az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodtak
abban, hogy intézményközi párbeszédet kezdenek a decentralizált ügynökségek
koherenciájának, hatékonyságának és munkájának javítása céljából, aminek
eredményeként 2009 márciusában intézményközi munkacsoport jött létre. A
munkacsoport számos kulcsfontosságú kérdéssel foglalkozott, ideértve az
ügynökségek szerepét és helyét az EU intézményrendszerében, létrehozásukat,
felépítésüket és működésüket, finanszírozásukat, valamint költségvetési,
felügyeleti és igazgatási kérdéseket.
E munka gyümölcse az EU decentralizált
ügynökségeire vonatkozó, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által
2012 júliusában jóváhagyott közös megközelítés, amelyet figyelembe kell venni
valamennyi jövőbeni, az EU decentralizált ügynökségeit érintő, eseti
alapon történő elemzést követően hozott határozatuk összefüggésében.
Ez a rendeletjavaslat mindezen elemeket
figyelembe veszi, és egyetlen, megújult jogi keretet biztosít a 2002/187/IB
tanácsi határozat által létrehozott Eurojust jogutódjaként eljáró új ügynökség,
az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége
(Eurojust) számára.
A rendelet – amellett, hogy megtartja azon
elemeket, amelyek az Eurojust igazgatása és működése tekintetében
hatékonynak bizonyultak – korszerűsíti annak jogi keretét, és a Lisszaboni
Szerződéssel, valamint a közös megközelítés követelményeivel összhangban
racionalizálja annak működését és struktúráját, amennyire ezt az Eurojust
jellege lehetővé teszi.
Mivel az e rendeletre irányuló javaslatot az
Európai Ügyészség létrehozásáról szóló rendeletjavaslattal egyidejűleg
fogadják el, e javaslat rendelkezéseket tartalmaz annak biztosítására, hogy az
Ügyészséget az EUMSZ 86. cikkében előírtak szerint az Eurojustból hozzák
létre, és hogy azt az Eurojust támogatni tudja.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓ EREDMÉNYEI
E rendelet előkészítéséhez a Bizottság
számos alkalommal kikérte a szakértő érdekelt felek véleményét. E
javaslatnak főként az a célja, hogy kiaknázza a Lisszaboni Szerződés
által az Eurojust modernizálására kínált lehetőséget főleg azáltal,
hogy olyan jobb igazgatási felépítést biztosít számára, amely csökkenti a
testületre jelenleg nehezedő igazgatási terhet, és lehetővé teszi,
hogy az Eurojust alapvető feladatára koncentráljon.
2012. október 18-án a Bizottság konzultációs
találkozót szervezett a tagállamok szakértőivel, a Tanács Titkárságának
képviselőivel, az Európai Parlamenttel és az Eurojusttal, hogy megvitassa
az EUMSZ 85. cikke szerinti lehetséges reformmal kapcsolatos kérdéseket. E
kérdések között szerepel a megerősített irányítás, a parlamentek bevonása
európai és nemzeti szinten, esetleges további hatáskörök, valamint az Európai
Ügyészség (EPPO) fejlesztésével való kapcsolatok. A találkozó általánosságban
támogatta az Eurojust irányítási struktúrájának és hatékonyságának
fejlesztését.
Az Eurojust közvetlenül is részt vett a
konzultációban, és inputot szolgáltatott hozzájárulásain, valamint a
Bizottsággal tartott ülésein keresztül. Továbbá reformmal kapcsolatos
eszmecserékre került sor különböző szemináriumok keretében: például „Az
Eurojust és a Lisszaboni Szerződés. Eredményesebb intézkedések
előmozdítása” címmel megrendezett stratégia szemináriumon (Bruges, 2010.
szeptember 20-22.), valamint „Az Eurojust 10 éve: operatív eredmények és
jövőbeni kihívások” címmel megrendezett Eurojust-ERA konferencián (Hága,
2012. november 12-13.). A fentieken túl az Eurojust jövőjét a
Tanács 2012 februárjában, az Eurojust 10. évfordulója alkalmából szervezett
különleges informális ülésén is tárgyalták.
Az érdekelt felek
véleményét az Eurojust megerősítéséről szóló, a Bizottság által
megrendelt tanulmányban[5]
is összegyűjtötték, amely jó áttekintést nyújtott a már felmerült
kérdésekről, és számos szakpolitikai alternatívát kínált ezek
megválaszolására.
3.           JAVASLAT
3.1.        Jogalap
A javaslat jogalapja az EUMSZ 85. cikke, amely
rendelet alkalmazását írja elő.
3.2.        Szubszidiaritás és arányosság
Uniós fellépésre van szükség, hiszen a
tervezett intézkedések jellegüknél fogva uniós kiterjedésűek, mivel olyan
entitás létrehozását vonják maguk után, amelynek feladata a nemzeti igazságügyi
hatóságok közötti koordináció és együttmüködés támogatása és megerősítése
a két vagy több tagállamot érintő, illetve a közös alapokon való
bűnüldözést szükségessé tevő súlyos bűncselekmények
tekintetében. E célkitűzés – a szubszidiaritás elvével összhangban – csak
uniós szinten érhető el.
Az arányosság elvének megfelelően e
rendelet nem lépi túl a célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket.
3.3.        A javaslat indoklása
fejezetek szerint
A javaslat fő célkitűzései a
következők:
·
az Eurojust hatékonyságának fokozása azáltal, hogy
új irányítási struktúrát biztosítunk számára;
·
az Eurojust működési hatékonyságának javítása
a nemzeti tagok jogállásának és hatásköreinek egységes meghatározásával;
·
az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek
bevonása az Eurojust tevékenységeinek értékelésébe, a Lisszaboni
Szerződéssel összhangban;
·
az Eurojust jogi keretének közelítése a közös
megközelítéshez, ugyanakkor teljes mértékben tiszteletben tartva a folyamatban
lévő bűnügyi nyomozások koordinációjában betöltött különleges
szerepét;
·
annak biztosítása, hogy az Eurojust szorosan
együttműködhessen az Európai Ügyészséggel, amint azt létrehozzák.
3.3.1.     I. fejezet – Célkitűzések
és feladatok
E fejezet a 2002/187/IB tanácsi határozat által
létrehozott Eurojust jogutódjaként létrejövő Európai Unió Büntető
Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége (Eurojust) felállítását szabályozza.
Meghatározza továbbá feladatait és hatáskörét. Utóbbit autonóm módon melléklet
formájában a rendelettervezet határozza meg.
3.3.2.     II. fejezet: Az Eurojust
felépítése és szerveződése
E fejezet tartalmazza a reform néhány
főbb elemét.
A II. szakasz az Eurojust nemzeti tagjairól
szól. A reform fenntartja a származási tagállamhoz fűződő
kapcsolatukat, de ugyanakkor kimondottan felsorolja, hogy milyen operatív
hatáskörökkel fognak rendelkezni. Ez lehetővé teszi számukra, hogy
hatékonyabban működjenek együtt egymással és a nemzeti hatóságokkal.
A III, IV. és V. fejezet hozza létre az
Eurojust új felépítését a testület, az ügyvezető testület és az
adminisztratív igazgató szabályozásával. Az Eurojust irányítása javul azáltal,
hogy egyértelműen elkülönül a testület kétféle összetétele, attól
függően, hogy operatív vagy igazgatási feladatköröket gyakorol. Az előző
az Eurojust nemzeti nyomozások támogatásában és koordinálásában betöltött
alapvető feladatára utal. Utóbbi például az ügynökség munkaprogramjának,
éves költségvetésének vagy éves jelentésének elfogadásával kapcsolatos. Új
szerv jön létre, az ügyvezető testület, hogy előkészítse a testület
igazgatási döntéseit, és közvetlen ellásson egyes igazgatási feladatokat. A
Bizottság képviselteti magát a testületben, amikor az igazgatási feladatköreit
gyakorolja, valamint az ügyvezető testületben. Végül pedig egyértelműen
meghatározzák az adminisztratív igazgató kinevezési eljárását,
felelősségeit és feladatait.
Ez kétfokú irányítást vezet be a közös
megközelítésben tervezettek szerint, ugyanakkor megtartja az Eurojust sajátos
jellegét, és megőrzi függetlenségét. Továbbá költséghatékony, és
hozzájárul az Eurojust hatékonyságához, mivel a nemzeti tagok támogatást kapnak
költségvetési és igazgatási ügyekben, ami lehetővé teszi, hogy operatív
feladataikra helyezzék a hangsúlyt.
3.3.3.     III. fejezet: Operatív
kérdések
E fejezet megtartja az Eurojust operatív
hatékonyságát szolgáló meglévő mechanizmusokat, ideértve a koordinációs
ügyeletet, a nemzeti Eurojust koordinációs rendszert, az információcserét, és
az Eurojust-megkeresések nyomon követését. Az Eurojust ügyviteli rendszerének
felépítése nem változik.
3.3.4.     IV. fejezet:
Információfeldolgozás
E fejezet hivatkozik a 45/2001/EK rendeletre[6], amelyet alkalmazni kell az
Eurojustnál történő valamennyi személyesadat-feldolgozásra. Továbbá a
rendelet a műveleti vonatkozású személyes adatok tekintetében a vonatkozó
sajátos igényekhez igazítja és kiegészíti a 45/2001/EK rendeletet, tiszteletben
tartva az igazságügyi együttműködési tevékenységek sajátosságát,
ugyanakkor figyelembe véve a következetesség, és a vonatkozó adatvédelmi elvekkel
való összeférhetőség szükségességét. Továbbra is lehetőség lesz a
személyesadat-feldolgozás korlátozására.
A fejezet összehangolja továbbá az érintettek
jogairól szóló rendelkezéseket a 45/2001/EK rendelettel, és figyelembe veszi a
Bizottság által 2012 januárjában elfogadott adatvédelmi reformcsomagban
szereplő védelmi előírásokat. Továbbá, a fejezet a felügyeleti
mechanizmus fontos változását helyezi kilátásba. Megállapítja az európai
adatvédelmi biztos felelősségi köreit az Eurojustnál történő
valamennyi személyesadat-feldolgozás tekintetében. Az európai adatvédelmi
biztos veszi át az Eurojustot létrehozó tanácsi határozatban létrehozott közös
ellenőrző szerv feladatait.
3.3.5.     V. fejezet: Kapcsolat a
partnerekkel
E fejezet az Eurojust és egyéb uniós intézmények,
szervek és ügynökségek partnerségének és együttműködésének fontosságát
tükrözi a bűnözés elleni küzdelem terén. Ez először is magában
foglalja az Európai Igazságügyi Hálózat, a közös nyomozócsoportok
szakértői hálózata és a népirtási hálózat – amelyeknek az Eurojust ad
otthont – titkárságaival való kapcsolatokat. Külön rendelkezést tartalmaz
továbbá az Európai Ügyészséggel való kapcsolatokról.
Másodszor pedig, az Europollal való
együttműködés különösen fontos, főként az Eurojust felé történő
információszolgáltató szerepe tekintetében, az EUMSZ 85. cikkével összhangban.
Külön rendelkezést vezettünk be a két ügynökség közötti kiváltságos kapcsolat
egyértelművé tételére a célból, hogy fokozzuk hatékonyságukat a nemzetközi
bűnözés súlyos formáinak hatásköreiken belül történő leküzdésében. Ez
mechanizmust foglal magában információs rendszereik és az abból következő
adatcsere keresztellenőrzésére. A gyakorlati részleteket megállapodás
útján állapítják meg.
A súlyos és szervezett bűnözés eseteiben
nagyon gyakran tárnak fel harmadik országokkal való kapcsolatokat, ami
kulcsfontosságúvá teszi az ilyen országokkal való szoros együttműködést. A
Lisszaboni Szerződés megváltoztatta az Európai Unió külső
kapcsolatkezelésének módját, és e változások az ügynökségeket is érintik.
Következésképpen maguk az ügynökségek többé nem tárgyalhatnak nemzetközi
megállapodásokról – az ilyen megállapodások az EUMSZ 218. cikkével összhangban
jönnek létre. Ugyanakkor azonban az Eurojust munkamegállapodásokat köthet a
harmadik országok hatáskörrel rendelkező hatóságaival folytatott
együttműködés megerősítésére, többek között információcsere révén. A
korábban létrejött nemzetközi megállapodások érvényben maradnak.
3.3.6.     VI. fejezet: Záró
rendelkezések
E rendelkezések az Eurojust költségvetését,
annak létrehozását és végrehajtását, az elszámolások bemutatását, valamint a
mentesítési eljárásokat kívánják korszerűsíteni.
3.3.7.     VII. fejezet: Személyzeti
rendelkezések
E rendelkezések tükrözik a közös megközelítés
elveit, ugyanakkor tiszteletben tartják az Eurojust sajátosságait. Az Eurojust
hibrid jellege, valamint a nemzeti tagok és származási tagállamuk közötti
operatív kapcsolat fontossága indokolja, hogy az ilyen személyzet bérét és
illetményét a tagállamok viselik. Az Eurojust adminisztratív igazgatóját
továbbra is az Eurojust testülete nevezi ki, de a Bizottság által nyílt és
átlátható kiválasztási eljárás során előválogatott jelöltek listája
alapján. Ez tiszteletben tartja az ügynökség autonómiáját, ugyanakkor
garantálja a jelöltek szigorú értékelését. Hasonló eljárást helyezünk kilátásba
az adminisztratív igazgató felmentésére is.
3.3.8.     VIII. fejezet: Értékelés és
jelentéstétel
E fejezet összehangolja az Eurojust jogi
keretét az Eurojust Lisszaboni Szerződés által megkövetelt nagyobb
demokratikus legitimitásával. Előírja az Európai Parlament és a nemzeti
parlamentek bevonását az Eurojust tevékenységének értékelésébe. Ez
költséghatékony módon, az Eurojust éves jelentése alapján történik, ugyanakkor
az Eurojust operatív függetlenségének megőrzésével. Előírja továbbá
az Eurojust átfogó időszaki értékelését, a közös megközelítéssel
összhangban.
3.3.9.     IX. fejezet – Általános és záró
rendelkezések
E fejezet rendelkezéseket tartalmaz az
Eurojust-rendelet közös megközelítéssel való összehangolására, valamint a
rendelet hatályba lépésével kapcsolatban.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
Az irányítási reform (az „ügyvezető
testület” a testülettel párhuzamosan) nem jár költségekkel, és e javaslat nem
ír elő új feladatokat az Eurojust számára az Európai Ügyészség támogatásán
kívül, ami nem jár költségekkel.
2013/0256 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a Büntető Igazságszolgáltatási
Együttműködés Európai Ügynökségének (Eurojust) létrehozásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak
85. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
az európai adatvédelmi biztossal való
konzultációt követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       A 2002/187/IB határozat[7] az Eurojustot az Európai Unió
jogi személyiséggel rendelkező szerveként hozta létre a tagállamok
hatáskörrel rendelkező hatóságai közötti koordináció és együttműködés
ösztönzése és fejlesztése – különös a súlyozott szervezett bűnözés
tekintetében – céljából. A 2003/659/IB tanácsi határozat[8], valamint az Eurojust
megerősítéséről szóló 2009/426/IB tanácsi határozat[9] módosította az Eurojust jogi
keretét.
(2)       A Szerződés 85. cikke
úgy rendelkezik, hogy az Eurojustot rendes jogalkotási eljárás keretében
elfogadott rendelet szabályozza. Előírja továbbá, hogy meg kell határozni
azokat a szabályokat, amelyek alapján az Európai Parlament és a nemzeti
parlamentek részt vesznek az Eurojust tevékenységének értékelésében.
(3)       A Szerződés 85. cikke
azt is előírja, hogy az Eurojust feladata a két vagy több tagállamot
érintő, illetve a közös alapokon való bűnüldözést szükségessé
tevő súlyos bűncselekmények kivizsgálására, valamint az ezekkel
kapcsolatos büntetőeljárás lefolytatására hatáskörrel rendelkező
nemzeti bűnüldöző hatóságok közötti megfelelő koordináció és
együttműködés támogatása és erősítése a nemzeti hatóságok, illetve az
Europol által végzett operatív cselekmények és az általuk szolgáltatott
információk alapján.
(4)       Mivel az Európai Ügyészséget
az Eurojustból kell létrehozni, e rendelet tartalmazza az Eurojust és az
Európai Ügyészség közötti kapcsolat szabályozásához szükséges rendelkezéseket.
(5)       Noha az Európai Ügyészség
kizárólagos hatáskörrel rendelkezik az Unió pénzügyi érdekeit sértő
bűncselekmények kapcsolatos nyomozási és vádemelési tevékenységre, az
Európai Ügyészség létrehozásáról szóló rendelettel összhangban az Eurojust
számára lehetővé kell tenni, hogy támogassa a nemzeti hatóságokat, amikor
ilyen bűncselekmény után nyomoznak vagy azokkal kapcsolatban vádemelési
tevékenységet folytatnak.
(6)       Ahhoz, hogy az Eurojust
eleget tehessen megbízásának, és maximálisan kiteljesíthesse lehetőségeit
a határokon átnyúló súlyos bűnözés elleni küzdelemben, operatív
feladatköreit meg kell erősíteni a nemzeti tagokra nehezedő
adminisztratív munkaterhelés csökkentése révén, európai dimenzióját pedig meg
kell erősíteni azáltal, hogy a Bizottság részt vesz az ügynökség
irányításában, az Európai Parlamentet és a nemzeti parlamenteket pedig
fokozottabban bevonják tevékenységei értékelésébe.
(7)       Ezért a 2002/187/IB tanácsi
határozatot hatályon kívül kell helyezni és e rendelettel kell helyettesíteni,
amely meghatározza a parlamenti részvétel feltételeit, korszerűsíti az
Eurojust struktúráját és egyszerűsíti jelenlegi jogi keretét, megtartja
viszont azon elemeket, amelyek működése során hatékonynak bizonyultak.
(8)       Ez a rendelet tiszteletben
tartja az alapvető jogokat, és figyelembe veszi különösen az Európai Unió
Alapjogi Chartája által elismert elveket.
(9)       Meg kell állapítani az
Eurojust hatáskörébe tartozó, két vagy több tagállamot érintő súlyos
bűnözés formáit. Továbbá, meg kell határozni azon eseteket, amelyek nem
érintenek két vagy több tagállamon, de közös alapokon való bűnüldözést
tesznek szükségessé. Az ilyen eseteknek magukba kell foglalniuk a csak egy
tagállamot és egy harmadik országot érintő nyomozási és vádemelési
tevékenységet, valamint a csak egy tagállamot és az Uniót érintő eseteket.
(10)     A konkrét bűnügyi
esetekkel kapcsolatos operatív feladatköreinek gyakorlásakor az Eurojust a tagállamok
hatáskörrel rendelkező hatóságainak megkeresésére vagy saját
kezdeményezésére egy vagy több nemzeti tagján keresztül vagy testületként jár
el.
(11)     Ahhoz, hogy az Eurojust
megfelelően támogathassa és koordinálhassa a határokon átnyúló
nyomozásokat, valamennyi nemzeti tagnak ugyanolyan operatív hatáskörökkel kell
rendelkezniük annak érdekében, hogy hatékonyabban működhessenek együtt
egymással és a nemzeti hatóságokkal. A nemzeti tagokat olyan hatáskörökkel kell
felruházni, amelyek lehetővé teszik, hogy az Eurojust megfelelően
eleget tehessen küldetésének. E hatáskörök között szerepelnie kell a nemzeti
nyilvántartásokban tárolt vonatkozó információkhoz való hozzáférésnek,
kölcsönös segítségnyújtási és elismerési megkeresések kibocsátásának és végrehajtásának,
a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal való közvetlen kapcsolatfelvételnek
és információcserének, közös nyomozócsoportokban való részvételnek, valamint a
hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságokkal egyetértésben, sürgősségi
esetben nyomozati intézkedések és ellenőrzött szállítások elrendelésének.
(12)     Az Eurojust számára olyan
adminisztratív és irányítási felépítést kell biztosítani, amely lehetővé
teszi, hogy az Eurojust hatékonyabban láthassa el feladatait, és amely
tiszteletben tartja az Unió ügynökségeire alkalmazandó elveket, ugyanakkor
megőrzi az Eurojust különleges jellemzőit, és biztosítja
függetlenségét operatív feladatai gyakorlása során. E célból egyértelművé
kell tenni a nemzeti tagok, a testület és az adminisztratív igazgató
feladatköreit, és ügyvezető testületet kell létrehozni.
(13)     Rendelkezéseket kell
megállapítani a testület operatív és irányítási feladatköreinek egyértelmű
elkülönítésére, minimálisra csökkentve a nemzeti tagokra nehezítő
adminisztratív terhet, hogy a hangsúlyt az Eurojust operatív munkájára
helyezhessék. A testület irányítási feladatai között szerepelnie kell különösen
az Eurojust munkaprogramjai, költségvetése, éves tevékenységi jelentése,
megfelelő pénzügyi szabályai, és a partnerekkel kialakított munkamegállapodásai
elfogadásának. A testület gyakorolja a kinevező hatóság hatáskörét az
ügynökség személyzete – ideértve az adminisztratív igazgatót is – tekintetében.
(14)     Az Eurojust irányítási
struktúrájának javítása és az eljárások ésszerűsítése céljából
ügyvezető testületet kell létrehozni, hogy segítse a testületet irányítási
feladatköreiben, és ésszerűsített döntéshozatalt tegyen lehetővé nem
operatív és stratégiai kérdésekben.
(15)     Az Eurojust nem operatív
jellegű felügyeletének és stratégiai iránymutatásának biztosítása céljából
a Bizottságnak képviseltetnie kell magát a testületben, amikor utóbbi
irányítási feladatköreit gyakorolja és az ügyvezető testületben.
(16)     Az Eurojust hatékony napi
szintű ügyvitelének biztosítása céljából az Eurojust jogi képviselője
és igazgatója az adminisztratív igazgató, aki a testületnek és az
ügyvezető testületnek tartozik elszámolással. Az adminisztratív
igazgatónak kell előkészítenie és végrehajtani a testület és az ügyvezető
testület határozatait.
(17)     Annak érdekében, hogy az Eurojust
a nap 24 órájában elérhető legyen, és képes legyen fellépni sürgős
esetekben, az Eurojuston belül létre kell hozni egy koordinációs ügyeletet. A
tagállamok felelősek annak biztosításáért, hogy a képviselők a hét
minden napján 24 órában képesek legyenek eljárni.
(18)     A tagállamokban nemzeti
Eurojust koordinációs rendszereket kell létrehozni mindazon munka koordinálása
céljából, amelyet az Eurojust nemzeti levelezői, az Eurojust terrorizmus
ügyében eljáró nemzeti levelezője, az Európai Igazságügyi Hálózat nemzeti
levelezője, az Európai Igazságügyi Hálózat legfeljebb három egyéb
kapcsolattartója, valamint a közös nyomozócsoportok hálózatának, továbbá a
népirtásért, az emberiesség elleni bűncselekményekért és a háborús
bűncselekményekért felelős személyek tekintetében a kapcsolattartó
pontok európai hálózatának létrehozásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/494/IB
tanácsi határozat[10],
a tagállamok vagyon-visszaszerzési hivatalai közötti, a
bűncselekményből származó jövedelmek és a bűncselekményekhez
kapcsolódó egyéb tulajdon felkutatása és azonosítása terén való
együttműködésről szóló, 2007. december 6-i 2007/845/IB tanácsi
határozat[11]
és egy korrupcióellenes kapcsolattartói hálózatról szóló, 2008. október 24-i
2008/852/IB tanácsi határozat[12].
által létrehozott hálózatoknak a képviselői végeznek.
(19)     A nemzeti nyomozó és ügyészi
hatóságok közötti koordinációs és együttmüködés ösztönzése és megerősítése
érdekében elengedhetetlen, hogy az Eurojust megkapja a nemzeti hatóságoktól a
feladatai ellátásához szükséges releváns információkat. E célból a hatáskörrel
rendelkező nemzeti hatóságoknak tájékoztatniuk kell nemzeti tagjukat közös
nyomozócsoportok létrehozásáról és azok eredményeiről az Eurojust
hatáskörébe tartozó azon ügyek tekintetében, amelyekben legalább három tagállam
közvetlenül érintett, és amelyekre vonatkozóan legalább két tagállam részére
továbbítottak igazságügyi együttműködésre irányuló megkereséseket vagy
határozatokat, továbbá bizonyos körülmények között a joghatósági
összeütközésekkel, ellenőrzött szállításokkal és az igazságügyi
együttműködés ismételt nehézségeivel kapcsolatos információkról.
(20)     Míg a személyes adatok
Eurojustnál történő feldolgozása a személyes adatok közösségi intézmények
és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének
védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000.
december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet [13] hatálya alá tartozik, a
tagállami hatóságok által történő személyesadat-feldolgozás és az ilyen
adatok Eurojust felé történő továbbítására az Európa Tanács 108.
egyezménye [az elfogadás idején hatályos vonatkozó irányelvvel
helyettesítendő] irányadó.
(21)     Amikor az Eurojust személyes
adatokat továbbít egy harmadik országbeli hatóságnak, nemzetközi szervezetnek
vagy az Interpolnak a Szerződés 218. cikke alapján kötött nemzetközi
megállapodás értelmében, az egyének magánéletének, alapvető jogainak és
szabadságainak védelme tekintetében teremtett megfelelő garanciáknak
biztosítaniuk kell, hogy az e rendeletben szereplő adatvédelmi
rendelkezéseknek eleget tesznek.
(22)     Az Eurojust számára
engedélyezni kell azon személyek bizonyos személyes adatainak a feldolgozását,
akiket az érintett tagállam nemzeti jogának értelmében az Eurojust hatáskörébe
tartozó bűncselekmény elkövetésével vagy abban való részvétellel
gyanúsítanak, vagy akiket ilyen bűncselekményért elítéltek. Az Eurojust
nem kívánja a DNS-profilok vagy az ujjlenyomatok automatizált összehasonlítását
elvégezni.
(23)     Az Eurojust számára
lehetőséget kell biztosítani arra, hogy – az Eurojust valamennyi
tevékenységének összefüggésében a személyesadat-feldolgozásra alkalmazandó
célkorlátozási elv tiszteletben tartása mellett – célkitűzései elérése
érdekében meghosszabbíthassa a személyes adatok tárolására vonatkozó határidőket.
Az ilyen döntéseket a szóban forgó összes érdek – ideértve az érintettek
érdekeit is – alapos mérlegelése után kell meghozni. Amennyiben valamennyi
érintett tagállamban elévült a bűncselekmény büntethetősége, a
személyes adatok feldolgozására vonatkozó határidők meghosszabbításáról
csak akkor hozható döntés, ha e rendelet szerint különleges szükség van a
segítségnyújtásra.
(24)     Az Eurojust konzultáción és
kiegészítő jellegen alapuló kiemelt fontosságú kapcsolatot tart fenn az
Európai Igazságügyi Hálózattal. Ez a rendelet pontosan meghatározza az
Eurojust, illetve az Európai Igazságügyi Hálózat szerepét és kapcsolatát, az
Európai Igazságügyi Hálózat sajátos jellegének fenntartása mellett.
(25)     A feladatai ellátásához
szükséges mértékben az Eurojustnak együttműködési kapcsolatokat kell
fenntartania egyéb uniós szervekkel és ügynökséggel, az Európai Ügyészséggel,
harmadik országok illetékes hatóságaival, valamint nemzetközi szervezetekkel.
(26)     Az Eurojust és az Europol
közötti operatív együttműködés megerősítése érdekében, és különösen a
már valamelyik ügynökség birtokában lévő adatok összekapcsolása céljából
az Eurojustnak lehetővé kell tennie az Europol számára, hogy
hozzáférhessen az Eurojust rendelkezésére álló adatokhoz, és azokra vonatkozó
kereséseket végezzen.
(27)     A feladatai ellátásához
szükséges mértékben az Eurojust számára lehetővé kell tenni, hogy adatokat
cseréljen egyéb uniós szervekkel.
(28)     Rendelkezni kell arról, hogy
az Eurojust összekötő bírákat, illetve ügyészeket küldhessen harmadik
országokba, azon célok elérése érdekében, amelyek hasonlóak az összekötő
tisztviselőknek az Európai Unió tagállamai közötti igazságügyi
együttműködés javítása céljából történő cseréjére vonatkozó
keretrendszerről szóló, 1996. április 22-i 96/277/IB együttes fellépés[14] alapján a tagállamok által
kirendelt összekötő bírák, illetve ügyészek számára megállapított
célokhoz.
(29)     Rendelkezni kell arról, hogy
az Eurojust koordinálja a valamely harmadik ország által kiadott, igazságügyi
együttműködés iránti megkeresések végrehajtását, amennyiben azok egyetlen
vizsgálathoz kapcsolódnak, és legalább két tagállamban történő
végrehajtást igényelnek.
(30)     Az Eurojust teljes
autonómiájának és függetlenségének biztosítása érdekében önálló költségvetést
kell biztosítani számára, amelynek bevételei elsősorban az Európai Unió
költségvetéséből nyújtott hozzájárulásból származnak, kivéve a nemzeti
tagoknak és segítőiknek – a származási tagállamot terhelő – bérét és
illetményét. Az uniós hozzájárulás és az Unió általános költségvetése terhére
nyújtott egyéb támogatások tekintetében az uniós költségvetési eljárást kell
alkalmazni. A könyvelés ellenőrzését a Számvevőszéknek kell végeznie.
(31)     Az Eurojust átláthatóságának
és demokratikus felügyeletének megerősítése céljából olyan mechanizmusokról
kell rendelkezni, amelyek alapján az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek
részt vesznek az Eurojust tevékenységeinek értékelésében. Ez nem akadályozhatja
a függetlenség elveit a konkrét operatív esetekben hozott intézkedés, valamint
a diszkréciós és titoktartási kötelezettségek tekintetében.
(32)     Helyénvaló rendszeresen
értékelni e rendelet alkalmazását.
(33)     Az Eurojustra alkalmazni kell
az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az
1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló
966/2012/EU, Euratom rendeletet[15].
(34)     Az Eurojustra alkalmazni kell
az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról
szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet[16].
(35)     Az Eurojust számára székhelyt
biztosító tagállamban, azaz Hollandiában való elhelyezésével kapcsolatos
rendelkezéseket, valamint az Eurojust teljes személyi állományára és
családtagjaikra alkalmazandó különös szabályokat a székhely-megállapodásban
kell meghatározni. A fogadó tagállam az Eurojust megfelelő működése
érdekében köteles a lehető legjobb feltételeket biztosítani, ideértve a
gyermekek iskoláztatását és a közlekedési lehetőségeket is, hogy az
Europol a lehető legszélesebb földrajzi körből tudjon magas színvonalú
személyi állományt vonzani.
(36)     Az e rendelet által
létrehozott Eurojust a 2002/187/IB határozat által létrehozott Eurojust helyébe
lép, és annak jogutódja, valamennyi szerződéses kötelezettségük – ideértve
a munkaszerződéseket is – és minden felelősség és szerzett tulajdon
tekintetében. A fenti határozat által létrehozott Eurojust által kötött
nemzetközi megállapodások hatályban maradnak.
(37)     Mivel e rendelet
célkitűzését – azaz a két vagy több tagállamot érintő, illetve a
közös alapokon való bűnüldözést szükségessé tevő súlyos
bűncselekmények kivizsgálására, valamint az ezekkel kapcsolatos
büntetőeljárás lefolytatására hatáskörrel rendelkező nemzeti
bűnüldöző hatóságok közötti megfelelő koordináció és együttműködés
támogatásáért és megerősítésért felelős szerv létrehozását – a
tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért a fellépés
nagyságrendje és hatásai miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió
az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti
szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket fogadhat el. Az
említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem
lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket.
(38)     [Az Európai Unióról szóló
szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló
szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a
szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében
fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban e
tagállamok bejelentették, hogy részt kívánnak venni ennek az irányelvnek az
elfogadásában és alkalmazásában.] VAGY [Az Európai Unióról szóló
szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló
szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon,
a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló
helyzetéről szóló (21.) jegyzőkönyv 4. cikkének sérelme nélkül, az
Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt e rendelet elfogadásában, az
rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó].
(39)     Az Európai Unióról szóló
szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló
szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1.
és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a rendeletnek az
elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
CÉLKITŰZÉSEK ÉS FELADATOK
1. cikk
Az Európai Unió Büntető
Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége
(1)
Létrejön az Európai Unió Büntető Igazságügyi
Együttműködési Ügynöksége (Eurojust).
(2)
Az e rendelet által létrehozott Eurojust a
2002/187/IB határozat által létrehozott Eurojust jogutódja.
(3)
Az Eurojust az egyes tagállamokban a nemzeti jog
alapján a jogi személyeket megillető legszélesebb körű jogképességet
élvezi. Különösen ingó és ingatlan vagyont szerezhet és elidegeníthet, és
bíróság előtt eljárhat.
2. cikk
Feladatok
(1)
Az Eurojust támogatja és megerősíti a két vagy
több tagállamot érintő, illetve a közös alapokon való bűnüldözést
szükségessé tevő súlyos bűncselekmények kivizsgálására, valamint az
ezekkel kapcsolatos büntetőeljárás lefolytatására hatáskörrel
rendelkező nemzeti bűnüldöző hatóságok közötti koordinációt és
együttműködést a nemzeti hatóságok, illetve az Europol által végzett
operatív cselekmények és az általuk szolgáltatott információk alapján.
(2)
Feladatai végrehajtása során az Eurojust:
a)      figyelembe veszi a valamely tagállam
hatáskörrel rendelkező hatóságától származó megkereséseket és a
Szerződések keretében elfogadott rendelkezések értelmében illetékes
bármely szerv által szolgáltatott vagy maga az Eurojust által gyűjtött
információkat;
b)      megkönnyíti az igazságügyi
együttműködésre irányuló megkeresések és határozatok végrehajtását,
ideértve a kölcsönös elismerés elvét érvényesítő eszközökön alapulókat is;
(3)
Az Eurojust a tagállamok illetékes hatóságainak
kérésére vagy saját kezdeményezésére látja el feladatait.
3. cikk
Az Eurojust hatásköre
(1)
Az Eurojust hatásköre az 1. mellékletben felsorolt
bűncselekményformákra terjed ki. Nem tartoznak viszont hatáskörébe azon
bűncselekmények, amelyek az Európai Ügyészség hatáskörébe tartoznak.
(2)
Az Eurojust hatásköre kiterjed a kapcsolódó
bűncselekményekre. A következő bűncselekmények minősülnek
kapcsolódó bűncselekménynek:
a)      az 1. mellékletben felsorolt
bűncselekmények elkövetéséhez szükséges eszközök megszerzése érdekében
elkövetett bűncselekmények;
b)      az 1. mellékletben felsorolt
bűncselekmények tartozó bűncselekmények elkövetésének megkönnyítése
vagy végrehajtása elkövetett bűncselekmények;
c)      az 1. mellékletben felsorolt
bűncselekmények büntetlenségének biztosítása érdekében elkövetett
bűncselekmények.
(3)
Valamely tagállam hatáskörrel rendelkező
hatóságának megkeresése alapján az Eurojust segítséget nyújthat olyan nyomozási
és vádemelési tevékenységhez, amely csak a szóban forgó tagállamot és valamely
harmadik országot érint, amennyiben a szóban forgó harmadik országgal a 43.
cikk alapján együttműködési megállapodás vagy együttműködést
intézményesítő megállapodás jött létre, vagy konkrét esetben a
segítségnyújtáshoz lényeges érdek fűződik.
(4)
Valamely tagállam hatáskörrel rendelkező
hatósága vagy a Bizottság megkeresésére az Eurojust segítséget nyújthat olyan
nyomozási és vádemelési tevékenységhez, amely csak a szóban forgó tagállamot és
az Uniót érinti.
4. cikk
Az Eurojust operatív
feladatai
(1)
Az Eurojust:
a)      tájékoztatja a tagállamok hatáskörrel
rendelkező hatóságait az Eurojust tudomására hozott olyan nyomozásokról és
büntetőeljárásokról, amelyeknek uniós szintű következményei vannak,
vagy amelyek a közvetlenül érintetteken túl más tagállamokat is érinthetnek;
b)      segítséget nyújt a tagállamok hatáskörrel
rendelkező hatóságainak a nyomozási és vádemelési tevékenység lehető
legmegfelelőbb összehangolásához;
c)      elősegíti a hatáskörrel
rendelkező nemzeti hatóságok együttműködésének javítását, különösen
az Europol elemzései alapján;
d)      bűnügyekben együttműködik és
konzultál az Európai Igazságügyi Hálózattal, többek között igénybe veszi az
Európai Igazságügyi Hálózat dokumentációs adatbázisát, és hozzájárul annak
fejlesztéséhez;
e)      operatív, technikai és pénzügyi
segítségnyújtást biztosít a tagállamok határokon átnyúló műveleteihez és
nyomozásaihoz, ideértve a közös nyomozócsoportokat is;
(2)
Feladatai ellátása során az Eurojust kellő
indokolás mellett kérheti az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező
hatóságait, hogy:
a)      konkrét cselekmények tekintetében
rendeljék el a nyomozási vagy vádemelési tevékenységet;
b)      fogadják el azt, hogy egyikük
kedvezőbb helyzetben lehet a konkrét cselekményekkel kapcsolatos nyomozási
vagy vádemelési tevékenység megkezdéséhez;
c)      az érintett tagállamok hatáskörrel
rendelkező hatóságai között koordináljanak;
d)      közös nyomozócsoportot hozzanak létre az
együttműködés megfelelő eszközeivel összhangban;
e)      bocsássák rendelkezésére a feladatai
ellátásához szükséges információt;
f)       hozzanak különleges nyomozati intézkedéseket;
g)      tegyenek meg a nyomozási vagy vádemelési
tevékenység szempontjából indokolt minden egyéb intézkedést;
(3)
Az Eurojustnak lehetősége van továbbá arra,
hogy
a)      az Europol számára véleményeket
biztosítson az Europol által végzett elemzések alapján;
b)      logisztikai támogatás nyújtson – ideértve
segítségnyújtást fordításhoz, tolmácsoláshoz és koordinációs értekezletek
szervezéséhez.
(4)
Ha egy vagy két tagállam nem tud megállapodni
arról, hogy melyikük kezdjen nyomozási vagy vádemelési tevékenységet a (2) bekezdés
b) pontja alapján intézett megkeresést követően, az Eurojust írásos
véleményt bocsát ki az ügyben. A véleményt haladéktalanul továbbítják az
érintett tagállamoknak.
(5)
Valamely hatáskörrel rendelkező hatóság
kérésére az Eurojust írásos véleményt bocsát ki az igazságügyi
együttműködésre irányuló megkeresések és határozatok, ideértve a kölcsönös
elismerés elvét érvényesítő eszközökön alapulókat is, végrehajtásával
kapcsolatos, ismétlődő visszautasításokról és nehézségekről,
feltéve, hogy az nem volt megoldható az érintett, hatáskörrel rendelkező
nemzeti hatóságok közötti kölcsönös megállapodás vagy az érintett nemzeti tagok
bevonása útján. A véleményt haladéktalanul továbbítják az érintett
tagállamoknak.
5. cikk
Operatív feladatkörök
gyakorlása
(1)
Az Eurojust a 4. cikk (1) vagy (2) bekezdésében
említett fellépések megtételekor egy vagy több érintett nemzeti tagon keresztül
jár el.
(2)
Az Eurojust testületként jár el az alábbi
esetekben:
a)      a 4. cikk (1) vagy (2) bekezdésében
említett fellépések megtételekor:
i.        az Eurojust által vizsgált ügyek
valamelyikében érintett egy vagy több nemzeti tag ezt kéri;
ii.       az ügy olyan nyomozási vagy vádemelési
tevékenységgel jár, amelyeknek uniós szintű következményei vannak, vagy
amelyek a közvetlenül érintett tagállamokon kívül más tagállamokat is
érinthetnek;
b)      a 4. cikk (3), (4) vagy (5) bekezdésében
említett fellépések megtételekor;
c)      az eljárás az Eurojust operatív céljaival
összefüggő általános kérdést érint;
d)      e rendelet másként rendelkezik.
(3)
Feladatai ellátása során az Eurojust feltünteti,
hogy egy vagy két nemzeti tagon keresztül vagy testületként jár el.
II. FEJEZET
AZ EUROJUST FELÉPÍTÉSE ÉS SZERVEZŐDÉSE
I. szakasz:
Felépítés
6. cikk
Az Eurojust felépítése
Az Eurojust felépítése az alábbiakból áll:
(4)
a)       a nemzeti tagok;
(5)
b)       a testület;
(6)
c)       a végrehajtó testület;
(7)
d)       az adminisztratív igazgató.
II. szakasz
Nemzeti tagok
7. cikk
A nemzeti tagok jogállása
(1)
Az Eurojustnak az egyes tagállamok által
jogrendszerüknek megfelelően kirendelt egy-egy nemzeti tagja van, akiknek
állandó munkahelye az Eurojust székhelye.
(2)
Minden nemzeti tagot egy helyettes és egy
asszisztens segíti munkájában. A helyettes és az asszisztens állandó munkahelye
az Eurojust székhelye. A nemzeti tagot több helyettes és asszisztens is
segítheti, akiknek – szükség esetén és a testület egyetértésével – állandó munkahelye
az Eurojust székhelye lehet.
(3)
A nemzeti tagok és helyetteseik ügyészi, bírói vagy
rendőrségi tisztviselői jogállással és azonos jogosultsággal
rendelkeznek. A hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok felruházzák
őket az e rendeletben említett hatáskörökkel annak érdekében, hogy elláthassák
feladataikat.
(4)
A helyettes eljárhat a nemzeti tag nevében vagy
helyettesítheti őt. Az asszisztens szintén eljárhat a nemzeti tag nevében
vagy helyettesítheti őt, ha rendelkezik a (3) bekezdésben említett
jogállással.
(5)
Az Eurojust és a tagállamok közötti összes operatív
információcserét a nemzeti tagok útján kell lebonyolítani.
(6)
A nemzeti tagok közvetlenül is megkereshetik saját
tagállamuk hatáskörrel rendelkező hatóságait.
(7)
A nemzeti tagok, a helyettesek és az asszisztensek
bérét és illetményét a származási tagállam fedezi.
(8)
Ha a nemzeti tagok, a helyettesek és az
asszisztensek az Eurojust feladatainak keretei között járnak el, az e
tevékenységekhez kapcsolódó kiadásokat működési kiadásként kell kezelni.
8. cikk
A nemzeti tagok hatáskörei
(1)
A nemzeti tagok hatáskörrel rendelkeznek arra,
hogy:
a)      előmozdítsák vagy más módon
támogassák kölcsönös jogsegély vagy kölcsönös elismerés iránti megkeresések
kibocsátását vagy végrehajtását, illetve ők maguk ilyenek bocsássanak ki
vagy hajtsanak végre;
b)      közvetlenül kapcsolatba lépjenek és
információt cseréljenek a tagállam bármely hatáskörrel rendelkező nemzeti
hatóságával;
c)      közvetlenül kapcsolatba lépjenek és
információt cseréljenek bármely hatáskörrel rendelkező nemzeti hatósággal,
tagállamuk nemzetközi kötelezettségvállalásaival összhangban;
d)      közös nyomozócsoportokban vegyenek részt,
azok felállításakor is.
(2)
A hatáskörrel rendelkező nemzeti hatósággal
egyetértésben a nemzeti tagok:
a)      nyomozati intézkedéseket rendelnek el;
b)      tagállamukban ellenőrzött
szállításokat engedélyeznek és koordinálnak a nemzeti joggal összhangban.
(3)
Olyan sürgős esetekben, amikor nem lehet
időben megállapodást kötni, a nemzeti tagok hatáskörrel rendelkeznek arra,
hogy meghozzák a (2) bekezdésben említett intézkedéseket, és erről a
lehető leghamarabb tájékoztatják a hatáskörrel rendelkező nemzeti
hatóságot.
9. cikk
A nemzeti nyilvántartásokhoz
való hozzáférés
A nemzeti tagok – nemzeti jogukkal összhangban
– hozzáféréssel rendelkeznek tagállamuk alábbi nyilvántartástípusaihoz, vagy
legalább megszerezhetik az azokban tárolt információkat:
(4)
a)       bűnügyi nyilvántartások;
(5)
b)       letartóztatott személyek nyilvántartásai;
(6)
c)       nyomozati nyilvántartások;
(7)
d)       DNS-nyilvántartások;
(8)
e)       tagállamaik hatóságainak egyéb
nyilvántartásai, amennyiben a szóban forgó információkra szükség van feladataik
ellátásához.
III. Szakasz
A testület
10. cikk
A testület összetétele
(1)
A testületet az alábbiak alkotják:
a)      valamennyi nemzeti tag, amikor a testület
a 4. cikk szerinti operatív feladatköreit gyakorolja;
b)      valamennyi nemzeti tag és a Bizottság két
képviselője, amikor a testület a 14. cikk szerinti igazgatási
feladatköröket gyakorolja.
(2)
A tagok és helyetteseik hivatali ideje legalább
négy év, ami egyszer megújítható. Hivatali idejük lejártával vagy lemondásuk
esetén a tagok mindaddig hivatalban maradnak, amíg a hivatali idejüket meg nem
újítják, vagy őket az új tagok fel nem váltják.
(3)
Az adminisztratív igazgató szavazati jog nélkül
vesz részt a testület igazgatási ülésein.
(4)
A testület megfigyelőként meghívhat bárkit,
akinek a véleménye figyelemre méltó lehet az üléseken való részvétel
szempontjából.
(5)
A testület tagjait az eljárási szabályzat
előírásainak megfelelően tanácsadók vagy szakértők segíthetik.
11. cikk
Az Eurojust elnöke és
alelnöke
(1)
A testület tagjai kétharmados többségével elnököt
és két alelnököt választ nemzeti tagjai közül.
(2)
Az alelnökök helyettesítik az elnököt, amennyiben
utóbbi nem tudja ellátni feladatait.
(3)
Az elnök és az alelnökök hivatali ideje négy év. Az
elnök egy alkalommal újraválasztható. Amikor egy nemzeti tagot az Eurojust
elnökévé vagy alelnökévé választanak, nemzeti tagként szolgált hivatali idejét
meghosszabbítják annak biztosítása érdekében, hogy eleget tehessen elnöki vagy
alelnöki tisztének.
12. cikk
A testület ülései
(1)
A testület üléseit az elnök hívja össze.
(2)
A testület havonta legalább egy operatív ülést
tart. Irányítási feladatkörei gyakorlása céljából a testület évente legalább
két rendes ülést tart. Ezenkívül elnöke kezdeményezésére, a Bizottság kérésére
vagy tagjai legalább egyharmadának kérésére is összeül.
(3)
Az európai ügyész megkapja a testület üléseinek
napirendjét, és – szavazati jog nélkül – jogában áll részt venni ezen üléseken,
amikor olyan kérdésekről tárgyalnak, amelyeket az Európai Ügyészség
működése szempontjából relevánsnak vél.
13. cikk
A testület szavazati
szabályai
(1)
Eltérő rendelkezés hiányában a testület a
tagjai többségi szavazata alapján hoz határozatot.
(2)
Minden tag egy szavazattal rendelkezik. Valamely
szavazati joggal rendelkező tag távollétében helyettese jogosult szavazati
jogának gyakorlására.
(3)
Az elnök és az alelnökök szavazati joggal
rendelkeznek.
14. cikk
A testület igazgatási
feladatkörei
(1)
A testület igazgatási feladatköreinek keretében:
a)      a 15. cikkel összhangban, a tagok
kétharmados többségével minden évben elfogadja az Eurojust programozási
dokumentumát;
b)      tagjainak kétharmados többségével
elfogadja az Eurojust éves költségvetését, és ellátja az Eurojust
költségvetéséhez kapcsolódó, a VI. fejezet szerinti egyéb feladatokat;
c)      elfogadja az Eurojust előző
évre vonatkozó konszolidált éves tevékenységi jelentését, valamint azt a
következő év [a pénzügyi keretrendeletben előírt időpont]-ig
eljuttatja az Európai Parlamentnek, a nemzeti parlamenteknek, a Tanácsnak, a
Bizottságnak és a Számvevőszéknek, valamint nyilvánosan
hozzáférhetővé teszi a konszolidált éves tevékenységi jelentést.
d)      a programozási dokumentum részeként
személyzeti erőforrásokra vonatkozó programozást fogad el;
e)      a 52. cikknek megfelelően elfogadja
az Eurojustra alkalmazandó pénzügyi szabályokat;
f)       szabályokat fogad el tagjai tekintetében
az összeférhetetlenség megelőzésére és kezelésére;
g)      a (2) bekezdésnek megfelelően az
Eurojust személyzete tekintetében gyakorolja a személyzeti szabályzat[17] által a kinevező hatóságra,
valamint az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek[18] által a munkaszerződés
megkötésére jogosult hatóságra ruházott hatásköröket (a továbbiakban:
kinevezési hatáskörök);
h)      kinevezi az adminisztratív igazgatót, és
adott esetben hivatali idejét meghosszabbítja vagy megszüntetheti a 17. cikkel
összhangban;
i)       elszámolási tisztviselőt és
adatvédelmi tisztviselőt nevez ki, akik feladataik ellátása során
függetlenül járnak el;
j)       a 43. cikkel összhangban kötött
munkamegállapodásokat fogad el;
k)      elnököt és alelnököt választ a 11. cikkel
összhangban;
l)       elfogadja eljárási szabályzatát.
(2)
A testület a személyzeti szabályzat
110. cikkével összhangban a személyzeti szabályzat 2. cikkének
(1) bekezdésén és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételek
6. cikkén alapuló határozatot fogad el a vonatkozó kinevezési
hatásköröknek az adminisztratív igazgatóra történő átruházásáról, és
meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az átruházások
felfüggeszthetők. Az adminisztratív igazgató jogosult e hatáskörök
továbbruházására.
(3)
Rendkívüli körülmények által indokolt esetben a
testület úgy dönthet, hogy átmenetileg felfüggeszti a kinevezésre jogosult
hatóságra ruházott hatásköröknek az adminisztratív igazgatóra történt
átruházását, valamint e hatásköröknek utóbbi általi továbbruházását, és e
hatásköröket maga gyakorolhatja vagy átruházhatja valamely tagjára, illetőleg
a személyzetnek egy, az adminisztratív igazgatón kívüli tagjára.
(4)
Az adminisztratív igazgató kinevezéséhez, hivatali
idejének meghosszabbításához és felmentéséhez a testület tagjainak kétharmados
szavazattöbbségére van szükség.
15. cikk
Éves és többéves programozás
(1)
Minden év [november 30-ig] a testület programozási
dokumentumot fogad el, amely tartalmazza az adminisztratív igazgató által – a
Bizottság véleményének figyelembe vételével – előterjesztett tervezeten
alapuló többéves és éves programozást. A programozási dokumentumot továbbítja
az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak. A programozási
dokumentum az általános költségvetés végső elfogadása után válik
véglegessé, és szükség esetén annak megfelelően kiigazítható.
(2)
Az éves munkaprogram tartalmazza a
célkitűzések részletes leírását és a várt eredményeket, ideértve a
teljesítménymutatókat is. Tartalmazza továbbá a finanszírozandó fellépések
leírását, valamint az egyes fellépésekhez elkülönített pénzügyi és emberi
erőforrások feltüntetését, a tevékenységalapú költségvetés-tervezés és
irányítás elveivel összhangban. Az éves munkaprogram összhangban van a (4)
bekezdésben említett többéves munkaprogrammal. Egyértelműen
feltünteti, hogy az előző költségvetési évhez képest mely feladatokat
vették fel, változtatták meg vagy törölték.
(3)
A testület az Ügynökség új feladattal történő
felruházása esetén módosítja az elfogadott munkaprogramot. Az éves munkaprogram
valamennyi lényegi módosítását az eredeti éves munkaprogramra vonatkozóval
azonos eljárással kell elfogadni. A testület felruházhatja az adminisztratív
igazgatót az éves munkaprogram nem lényegi módosításainak elfogadására
vonatkozó hatáskörrel.
(4)
A többéves munkaprogram tartalmazza az átfogó
stratégiai programozást, ideértve a célkitűzéseket is, a várt eredményeket
és a teljesítménymutatókat is. Továbbá erőforrás-programozást határoz meg,
ideértve a többéves költségvetést és személyzetet is. Az
erőforrás-programozást évente naprakésszé teszik. A stratégiai
programozást adott esetben, és különösen az 56. cikkben említett értékelés
eredménye szerint teszik naprakésszé.
IV.
Szakasz
Az ügyvezető testület
16. cikk
Az ügyvezető testület
működése
(1)
A testületet ügyvezető testület segíti. Az
ügyvezető testület nem vesz részt az Eurojust 4. és 5. cikkben említett
operatív feladatköreiben.
(2)
Továbbá az ügyvezető testület
a)      előkészíti a testület által a 14.
cikkel összhangban elfogadandó határozatokat;
b)      a csalási kockázatokkal arányos csalás
elleni stratégiát fogad el, figyelembe véve a végrehajtandó intézkedések
költségét és hasznát;
c)      a személyzeti szabályzat
110. cikkével összhangban megfelelő végrehajtási szabályokat fogad el
a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó feltételekre
vonatkozóan;
d)      biztosítja a különböző belső
vagy külső ellenőrzési jelentésekből, értékelésekből és
vizsgálatokból – ideértve az európai adatvédelmi biztos és az Európai Csalás
Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálatait is – származó megállapítások és ajánlások
megfelelő nyomonkövetését;
e)      meghoz minden döntést az Eurojust
belső igazgatási struktúráinak kialakítására, és szükség esetén
módosítására vonatkozóan;
f)       az igazgatási és költségvetési irányítás
felügyeletének megerősítése céljából, az adminisztratív igazgató
18. cikkben meghatározott feladatainak sérelme nélkül segítséget és
tanácsadást nyújt az adminisztratív igazgató részére a testület határozatainak
végrehajtásához;
g)      meghoz minden egyéb, az 5. vagy a 14.
cikkben kimondottan a testület számára nem előírt vagy a 18. cikkel
összhangban az adminisztratív igazgató felelősségi körébe tartozó döntést;
h)      elfogadja eljárási szabályzatát.
(3)
Sürgős és indokolt esetekben az ügyvezető
testület a testület nevében, igazgatási és költségvetési kérdésekben hozhat
bizonyos ideiglenes határozatokat, amelyeket a testületnek meg kell
erősítenie.
(4)
Az ügyvezető testület a testület
elnökéből és alelnökeiből, a Bizottság egy képviselőjéből
és a testület egy másik tagjából áll. A testület elnöke az ügyvezető
testület elnöke. Az ügyvezető testület tagjai többségével hozza meg
határozatait, minden tag egy szavazattal bír. Az adminisztratív igazgató részt
vesz az ügyvezető testület ülésein, de szavazati joggal nem rendelkezik.
(5)
Az ügyvezető testület tagjainak hivatal ideje
négy év, kivéve a testület tagját, akit két éves rotációs rendszer szerint
neveznek ki. Az ügyvezető testület tagjainak hivatali ideje akkor jár le,
amikor nemzeti tagként betöltött hivatali idejük lejár.
(6)
Az ügyvezető testület háromhavonta legalább
egy rendes ülést tart. Ezenkívül elnöke kezdeményezésére, a Bizottság kérésére
vagy legalább két másik tag kérésére is összeül.
(7)
Az európai ügyész megkapja az ügyvezető
testület üléseinek napirendjét, és – szavazati jog nélkül – szabadon részt
vehet ezen üléseken, amikor olyan kérdésekről tárgyalnak, amelyeket az
Európai Ügyészség működése szempontjából relevánsnak vél.
(8)
Az európai ügyész írott véleményeket intézhet az
ügyvezető testülethez, amelyeket utóbbinak késedelem nélkül írásban meg
kell válaszolnia.
V. szakasz
Az adminisztrativ Igazgató
17. cikk
Az adminisztratív igazgató jogállása
(1)
Az adminisztratív igazgató az Európai Unió egyéb
alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikkének
a) pontja értelmében az Eurojust ideiglenes alkalmazottjaként
tevékenykedik.
(2)
Az adminisztratív igazgatót nyílt és átlátható
kiválasztási eljárás keretében a Bizottság által javasolt jelöltek listájáról a
testület nevezi ki. Az adminisztratív igazgató szerződésének megkötése
céljából az Eurojustot a testület elnöke képviseli.
(3)
Az adminisztratív igazgató hivatali ideje öt év.
Ezen időszak végére a Bizottság értékelést kezd, amely figyelembe veszi az
adminisztratív igazgató munkavégzésének értékelését.
(4)
A testület a Bizottság (3) bekezdésben
említett értékelést figyelembe vevő javaslata alapján eljárva egyszer,
legfeljebb öt évre meghosszabbíthatja az adminisztratív igazgató hivatali
idejét.
(5)
Az az adminisztratív igazgató, akinek hivatali
idejét meghosszabbították, a teljes hivatali idő lejártát követően
nem vehet részt az azonos munkakör betöltésére irányuló kiválasztási
eljárásban.
(6)
Az adminisztratív igazgató a testületnek és az
ügyvezető testületnek tartozik elszámolással.
(7)
A Bizottság javaslata alapján a testület határozhat
arról, hogy visszahívja hivatalából az adminisztratív igazgatót.
18. cikk
Az adminisztratív igazgató
felelősségi köre
(1)
Adminisztratív célokból az Eurojustot az adminisztratív
igazgató vezeti.
(2)
Az adminisztratív igazgató – a Bizottság, a
testület vagy az ügyvezető testület hatáskörének sérelme nélkül –
feladatait függetlenül látja el, egyetlen kormánytól vagy más szervtől sem
kérhet vagy fogadhat el utasítást.
(3)
Az adminisztratív igazgató az Eurojust jogi
képviselője.
(4)
Az adminisztratív igazgató felelős az
Eurojustra ruházott igazgatási feladatok végrehajtásáért. Az adminisztratív
igazgató feladatai különösen:
a)      az Eurojust napi szintű igazgatása;
b)      a testület és az ügyvezető testület
által elfogadott határozatok végrehajtása;
c)      a programozási dokumentum összeállítása,
valamint a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az ügyvezető
testület és a testület elé terjesztése;
d)      a programozási dokumentum végrehajtása,
valamint végrehajtásáról jelentéstétel az ügyvezető testületnek és a
testületnek;
e)      az Eurojust tevékenységeiről szóló
éves jelentés összeállítása, valamint az ügyvezető testület elé
terjesztése kiegészítés, a testület elé pedig jóváhagyás céljából.
f)       cselekvési terv készítése a belső
vagy külső ellenőrzési jelentésekből, értékelésekből és
vizsgálatokból – ideértve az európai adatvédelmi biztos és az OLAF vizsgálatait
is – levont következtetéseket nyomon követve, valamint évente kétszer
jelentéstétel az elért eredményekről az ügyvezető testületnek, a Bizottságnak
és az európai adatvédelmi biztosnak;
g)      az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
csalás, vesztegetés és egyéb illegális tevékenységek elleni megelőző
intézkedések alkalmazásával – az OLAF vizsgálati hatáskörének sérelme nélkül –,
hatékony ellenőrzésekkel, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a
jogtalanul kifizetett összegek behajtásával és adott esetben hatékony, arányos
és visszatartó erejű igazgatási és pénzügyi büntetések kiszabásával;
h)      az Eurojust csalás elleni stratégiájának
kidolgozása és az igazgatótanácshoz jóváhagyás céljából történő
benyújtása;
i)       az Eurojustra alkalmazandó pénzügyi
szabályzat tervezetének összeállítása;
j)       az Eurojust előirányzott bevételeit
és kiadásait tartalmazó költségvetési tervezet előkészítése és a
költségvetés végrehajtása.
III. FEJEZET
OPERATIV KÉRDÉSEK
19. cikk
Koordinációs ügyelet
(1)
Feladatainak sürgős esetben történő
ellátása érdekében az Eurojust koordinációs ügyeletet működtet, amely
bármikor képes a hozzá beérkező megkeresések fogadására és feldolgozására.
A koordinációs ügyelet az Eurojust egyetlen koordinációs ügyeleti
kapcsolattartóján keresztül a hét minden napján 24 órában elérhető.
(2)
A koordinációs ügyelet tagállamonként egy
képviselőből áll (a koordinációs ügyelet képviselője), aki lehet
a nemzeti tag, annak helyettese vagy a nemzeti tagot helyettesíteni jogosult
asszisztens. A koordinációs ügyelet képviselője a hét minden napján 24
órában képes eljárni.
(3)
A koordinációs ügyelet képviselői
haladéktalanul lépéseket tesznek a megkeresés tagállamukban történő
teljesítésével kapcsolatban.
20. cikk
Nemzeti Eurojust koordinációs
rendszer
(1)
Minden tagállam kijelöl egy vagy több nemzeti
Eurojust levelezőt.
(2)
Minden egyes tagállam létrehoz egy nemzeti Eurojust
koordinációs rendszert a következők munkájának összehangolása érdekében:
a)      a nemzeti Eurojust-levelezők;
b)      az Eurojust terrorizmus ügyében eljáró
nemzeti kapcsolattartó;
c)      az Európai Igazságügyi Hálózat
bűnügyi nemzeti kapcsolattartója és az Európai Igazságügyi Hálózat
legfeljebb három egyéb kapcsolattartója;
d)      a nemzeti tagok vagy a közös
nyomozócsoportok hálózatának, valamint a 2002/494/IB, 2007/845/IB és
2008/852/IB határozat által létrehozott hálózatok kapcsolattartói.
(3)
Az (1) és (2) bekezdésben említett személyek
megtartják a nemzeti jog szerinti beosztásukat és jogállásukat.
(4)
A nemzeti Eurojust-levelezők felelősek a
nemzeti Eurojust koordinációs rendszer működéséért. Ha több
Eurojust-kapcsolattartót jelölnek ki, akkor egyikük felelős a nemzeti
Eurojust koordinációs rendszer működéséért.
(5)
Az Eurojust nemzeti koordinációs rendszere a
tagállamok területén belül megkönnyíti az Eurojust feladatainak végrehajtását,
különösen azáltal, hogy:
a)      biztosítja, hogy a 24. cikkben említett
ügyviteli rendszer hatékony és megbízható módon kapja meg az érintett
tagállammal kapcsolatos információkat;
b)      segít annak meghatározásában, hogy egy
adott esettel az Eurojust vagy az Európai Igazságügyi Hálózat segítségnyújtását
igénybe véve kell-e foglalkozni;
c)      segíti a nemzeti tagot az igazságügyi
együttműködésre irányuló megkeresések és határozatok – ideértve a
kölcsönös elismerés elvét érvényesítő eszközökön alapulókat is –
végrehajtására vonatkozóan a megfelelő hatóságok azonosításában;
d)      szoros kapcsolatot tart fenn az Europol
nemzeti egységével.
(6)
Az (5) bekezdésben említett célok teljesítése
érdekében az (1) bekezdésben és a (2) bekezdés a), b) és c) pontjaiban említett
személyeknek kötelező, a (2) bekezdés d) pontjában említett személyeknek
lehetőségük van e cikkel, valamint a 24., 25., 26. és 30. cikkel
összhangban az ügyviteli rendszerhez kapcsolódni. Az ügyviteli rendszerhez való
kapcsolódás az Európai Unió általános költségvetését terheli.
(7)
Az Eurojust nemzetközi koordinációs rendszer
létrehozása és a nemzeti levelező kijelölése nem akadályozza a nemzeti tag
és tagállama illetékes hatóságai közötti közvetlen kapcsolatokat.
21. cikk
Információcsere a
tagállamokkal és a nemzeti tagok között
(1)
A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai
a 2. és 4. cikkel és e rendelet adatvédelmi szabályaival összhangban kicserélik
az Eurojusttal az összes olyan információt, amelyre az Eurojustnak feladatai
ellátásához szüksége van. Ez legalább az (5), (6) és (7) bekezdésben említett
információkat jelenti.
(2)
Az Eurojustnak történő információátadás csak
akkor értelmezhető az adott esetben az Eurojust segítségének kérésére
irányuló megkeresésként, ha egy hatáskörrel rendelkező hatóság ezt
pontosan megnevezi.
(3)
A nemzeti tagok előzetes engedély nélkül
kicserélik egymással vagy tagállamaik hatáskörrel rendelkező hatóságaival
az Eurojust feladatainak ellátásához szükséges információkat. A hatáskörrel
rendelkező nemzeti hatóságok azonnal tájékoztatják a nemzeti tagokat az
őket érintő ügyekről.
(4)
A hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok értesítik
nemzeti tagukat a közös nyomozócsoportok létrehozásáról, valamint e csoportok
tevékenységének eredményeiről.
(5)
A hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok
haladéktalanul tájékoztatják nemzeti tagukat az Eurojust hatáskörébe tartozó
valamennyi olyan bűnügyi esetről, amely legalább három tagállamot
érint, és amelyre vonatkozóan legalább két tagállam részére továbbítottak
igazságügyi együttműködésre irányuló megkereséseket vagy határozatokat,
ideértve a kölcsönös elismerés elvét érvényesítő eszközökön alapulókat is.
(6)
A hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok
tájékoztatják nemzeti tagjukat az alábbiakról:
a)      olyan esetek, amelyekben joghatósági
összeütközések merültek fel vagy ilyenek felmerülése várható;
b)      olyan ellenőrzött szállítás, amely
legalább három olyan országot érint, amelyből legalább kettő
tagállam;
c)      az igazságügyi együttműködésre
irányuló megkeresések és határozatok teljesítésének ismételt nehézségei vagy
megtagadása, a kölcsönös elismerés elvét érvényesítő eszközökön
alapulókkal kapcsolatos nehézségeket vagy megtagadásokat is ideértve.
(7)
A nemzeti hatóságok nem kötelesek egy adott esettel
kapcsolatban információt szolgáltatni, ha ez:
a)      alapvető nemzetbiztonsági érdekeket
sértene; vagy
b)      egyének biztonságát veszélyeztetné.
(8)
Ez a cikk nem érinti a tagállamok és harmadik
országok közötti kétoldalú vagy többoldalú megállapodásokban vagy
egyezményekben meghatározott feltételeket, ideértve az átadott információk
felhasználására vonatkozó, harmadik országok által meghatározott bármely
feltételt.
(9)
Az e cikkben említett információkat az Eurojust
által meghatározott strukturált módon kell továbbítani.
22. cikk
Az Eurojust által a
hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok számára nyújtott tájékoztatás
(1)
Az Eurojust tájékoztatást nyújt a hatáskörrel
rendelkező nemzeti hatóságok számára az információfeldolgozás
eredményeiről, ideértve az ügyviteli rendszerben már tárolt ügyekkel való
kapcsolatokat is. E tájékoztatás személyes adatokat is tartalmazhat.
(2)
Ha egy hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság
tájékoztatást kér az Eurojusttól, az Eurojust az említett hatóság által
kérelmezett időkereten belül továbbítja az információkat.
23. cikk
Az Eurojust megkereséseit és véleményeit követő intézkedések
A hatáskörrel rendelkező nemzeti
hatóságok indokolatlan késedelem nélkül válaszolnak az Eurojust megkereséseire
és a 4. cikk szerint kibocsátott véleményekre. Ha az érintett tagállamok
hatáskörrel rendelkező hatóságai úgy döntenek, hogy a 4. cikk (2)
bekezdésében említett valamely megkeresést nem teljesítik, vagy a 4. cikk (4)
vagy (5) bekezdésében említett írásbeli véleményt figyelmen kívül hagyják, e
döntésükről és annak indokairól haladéktalanul tájékoztatják az
Eurojustot. Ha a megkeresés elutasításának indokait azért nem lehetséges
megadni, mert az fontos nemzetbiztonsági érdekeket sértene vagy veszélyeztetné
egyes személyek biztonságát, a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai
működési indokokra hivatkozhatnak.
24. cikk
Ügyviteli rendszer,
tárgymutató és ideiglenes munkafájlok
(1)
Az Eurojust ügyviteli rendszert hoz létre, amely
ideiglenes munkafájlokból, valamint egy, a 2. mellékletben említettek szerinti
személyes adatokból és nem személyes adatokat tartalmazó tárgymutatóból áll.
(2)
Az ügyviteli rendszer célja:
a)      a nyomozási és vádemelési tevékenység
lefolytatásának és összehangolásának támogatása, különösen az információkra
vonatkozó kereszthivatkozások biztosításával, amelyhez az Eurojust segítséget
nyújt;
b)      a folyamatban levő nyomozásokról és
a büntetőeljárásokról szóló információkhoz való hozzáférés megkönnyítése;
c)      a személyes adatok kezelése során a
jogszerűség, és az e rendeletben előírt rendelkezések betartása
ellenőrzésének elősegítése.
(3)
Az ügyviteli rendszer összeköthető a
2008/976/IB határozat 9. cikkében említett biztonságos távközlési kapcsolattal.
(4)
A tárgymutató hivatkozásokat tartalmaz az Eurojust
keretében feldolgozott ideiglenes munkafájlokra vonatkozóan, és nem
tartalmazhat a 2. melléklet (1) pontjának a)–i), k) és m) pontjában, valamint
(2) pontjában említett személyes adatoktól eltérő személyes adatokat.
(5)
A nemzeti tagok feladataik ellátása során adatokat
dolgozhatnak fel olyan konkrét ügyekben, amelyekben ideiglenes munkafájlokban
dolgoznak. Az adatvédelmi tisztviselő részére hozzáférést kell
biztosítaniuk az ideiglenes munkafájlhoz. Az érintett nemzeti tag tájékoztatja
az adatvédelmi tisztviselőt minden új, személyes adatot tartalmazó
ideiglenes munkafájl megnyitásáról.
(6)
A műveleti vonatkozású személyes adatok
feldolgozásához az Eurojust nem hozhat létre az ügyviteli rendszertől
eltérő automatizált adatállományt vagy ideiglenes munkafájlt.
(7)
Az ügyviteli rendszert és ideiglenes munkafájljait
felhasználásra rendelkezésre bocsátják az Európai Ügyészség számára.
(8)
Az ügyviteli rendszerhez és ideiglenes
munkafájljaihoz való hozzáférésre vonatkozó rendelkezések értelemszerűen
alkalmazandók az Európai Ügyészségre. Az ügyviteli rendszerbe, az ideiglenes
munkafájlokba és az Európai Ügyészség tárgymutatójába bevitt információkat
azonban nem teszik nemzeti szinten hozzáférhetővé.
25. cikk
Az ideiglenes munkafájlok és
a tárgymutató működése
(1)
Az érintett nemzeti tag minden olyan esettel
kapcsolatban ideiglenes munkafájlt nyit, amellyel kapcsolatban információt
továbbítottak hozzá, feltéve, hogy az információátadás összhangban van ezzel a
rendelettel vagy egyéb alkalmazandó jogi aktusokkal. A nemzeti tag felelős
az általa nyitott ideiglenes munkafájlok kezeléséért.
(2)
Az ideiglenes munkafájlt megnyitó nemzeti tag eseti
alapon dönt arról, hogy az ideiglenes munkafájlhoz való hozzáférést korlátozza
vagy hozzáférést enged ahhoz vagy annak egyes részeihez – ha ez az Eurojust
feladatainak elvégzéséhez szükséges – a többi nemzeti tag vagy az
adminisztratív igazgató által felhatalmazott egyéb Eurojust-személyzet számára.
(3)
Az ideiglenes munkafájlt megnyitó nemzeti tag dönt
arról, hogy az adott ideiglenes munkafájlhoz kapcsolódó információk közül
melyeket vegyék fel a tárgymutatóba.
26. cikk
Nemzeti szintű
hozzáférés az ügyviteli rendszerhez
(1)
A 20. cikk (2) bekezdésében említett személyek –
amennyiben kapcsolódnak az ügyviteli rendszerhez – kizárólag az alábbiakhoz
rendelkezhetnek hozzáféréssel:
a)      a tárgymutató, kivéve, ha az adatnak a
tárgymutatóba való felvételéről döntő nemzeti tag a hozzáférést
kifejezetten megtagadta;
b)      a saját tagállamuk szerinti nemzeti tag
által megnyitott ideiglenes munkafájlok;
c)      a más tagállamok nemzeti tagjai által
megnyitott ideiglenes munkafájlok, amelyekhez saját tagállamuk nemzeti tagja
hozzáféréssel rendelkezik, kivéve, ha a hozzáférést az ideiglenes munkafájlt
megnyitó nemzeti tag kifejezetten megtagadta.
(2)
A nemzeti tag – a (1) bekezdésben meghatározott
korlátozásokon belül – dönt az ideiglenes munkafájlokhoz való, a saját
tagállamában a 20. cikk (2) bekezdésében említett személyek részére biztosított
hozzáférés mértékéről, amennyiben e személyek kapcsolódnak az ügyviteli
rendszerhez.
(3)
A nemzeti taggal folytatott konzultációt
követően valamennyi tagállam maga dönt arról, hogy a 20. cikk (2)
bekezdésében említett személyek – amennyiben kapcsolódnak az ügyviteli
rendszerhez – az adott tagállamban milyen mértékben férhetnek hozzá a
tárgymutatóhoz. A tagállamok értesítik az Eurojustot és a Bizottságot az e
bekezdés végrehatására vonatkozó döntésükről. A Bizottság erről tájékoztatja
a többi tagállamot.
(4)
A (2) bekezdéssel összhangban hozzáférésben
részesített személyek legalább olyan mértékű hozzáféréssel rendelkeznek a
tárgymutatóhoz, amely a számukra elérhetővé tett ideiglenes munkafájlokhoz
való hozzáféréshez szükséges.
IV. FEJEZET
INFORMÁCIÓFELDOLGOZÁS
27. cikk
Személyes adatok feldolgozása
(1)
Amennyiben az kifejezetten előirt feladatának
ellátásához szükséges, az Eurojust hatáskörén belül és operatív feladatkörei
elvégzése céljából, e rendelettel összhangban gépi eszközökkel vagy strukturált
manuális adatállományokban az Eurojust csak a 2. melléklet 1. pontjában
felsorolt személyes adatait dolgozhatja fel azon személyeknek, akiket az
érintett tagállamok nemzeti jogszabályai értelmében olyan bűncselekmény
elkövetésével vagy abban való részességgel gyanúsítanak, amely az Eurojust
hatáskörébe tartozik, vagy akiket ilyen bűncselekményért elítéltek.
(2)
Az Eurojust csak a 2. melléklet 2. pontjában
felsorolt személyes adatait dolgozhatja fel azon személyeknek, akik az érintett
tagállamok nemzeti jogszabályai értelmében a 3. cikkben meghatározott egy vagy
több bűnözési forma vagy bűncselekmény tekintetében indított
nyomozási vagy vádemelési tevékenység során tanúnak vagy sértett
minősülnek, vagy 18 éven aluliak. Az ilyen személyes adatok feldolgozására
csak akkor kerülhet sor, ha az az Eurojust kifejezetten előirt feladatának
ellátásához szigorúan szükséges, hatáskörén belül és operatív feladatkörei
elvégzéséhez.
(3)
Kivételes esetekben az Eurojust – az adatfeldolgozás
alapjául szolgáló ügy lezárásához szükséges időtartamot meg nem haladó
korlátozott ideig – az (1) és (2) bekezdésben említettektől eltérő
személyes adatokat is feldolgozhat, amennyiben azok közvetlenül érintik az
Eurojust segítségével összehangolt, folyamatban levő nyomozást, illetve
azokban felmerülnek, és amennyiben feldolgozásuk szigorúan szükséges az (1)
bekezdésben meghatározott célokhoz. A 31. cikkben említett adatvédelmi
tisztviselőt haladéktalanul tájékoztatják a bekezdés alkalmazásáról és az
ilyen személyes adatok feldolgozásának szükségességét indokoló konkrét
körülményekről. Amennyiben ezek az egyéb adatok a (2) bekezdés értelmében
vett tanúkat vagy sértetteket, az adatkezelésre vonatkozó döntést legalább két
nemzeti tag együttesen hozza meg.
(4)
A gépi vagy egyéb eszközökkel kezelt személyi
adatokat, amennyiben azok faji vagy etnikai származásra, politikai véleményre,
vallási vagy filozófiai meggyőződésre, szakszervezeti tagságra,
valamint egészségi állapotra vagy szexuális életre vonatkoznak, az Eurojust
csak abban az esetben kezelheti, ha az adatok az adott tagállamokban folyó
nyomozáshoz vagy az Eurojuston belüli koordinációhoz szigorúan szükségesek, és
már feldolgozott egyéb személyes adatokat egészítenek ki. Az adatvédelmi
tisztviselőt haladéktalanul tájékoztatni kell e bekezdés alkalmazásáról.
Ezek az adatok a 24. cikk (4) bekezdésében említett tárgymutatóban nem
dolgozhatók fel. Amennyiben ezek az egyéb adatok a (2) bekezdésben említett
tanúkat vagy sértetteket érintik, az adatkezelésre vonatkozó döntést a testület
hozza meg.
(5)
A 45/2001/EK rendeletet alkalmazni kell az Eurojust
által tevékenységei összefüggésében végzett személyesadat-feldolgozásra. E
rendelet személyre szabja és kiegészíti a 45/2001/EK rendeletet, amennyiben az
Eurojust által operatív feladataihoz végzett személyesadat-feldolgozásról van
szó.
28. cikk
A személyes adatok tárolására
előírt határidők
(1)
Az Eurojust által feldolgozott személyes adatok nem
tárolhatók tovább, mint az első alkalmazandó időpont az alábbi
időpontok közül:
a)      az az időpont, amikor a nyomozásban
és büntetőeljárásban érintett összes tagállamban a büntetőeljárásra
vonatkozó elévülési határidő letelt;
b)      az az időpont, amikor a személyt
felmentették és a bírósági határozat jogerőssé vált;
c)      három évvel azon időpontot
követően, amikor a nyomozási vagy vádemelési tevékenységgel érintett
tagállamok közül az utolsó által hozott bírósági határozat jogerőre
emelkedett;”
d)      az az időpont, amikor az Eurojust és
az érintett tagállamok kölcsönösen megállapítják vagy egyetértenek abban, hogy
a nyomozási és vádemelési tevékenység Eurojust általi koordinálására a
továbbiakban nincs szükség, kivéve ha a 21. cikk (5) és (6) bekezdése
értelmében ezeket az információkat kötelező biztosítani az Eurojust
számára.
e)      három évvel azon időpontot
követően, amikor az adatokat a 21. cikk (6) vagy (7) bekezdésével
összhangban továbbították.
(2)
Az (1) bekezdés a), b), c) és d) pontjában említett
tárolási határidők betartását megfelelő gépi adatfeldolgozással
folyamatosan ellenőrzik. Mindemellett az adatok bevitelét követően
háromévenként megvizsgálják az adatok további tárolásának szükségességét. Ha a
27. cikk (4) bekezdésében említett személyekkel kapcsolatos adatokat öt évnél
hosszabb ideig tárolnak, erről értesíteni kell az európai adatvédelmi
biztost.
(3)
Amennyiben a (1) bekezdés a), b), c) és d)
pontjában említett tárolási határidők valamelyike lejárt, az Eurojust
megvizsgálja, hogy feladatai ellátásához szükséges-e tovább tárolni az
adatokat, és az előírásoktól eltérve dönthet úgy, hogy a következő
ellenőrzés időpontjáig tovább tárolja azokat. A további tárolás okait
indokolni és rögzíteni kell. Ha nem döntenek a személyes adatok további
tárolásáról, akkor azokat három év után automatikusan törölni kell. Ha azonban
a (1) bekezdés a) pontjában említettek szerint a bíróság elé állításra
vonatkozó elévülési határidő az összes érintett tagállamban letelt, az
adatokat csak abban az esetben lehet tárolni, ha azok az Eurojust által e
rendelettel összhangban megvalósított segítségnyújtáshoz szükségesek.
(4)
Amennyiben – a (3) bekezdéssel összhangban – az (1)
bekezdésben említett időpontokon túl tárolnak adatokat, az európai
adatvédelmi biztos háromévente felülvizsgálja az adatok további tárolásának
szükségességét.
(5)
Nem automatizált és strukturálatlan adatokat
tartalmazó fájl esetén, miután a fájlban tárolt automatizált adatok utolsó
tételének tárolására előírt határidő lejárt, a fájlban tárolt összes
dokumentumot visszaszolgáltatják az adatszolgáltató hatóságoknak, a másolatokat
pedig megsemmisítik.
(6)
Ha az Eurojust a nyomozást vagy
büntetőeljárásokat hangolta össze, az érintett nemzeti tagok tájékoztatják
az Eurojustot és a többi érintett tagállamot az ügyben hozott jogerős
bírósági határozatokról, többek között azért, hogy a (1) bekezdés b) pontja
alkalmazható legyen.
29. cikk
Adatnaplózás és dokumentáció
(1)
Az adatfeldolgozás jogszerűségének
ellenőrzése, az önellenőrzés, valamint az adatok sértetlenségének és
megfelelő biztonságának biztosítása céljából az Eurojust nyilvántartást
vezet az operatív célokból használt személyes adatok gyűjtéséről,
megváltoztatásáról, közléséről, összekapcsolásáról, törléséről és az
azokhoz való hozzáférésről. Az ilyen naplókat vagy dokumentációt 18 hónap
után törlik, kivéve akkor, ha az adatokra folyamatban lévő ellenőrzés
céljából szükség van.
(2)
Az (1) bekezdés szerinti naplókat vagy
dokumentációt kérésre az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell
bocsátani. Az európai adatvédelmi biztos a fenti információkat kizárólag az
adatvédelem ellenőrzésére, továbbá a megfelelő adatfeldolgozás, az
adatsértetlenség és az adatbiztonság biztosítására használhatja fel.
30. cikk
Engedélyezett hozzáférés személyes adatokhoz
Az Eurojust által
operatív feladatainak ellátása céljából feldolgozott személyes adatokhoz az
Eurojust feladatainak megvalósítása érdekében, valamint a 24., 25. és 26.
cikkekben szereplő korlátokon belül csak a nemzeti tagok, helyetteseik és
asszisztenseik, a 20. cikk (2) bekezdésében említett személyek, ha kapcsolódnak
az ügyviteli rendszerhez, valamint az Eurojust engedéllyel rendelkező
személyzete rendelkezhet hozzáféréssel.
31. cikk
Az adatvédelmi
tisztviselő kinevezése
(1)
Az igazgatótanács a 45/2001/EK rendelet 24.
cikkével összhangban adatvédelmi tisztviselőt nevez ki.
(2)
A 45/2001/EK rendelet 24. cikkében meghatározott kötelezettségeinek
eleget téve az adatvédelmi tisztviselő:
a)      biztosítja, hogy írott nyilvántartást
vezessenek a személyes adatok továbbításáról;
b)      együttműködik az Eurojust
adatfeldolgozási eljárásokért, képzésért és tanácsadásért felelős
személyzetével;
c)      éves jelentés készít és ezt a testület és
az európai adatvédelmi biztos elé terjeszti.
(3)
Feladatainak ellátása során az adatvédelmi
tisztviselő hozzáférhet az Eurojust által feldolgozott összes adathoz, és
az Eurojust valamennyi helyiségébe beléphet.
(4)
Az Eurojust személyzetének az adatvédelmi
tisztviselőt segítő tagjai a feladataik ellátásához szükséges
mértékben férhetnek hozzá az Eurojustnál feldolgozott személyes adatokhoz,
illetve léphetnek be az Eurojust helyiségeibe.
(5)
Ha az adatvédelmi tisztviselő úgy véli, hogy
nem tartották be a 45/2001/EK rendelet vagy e rendelet személyes adatok
feldolgozására vonatkozó rendelkezéseit, tájékoztatja az adminisztratív
igazgatót, és felkéri, hogy meghatározott időn belül szüntesse meg a
szabálytalanságot. Ha az adminisztratív igazgató a meghatározott időn
belül nem szünteti meg az adatfeldolgozás szabálytalanságát, az adatvédelmi
tisztviselő tájékoztatja a testületet, és megállapodnak a válaszadásra
meghatározott határidőben. Ha a testület nem szünteti meg a meghatározott
időn belül az adatfeldolgozás szabálytalanságát, az adatvédelmi
tisztviselő az európai adatvédelmi biztos elé terjeszti az ügyet.
(6)
Az igazgatótanács elfogadja a 45/2001/EK rendelet
24. cikkének (8) bekezdésében említett végrehajtási szabályokat.
32. cikk
Részletes szabályok a
hozzáférési jog gyakorlására vonatkozóan
(1)
A személyes adatokhoz való hozzáférés jogával élni
kívánó bármely érintett ilyen irányú kérelmét költségmentesen
előterjesztheti a választása szerinti tagállamban, az e tagállamban erre
kijelölt hatóságnál. A fenti hatóság haladéktalanul, de legkésőbb a
kézhezvételtől számított egy hónapon belül az Eurojust elé utalja a
kérelmet.
(2)
Az Eurojust indokolatlan késedelem nélkül, és
minden esetben annak kézhezvételétől számított három hónapon belül
megválaszolja a kérelmet.
(3)
Az Eurojust konzultál az érintett tagállamok
hatáskörrel rendelkező hatóságaival a meghozandó döntésről. Az
adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó döntés feltétele az Eurojust és az ilyen
adatok közlésében közvetlenül érintett tagállamok szoros együttműködése.
Minden olyan esetben, amikor egy tagállam kifogásolja az Eurojust által
javasolt választ, kifogása okait közli az Eurojusttal.
(4)
Amennyiben a 45/2001/EK rendelet 20. cikkének (1)
bekezdésével összhangban a hozzáférési jog korlátozására kerül sor, az Eurojust
a fenti rendelet 20. cikkének (3) bekezdésével összhangban írásban tájékoztatja
az érintettet. A fő okokról való tájékoztatástól el lehet tekinteni,
amennyiben e tájékoztatás hatástalanná tenné a korlátozást. Az érintettet
tájékoztatni kell legalább arról, hogy az európai adatvédelmi biztos elvégezte
az összes szükséges ellenőrzést.
(5)
Az Eurojust dokumentálja a (4) bekezdésben említett
korlátozás alapjául szolgáló fő okok közlésétől való eltekintés
indokait.
(6)
A benyújtott kérelemmel a kérelem által érintett
nemzeti tagok foglalkoznak, és határozatukat az Eurojust nevében hozzák meg. A
kérelmet a kézhezvételétől számított három hónapon belül kell elbírálni.
Amennyiben a tagok között nincs egyetértés, az ügyet a testület elé terjesztik,
amely kétharmados többséggel dönt a kérésről.
(7)
Amikor az európai adatvédelmi biztos - a 45/2001/EK
rendelet 46. és 47. cikkének alkalmazva - ellenőrzi az Eurojust által
végzett adatfeldolgozás jogszerűségét, legalább arról értesíti az
érintettet, hogy az európai adatvédelmi biztos által elvégzendő összes
szükséges ellenőrzés megtörtént.
33. cikk
A helyesbítéshez, törléshez
és a feldolgozás korlátozásához való jog
(1)
Amennyiben azon személyes adatokat, amelyeket a
45/2001/EK rendelet 14., 15. vagy 16. cikkével összhangban helyesbíteni,
törölni kell, illetve amelyek feldolgozását korlátozni kell, harmadik országok,
nemzetközi szervezetek, magánfelek vagy magánszemélyek bocsátották az Eurojust
rendelkezésére, vagy azok az Eurojust saját elemzéseinek eredményei, az Europol
helyesbíti vagy törli az ilyen adatokat, illetve korlátozza azok feldolgozását.
(2)
Amennyiben azon személyes adatokat, amelyeket a 45/2001/EK
rendelet 14., 15. vagy 16. cikkével összhangban helyesbíteni, törölni kell,
illetve amelyek feldolgozását korlátozni kell, közvetlenül tagállamok
bocsátották az Eurojust rendelkezésére, az Eurojust a tagállamokkal
együttműködésben helyesbíti vagy törli az ilyen adatokat, illetve
korlátozza azok feldolgozását.
(3)
Ha más alkalmas módon téves adatokat továbbítottak,
vagy ha a tagállamok által szolgáltatott adatokban található hibák helytelen
továbbítás következményei, vagy az adatokat e rendelettel ellentétes módon
továbbították, illetve a hiba annak eredménye, hogy az adatokat az Eurojust
tévesen vagy e rendelettel ellentétes módon vitte be, vette át vagy tárolta,
akkor az Eurojust az érintett tagállamokkal együttműködésben helyesbíti
vagy törli azokat.
(4)
A 45/2001/EK rendelet 14., 15. és 16. cikkében
említett esetekben a 45/2001/EK rendelet 17. cikkével összhangban
haladéktalanul értesítik az ilyen adatok összes címzettjét. A címzettek a rájuk
alkalmazandó szabályoknak megfelelően saját rendszerükben helyesbítik vagy
törlik ezeket az adatokat, illetve korlátozzák azok feldolgozását.
(5)
Az Eurojust szükségtelen késedelem nélkül, de az
adatok helyesbítésére vagy törlésére, illetve feldolgozásuk korlátozására
irányuló kérelem kézhezvételétől számított három hónapon belül írásban
értesíti az érintettet arról, hogy a rá vonatkozó adatokat helyesbítették vagy
törölték, illetve feldolgozásukat korlátozták.
(6)
Az Eurojust írásban értesíti az érintettet a
helyesbítés, törlés vagy a feldolgozás korlátozásának visszautasításáról,
valamint az európai adatvédelmi biztosnál történő panaszemelés és a
bírósági jogorvoslat lehetőségéről.
34. cikk
Adatvédelmi felelősség
(1)
Az Eurojust úgy dolgozza fel a személyes adatokat,
hogy megállapítható legyen mely hatóság szolgáltatta azokat vagy a személyes
adatokat honnan szerezték.
(2)
A személyes adatok minőségéért a személyes
adatokat az Eurojustnak szolgáltató tagállamot, az uniós szervek, harmadik
országok vagy nemzetközi szervezetek által szolgáltatott személyes adatok és az
Eurojust által nyilvánosan hozzáférhető forrásokból lekérdezett személyes
adatok esetében pedig az Eurojustot terheli felelősség.
(3)
Az Eurojust felelős a 45/2011/EK rendeletnek
és e rendeletnek való megfelelésért. A tagállamok által az Eurojustnak
szolgáltatott személyes adatok továbbításának jogszerűségéért a személyes
adatokat az Eurojustnak szolgáltató tagállamot, az Eurojust által
tagállamoknak, uniós szervek, harmadik országoknak vagy szervezeteknek
szolgáltatott személyes adatok továbbításának jogszerűségéért pedig az
Eurojustot terheli felelősség.
(4)
E rendelet egyéb rendelkezéseire is figyelemmel az
Eurojust felel az összes általa feldolgozott adatért.
35. cikk
Együttműködés az európai
adatvédelmi biztos és a nemzeti adatvédelmi hatóságok között
(1)
Az európai adatvédelmi biztos nemzeti bevonást
igénylő sajátos kérdésekben az adatvédelem felügyeletéért hatáskörrel
rendelkező nemzeti hatóságokkal szoros együttműködésben jár el,
különösen akkor, ha az európai adatvédelmi biztos vagy valamely adatvédelem
felügyeletéért hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság súlyos eltéréseket
talál a tagállamok gyakorlatai között, vagy potenciálisan jogszerűtlen
adattovábbítást tár fel az Eurojust által alkalmazott
információcsere-csatornákon, vagy az egy vagy több nemzeti ellenőrző
szerv által e rendelet végrehajtásával és értelmezésével kapcsolatban feltett
kérdésekkel összefüggésben.
(2)
Az (1) bekezdésben említett esetekben az európai
adatvédelmi biztos és az adatvédelmi felügyeletért felelősé nemzeti
hatóságok – mindegyik saját kapcsolódó hatásköreinek keretében eljárva –
szükség szerint vonatkozó információkat cserélnek, támogatják egymást
ellenőrzések és vizsgálatok elvégzésében, megvizsgálják e rendelet
értelmezésének vagy alkalmazásának nehézségeit, megvizsgálják a független
felügyelet gyakorlásával vagy az érintettek jogainak gyakorlásával kapcsolatos
problémákat, közös megoldásokra irányuló összehangolt javaslatokat állítanak
össze bármely probléma tekintetében, valamint előmozdítják az adatvédelmi
jogok tudatosítását.
(3)
A nemzeti ellenőrző szervek és az európai
adatvédelmi biztos szükség szerint üléseznek az e cikkben felvázolt célokból. E
találkozók költségei és azok megszervezése az európai adatvédelmi biztost
terhelik. Az eljárási szabályzatot az első találkozó alkalmával kell
elfogadni. A további munkamódszereket szükség esetén közösen dolgozzák ki.
36. cikk
Az európai adatvédelmi
biztoshoz intézett panasz benyújtásához való jog
(1)
Amennyiben valamely érintett által a 45/2001/EK
rendelet 32. cikkének (2) bekezdése szerint benyújtott panasz a 32. vagy 33.
cikkben említett határozattal kapcsolatos, az európai adatvédelmi biztos
konzultál a nemzeti ellenőrző szervekkel vagy az illetékes
igazságügyi szervvel abban a tagállamban, amely az adat forrása volt, vagy
amely tagállam közvetlenül érintett. Az európai adatvédelmi biztos a nemzeti
ellenőrző szervvel vagy az illetékes igazságügyi szervvel szoros
együttműködésben hozza meg a határozatot, amely kiterjedhet
mindennemű információ közlésének elutasítására.
(2)
Ha a panasz az Eurojust számára valamely tagállam
által szolgáltatott adatok feldolgozására vonatkozik, az európai adatvédelmi
biztos az adatokat szolgáltató tagállam nemzeti ellenőrző szervével
szorosan együttműködve megbizonyosodik a szükséges ellenőrzés
szabályszerű elvégzéséről.
(3)
Ha a panasz az Eurojust számára uniós szervek,
harmadik országok, szervezetek vagy magánfelek által szolgáltatott adatok
feldolgozására vonatkozik, az európai adatvédelmi biztos megbizonyosodik arról,
hogy az Eurojust elvégezte a szükséges ellenőrzéseket.
37. cikk
Felelősség a
jogosulatlan vagy helytelen adatkezelésért
(1)
A Szerződés 340. cikkével összhangban az
Eurojust az általa végzett jogosulatlan vagy helytelen adatkezelés folytán magánszemélynek
okozott károkért.
(2)
Az (1) bekezdésben említett felelősség alapján
az Eurojust ellen benyújtott panaszokat a Szerződés 268. cikkével
összhangban a Bíróság tárgyalja.
(3)
Minden tagállam nemzeti jogának megfelelően
felelős egy magánszemélynek okozott olyan károkért, amelyek oka az
Eurojustnak megküldött adatoknak az adott tagállam által végzett jogosulatlan
vagy helytelen kezelése.
V. FEJEZET
PARTNEREKKEL VALÓ KAPCSOLATOK
I. SZAKASZ
KÖZÖS RENDELKEZÉSEK
38. cikk
Közös rendelkezések
(1)
Amennyiben az feladatai ellátásához szükséges, az
Eurojust együttműködési kapcsolatokat létesíthet és tarthat fenn uniós
szervekkel és ügynökségekkel – e szervek és ügynökségek célkitűzéseivel
összhangban –, harmadik országok hatáskörrel rendelkező hatóságaival,
nemzetközi szervezetekkel és a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség
Szervezetével (Interpol).
(2)
Amennyiben az feladatai ellátásához szükséges, és a
21. cikk (8) bekezdése szerint előírt korlátozásokra is figyelemmel, az
Eurojust közvetlenül információkat cserélhet – személyes adatok kivételével –
az (1) bekezdésben jogalanyokkal.
(3)
A 45/2001/EK 4. cikkével összhangban az Eurojust az
(1) bekezdésben említettektől származó személyes adatokat kaphat és
dolgozhat fel, amennyiben az feladatai ellátásához szükséges, és a IV. fejezet
rendelkezéseire is figyelemmel.
(4)
Az Eurojust csak akkor továbbíthat személyes
adatokat harmadik országoknak, nemzetközi szervezeteknek és az Interpolnak, ha
ez az Eurojust hatáskörébe tartozó bűncselekmények megelőzéséhez és
az ellenük való küzdelemhez szükséges, valamint e rendelettel összhangban
történik. Ha a továbbítandó adatok valamely tagállamtól származnak, az
Eurojustnak ki kell kérnie a tagállam hozzájárulását, kivéve, ha
a)      a hozzájárulás feltételezhető, mivel
a tagállam kifejezetten nem korlátozta a további adattovábbítás
lehetőségét; vagy
b)      az érintett tagállam az ilyen
továbbításhoz – általános, vagy meghatározott feltételekhez kötött –
előzetes hozzájárulását adhatja. Az ilyen hozzájárulás bármikor
visszavonható.
(5)
Az Eurojusttól kapott személyes adatok tagállamok,
uniós szervek vagy ügynökségek, harmadik országok, nemzetközi szervezetek vagy
az Interpol általi további adattovábbítása csak akkor lehetséges, ha ahhoz az
Europol – a szóban forgó eset körülményeinek mérlegelése után – az adatok
eredeti továbbításának céljával nem összeférhetetlen konkrét célból kifejezett
hozzájárulását adta.
II. SZAKASZ
PARTNEREKKEL VALÓ KAPCSOLATOK
39. cikk
Együttműködés az Európai
Igazságügyi Hálózattal és az Európai Uniónak a büntetőügyekben folytatott
együttműködésben részt vevő más hálózataival
(1)
Bűnügyekben az Eurojust és az Európai
Igazságügyi Hálózat konzultáción és kiegészítő jellegen alapuló
privilegizált kapcsolatot tart fenn egymással, különösen a nemzeti tag,
ugyanazon tagállam Európai Igazságügyi Hálózat kapcsolattartói, valamint az
Eurojust és az Európai Igazságügyi Hálózat nemzeti levelezői között. A
hatékony együttműködés biztosítása érdekében a következő
intézkedéseket kell megtenni:
a)      a nemzeti tagok – eseti alapon –
valamennyi olyan esetről tájékoztatják az Európai Igazságügyi Hálózat
kapcsolattartóit, amelyekről úgy vélik, hogy a hálózat megfelelőbb
módon tudná kezelni azokat;
b)      az Európai Igazságügyi Hálózat titkársága
az Eurojust személyzeti állományába tartozik. A titkárság önálló egységként
működik. Igénybe veheti az Eurojustnak azon adminisztratív
erőforrásait, amelyek az Európai Igazságügyi Hálózat feladatainak
ellátásához szükségesek, ideértve a hálózat plenáris üléseihez kapcsolódó
költségek fedezését is;
c)      az Európai Igazságügyi Hálózat
kapcsolattartói esetenként meghívást kaphatnak az Eurojust üléseire.
(2)
A közös nyomozócsoportok hálózatának titkársága,
valamint a 2002/494/IB tanácsi határozat által létrehozott hálózat titkársága
az Eurojust személyzeti állományába tartozik. E titkárságok önálló egységekként
működnek. Igénybe vehetik az Eurojust – feladataik ellátásához szükséges –
adminisztratív erőforrásait. A titkárságok közötti koordinációt az
Eurojust biztosítja. Ez a bekezdés minden olyan, a Tanács határozatával
létrehozott új hálózat titkárságára alkalmazandó, amelynek esetében a határozat
kimondja, hogy a titkárságot az Eurojust biztosítja.
(3)
A 2008/852/IB határozat által létrehozott hálózat
kérheti, hogy az Eurojust biztosítson számára titkárságot. Ilyen kérelem esetén
a (2) bekezdés alkalmazandó.
40. cikk
Kapcsolat az Europollal
(1)
Az Eurojust minden megfelelő intézkedést
megtesz ahhoz, hogy az Europol – saját megbízatása keretében – van
találat/nincs találat rendszer alapján közvetett hozzáféréssel rendelkezhessen
az Eurojust rendelkezésre bocsátott információkhoz, az adatszolgáltató
tagállamok, uniós szervek, harmadik országok, nemzetközi szervezetek és az
Interpol által megjelölt korlátozások sérelme nélkül. Találat esetén az
Eurojust megkezdi azt az eljárást, amellyel a találatot jelző információt
meg lehet osztani, az információt az Eurojustnak szolgáltató tagállam, uniós
szerv, harmadik ország, nemzetközi szervezet vagy az Interpol döntésével
összhangban.
(2)
Az (1) bekezdéssel összhangban történő
információkeresés csak annak megállapítása céljából végezhető, hogy az
Eurojust birtokában lévő információ megegyezik-e az Europolnál feldolgozott
információval.
(3)
Az Eurojust csak azután engedélyezi az (1)
bekezdéssel összhangban végzett keresést, ha az Europoltól információt kapott
arra vonatkozóan, hogy mely személyzeti tagokat jelölték ki ilyen keresések
végzésére jogosultnak.
(4)
Amennyiben az Eurojust egyéni vizsgálat
tekintetében végzett információfeldolgozási tevékenységei során az Eurojust
vagy valamely tagállam az Europol megbízásával összhangban a koordináció, az
együttműködés vagy támogatás szükségességét tárja fel, az Eurojust értesíti
őt erről, és megkezdi az információ megosztását lehetővé
tevő eljárást, az információt az Eurojustnak szolgáltató tagállam
döntésével összhangban. Ilyen esetben az Eurojust konzultál az Europollal.
(5)
Az Europol tiszteletben tartja a tagállamok, uniós
szervek vagy ügynökségek, harmadik országok, nemzetközi szervezetek vagy az
Interpol által általánosságban vagy konkrétan jelzett hozzáférési vagy
felhasználási korlátozásokat.
41. cikk
Kapcsolat az Európai
Ügyészséggel
(1)
Az Eurojust különleges kapcsolatot alakít ki és
tart fent az Európai Ügyészséggel szoros együttműködés és a köztük
fennálló, alábbiak szerint meghatározott operatív, adminisztratív és irányítási
kapcsolatok fejlesztése alapján. E célból az európai ügyész és az Eurojust
elnöke rendszeresen ülésezik a közös érdekű kérdések megvitatása céljából.
(2)
Az Eurojust indokolatlan késedelem nélkül
foglalkozik az Európai Ügyészségtől származó segítségnyújtás iránti
megkeresésekkel, és adott esetben úgy dolgozza fel e megkereséseket, mintha
azokat az igazságügyi együttműködés tekintetében hatáskörrel
rendelkező nemzeti hatóságtól kapta volna.
(3)
Az (1) bekezdéssel összhangban kialakított
együttmüködés támogatása céljából az Eurojust szükség esetén felhasználja a 20.
cikkel összhangban létrehozott nemzeti Eurojust koordinációs rendszereket,
valamint harmadik országokkal létesített kapcsolatait, ideértve összekötő
bíráit és ügyészeit is.
(4)
Az (1) bekezdéssel összhangban kialakított
együttműködés kiterjed az információcserére, ideértve a személyes adatok
cseréjét is. Az így kicserélt adatok csak azokra a célokra használhatók fel,
amelyekre azokat rendelkezésre bocsátották. Az adatok bármilyen egyéb
felhasználása csak akkor lehetséges, ha az ilyen felhasználás az adatokat
megkapó szerv feladatkörébe tartozik, és ahhoz az adatokat szolgáltató szerv
előzetes engedélyére van szükség.
(5)
Annak feltárása céljából, hogy az Eurojustnál
rendelkezésre álló információk megegyeznek-e az Európai Ügyészség által
feldolgozott információkkal, az Eurojust mechanizmust vezet be az ügyviteli rendszerébe
bevitt adatok automatikus keresztellenőrzésére. Amikor egyezést találnak
az Európai Ügyészség által az ügyviteli rendszerbe bevitt adatok és az Eurojust
által bevitt adatok között, az Eurojust, az Európai Ügyészség, valamint az
adatot az Eurojustnak szolgáltató tagállam egyaránt értesül az egyezésről.
Amennyiben az adatot harmadik fél szolgáltatta, az Eurojust csak az Európai
Ügyészség beleegyezésével értesíti a harmadik felet a feltárt egyezésről.
(6)
Az Eurojust kijelöli, hogy személyzetének mely tagjai
rendelkezhetnek hozzáféréssel a keresztellenőrző mechanizmus
eredményeihez, és erről értesíti az Európai Ügyészséget.
(7)
Az Eurojust a személyzete által nyújtandó
szolgáltatásokkal támogatja az Európai Ügyészség működését. Az ilyen
támogatás minden esetre tartalmazza az alábbiakat:
a)      technikai segítségnyújtás az éves költségvetés, az éves és többéves
programozást tartalmazó programozási dokumentum és az irányítási terv
elkészítéséhez;
b)      technikai segítségnyújtás személyzet felvételéhez és a szakmai előmenetel
kezeléséhez;
c)      biztonsági szolgáltatások;
d)      információtechnológiai szolgáltatások;
e)      pénzügyi irányítási, számviteli és pénzügyi ellenőrzési
szolgáltatások;
f)       egyéb közös érdekű szolgáltatások.
A nyújtandó szolgáltatásokat részletesen az Eurojust
és az Európai Ügyészség közötti megállapodás állapítja meg.
(8)
Az európai ügyész írásbeli véleményeket intézhet a
testülethez, amelyeket a testületnek késedelem nélkül írásban meg kell
válaszolnia. Az ilyen írásbeli véleményeket mindenképpen ismertetik, amikor a
testület elfogadja éves költségvetését és munkaprogramját.
42. cikk
Kapcsolat egyéb uniós
szervekkel és ügynökségekkel
(1)
Az Eurojust együttműködési kapcsolatokat
alakít ki és tart fenn az Európai Igazságügyi Képzési Hálózattal.
(2)
Az OLAF – az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF)
által folytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és
tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló …/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet
szerinti megbízásával összhangban – hozzájárulhat az Eurojust koordinációs
tevékenységéhez az Unió pénzügyi érdekeinek védelme tekintetében.
(3)
A tagállamok az információk fogadása és az Eurojust
és az OLAF közötti információtovábbítás céljából – a 8. cikk rendelkezéseinek
sérelme nélkül – biztosítják, hogy az Eurojust nemzeti tagjai, kizárólag az
1073/1999/EK rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet[19] alkalmazásában a tagállamok
hatáskörrel rendelkező hatóságainak minősüljenek. Az OLAF és a
nemzeti tagok közötti információcsere nem érinti a fenti rendeletek alapján
hatáskörrel rendelkező egyéb hatóságoknak megküldendő információkat.
III. SZAKASZ
NEMZETKÖZI EGYÜTTMŰKÖDÉS
43. cikk
Kapcsolat harmadik országbeli
hatóságokkal és nemzetközi szervezetekkel
(1)
Az Eurojust munkamegállapodásokat köthet a 38. cikk
(1) bekezdésben említett szervekkel.
(2)
Az együttműködés megkönnyítése céljából az
Eurojust – a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal egyetértésben –
kapcsolattartó pontokat jelölhet ki harmadik országokban.
IV. SZAKASZ
SZEMÉLYES ADATOK TOVÁBBÍTÁSA
44. cikk
Személyes adatok továbbítása
uniós szerveknek vagy ügynökségeknek
A 21. cikk (8) bekezdése alapján előírt
lehetséges korlátozásokra is figyelemmel, az Eurojust közvetlen továbbíthatja a
személyes adatokat az uniós szerveknek vagy ügynökségeknek, amennyiben az saját
vagy a címzett uniós szerv feladatainak ellátásához szükséges.
45. cikk
Személyes adatok továbbítása
harmadik országoknak és nemzetközi szervezeteknek
(1)
Amennyiben az feladatai ellátásához szükséges, az
Eurojust csak az alábbiak alapján továbbíthat személyes adatokat harmadik
országbeli hatóságnak, nemzetközi szervezetnek vagy az Interpolnak:
a)      a 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv[20]
25. és 31. cikkével összhangban elfogadott bizottsági határozat arról, hogy a
fenti ország vagy nemzetközi szervezet, vagy a harmadik országon vagy
nemzetközi szervezeten belüli adatfeldolgozó ágazat megfelelő szintű
védelmet biztosít (megfelelőségi határozat); vagy
b)      az Unió és a fenti harmadik ország vagy
nemzetközi szervezet által a Szerződés 218. cikke alapján kötött
nemzetközi megállapodás, amely megfelelő garanciákat teremt az egyének
magánéletének, alapvető jogainak és szabadságainak védelme tekintetében;
vagy
c)      az Eurojust és a fenti harmadik ország
vagy nemzetközi szervezett között, a 2002/187/IB határozat 27. cikkével
összhangban létrejött együttműködési megállapodás.
Az ilyen adattovábbításhoz nem szükséges további
engedély. Az Eurojust munkamegállapodást köthet ilyen megállapodás vagy
megfelelőségi határozat végrehajtása céljából.
(2)
Az (1) bekezdéstől eltérve az Eurojust eseti
alapon engedélyezheti személyes adatok harmadik országoknak, nemzetközi
szervezeteknek vagy az Interpolnak történő továbbítását, ha:
a)      az adatok továbbítása feltétlenül
szükséges egy vagy több tagállam az Eurojust célkitűzéseinek hatálya alá
tartozó alapvető érdekeinek megőrzéséhez;
b)      az adatok továbbítása feltétlenül
szükséges bűncselekményekkel vagy terrorcselekményekkel kapcsolatos,
közvetlen veszély megelőzéséhez;
c)      a továbbítás uniós jog vagy nemzeti jog
által, az abban foglaltak szerint elismert fontos közérdekéből egyébként
szükséges vagy jogilag elő van írva, vagy jogi követelések megállapítása,
érvényesítése vagy védelme miatt szükséges; vagy
d)      az adatfeldolgozás az érintett vagy más
személy létfontosságú érdekeinek védelméhez szükséges;
(3)
Továbbá, a testület – az európai adatvédelmi
biztossal egyetértésben – legfeljebb egy évig, engedélyezheti a fenti a)–d)
pontoknak megfelelő továbbítás-sorozatot, figyelembe véve a magánélet
védelmére és az egyének alapvető jogainak és szabadságainak védelmére
vonatkozó biztosítékok meglétét; az engedély megújítható.
(4)
Az európai adatvédelmi biztost tájékoztatni kell a
(3) bekezdés alkalmazásának eseteiről.
(5)
Az Eurojust a 45/2001/EK rendelet 9. cikkével
összhangban továbbíthat adminisztratív jellegű személyes adatokat.
46. cikk
Harmadik országokba kirendelt
összekötő bírák, illetve ügyészek
(1)
A harmadik országokkal folytatott igazságügyi
együttműködés megkönnyítése céljából, olyan esetekben, amelyekben az
Eurojust e rendeletnek megfelelően segítséget nyújt, az Eurojust testülete
összekötő bírákat, illetve ügyészeket rendelhet ki valamely harmadik
országba, ha az adott harmadik országgal a 43. cikkben említettek szerint
munkamegállapodás jött létre.
(2)
Az (1) bekezdésben említett összekötő
bíráknak, illetve ügyészeknek az Eurojustnál szerzett munkatapasztalattal,
továbbá kellő ismeretekkel kell rendelkezniük az igazságügyi
együttműködés és az Eurojust működése terén. Az összekötő bíró,
illetve ügyész Eurojust nevében történő kirendeléséhez a bíró, illetve
ügyész és tagállama előzetes hozzájárulása szükséges.
(3)
Amennyiben az Eurojust által kirendelt
összekötő bírót, illetve ügyészt a nemzeti tagok, helyettesek vagy
asszisztensek közül választották ki:
a)      a tagállam gondoskodik a
helyettesítéséről nemzeti tagi, helyettesi vagy asszisztensi
feladatkörében;
b)      elveszíti a 8. cikknek megfelelően
ráruházott hatáskörök gyakorlására való jogosultságát.
(4)
A személyzeti szabályzat 110. cikkének sérelme
nélkül a testület összeállítja az összekötő bírák, illetve ügyészek
kirendelésére vonatkozó szabályokat, és a Bizottsággal konzultálva elfogadja az
e tekintetben szükséges végrehajtási szabályokat.
(5)
Az Eurojust által kirendelt összekötő bírák,
illetve ügyészek tevékenységeit az európai adatvédelmi biztos felügyeli. Az
összekötő bírák, illetve ügyészek jelentést tesznek az Eurojust
testületének, amely éves jelentésében és megfelelő módon tájékoztatja az
Európai Parlamentet és a Tanácsot azok tevékenységeiről. Az összekötő
bírák, illetve ügyészek a tagállamukat érintő valamennyi esetről
tájékoztatják a nemzeti tagokat és a hatáskörrel rendelkező nemzeti
hatóságokat.
(6)
A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai
és az (1) bekezdésben említett összekötő bírák, illetve ügyészek
közvetlenül is felvehetik egymással a kapcsolatot. Az összekötő bíró,
illetve ügyész ilyen esetekben tájékoztatja az érintett nemzeti tagot
ezekről a megkeresésekről.
(7)
Az (1) bekezdésben említett összekötő bírák,
illetve ügyészek hozzáféréssel rendelkeznek az ügyviteli rendszerhez.
47. cikk
Harmadik országokhoz
benyújtott, valamint onnan érkező, igazságügyi együttműködés iránti
megkeresések
(1)
Az Eurojust koordinálja harmadik országok
igazságügyi együttműködés iránti megkereséseinek teljesítését, amennyiben
e megkeresések ugyanazon nyomozás részét képezik, és legalább két tagállamban
történő végrehajtást igényelnek. Ilyen megkereséseket hatáskörrel
rendelkező nemzeti hatóság is továbbíthat az Eurojustnak.
(2)
Sürgős esetekben és a 19. cikkel összhangban a
koordinációs ügyelet fogadhat és feldolgozhat az e cikk (1) bekezdésében
említett, és az Eurojusttal együttműködési megállapodást kötött harmadik
ország által kibocsátott megkereséseket.
(3)
A 3. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül, ha
ugyanazon nyomozásra vonatkozó és harmadik országban történő végrehajtást
igénylő igazságügyi együttműködésre irányuló megkereséseket
terjesztenek elő, az Eurojust elősegíti a fenti harmadik országgal
való igazságügyi együttműködést.
VI. FEJEZET
PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK
48. cikk
Költségvetés
(1)
Az Eurojust tervezett bevételeit és kiadásait
minden – a naptári évvel egybeeső – pénzügyi évre vonatkozóan el kell
készíteni, és azt az Eurojust költségvetésében fel kell tüntetni.
(2)
Az Eurojust költségvetésének bevételei és kiadásai
egyensúlyban vannak.
(3)
Egyéb források sérelme nélkül az Eurojust bevételei
közé a következők tartoznak:
a)      az Európai Unió általános
költségvetésében feltüntetett uniós hozzájárulás;
b)      a tagállamok bármilyen önkéntes pénzügyi
hozzájárulása;
c)      a kiadványok és az Eurojust által
nyújtott szolgáltatások díjai;
d)      ad-hoc támogatások.
(4)
Az Eurojust kiadásai magukban foglalják a személyi,
az igazgatási, az infrastrukturális költségeket és a működési kiadásokat.
49. cikk
A költségvetés megállapítása
(1)
Az adminisztratív igazgató évente elkészíti az
Eurojust következő költségvetési évre érvényes előirányzott
bevételeit és kiadásait együttesen tartalmazó költségvetési tervezetet,
ideértve a létszámtervet is, és azt megküldi a testületnek.
(2)
A bizottság ezen költségvetési tervezet alapján
megállapítja az Eurojust következő pénzügyi évre vonatkozó, bevételeket és
kiadásokat tartalmazó ideiglenes költségvetési tervezetét.
(3)
Az Eurojust bevételeket és kiadásokat tartalmazó
ideiglenes költségvetési tervezetét legkésőbb minden év január 31-ig
megküldik az Európai Bizottságnak. A költségvetési tervezet végleges
változatát, amely magában foglalja a létszámterv tervezetét is, a testület
minden év március 31-ig megküldi a Bizottságnak.
(4)
A Bizottság a költségvetési tervezetet az Európai
Unió általános költségvetés-tervezetével együtt megküldi a Parlamentnek és a
Tanácsnak (költségvetési hatóság).
(5)
A költségvetési tervezet alapján a Bizottság az
Európai Unió általános költségvetésének tervezetében feltünteti a létszámtervre
való tekintettel szükségesnek ítélt előirányzatokat, valamint az általános
költségvetést terhelő hozzájárulás összegét, amelyet a Szerződés 313.
és 314. cikkével összhangban a költségvetési hatóság elé terjeszt.
(6)
A költségvetési hatóság engedélyezi az Eurojust
hozzájárulására vonatkozó előirányzatokat.
(7)
A költségvetési hatóság elfogadja az Eurojust
létszámtervét.
(8)
Az Eurojust költségvetését a testület fogadja el. A
költségvetés az Európai Unió általános költségvetésének végleges elfogadását
követően válik véglegessé. Szükség esetén ennek megfelelően ki kell
igazítani.
(9)
A 966/2012/EU, EURATOM rendelet 203. cikkével
összhangban, az Eurojust a lehető leghamarabb értesíti az Európai
Parlamentet és a Tanácsot a költségvetésre várhatóan jelentős pénzügyi
kihatással lévő ingatlanprojektek esetében.
(10)
A 966/2012/EU, EURATOM rendelet 203. cikkében
említett vis maior eseteket kivéve az Európai Parlament és a Tanács az
ingatlanprojektre vonatkozó javaslatot az attól az időponttól számított
négy héten belül vitatja meg, amikor a két intézmény azt megkapta.
A négyhetes időszak leteltével az
ingatlanprojektre vonatkozó javaslatot jóváhagyottnak kell tekinteni,
amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács ezen időszak alatt nem hoz
ellenkező értelmű döntést.
Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács a
négyhetes időszak alatt kellően megalapozott aggályokat fogalmaz meg,
az időszakot – egy alkalommal – további két héttel meghosszabbítják.
Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács az
ingatlanprojektre vonatkozó javaslat ellen dönt, az Eurojust intézmény visszavonja
a javaslatát, de újabbat nyújthat be.
(11)
A 966/2012/EU, EURATOM rendelet 203. cikkével
összhangban, az Eurojust a költségvetési hatóság előzetes jóváhagyásának
függvényében kölcsönből is finanszírozhat ingatlanvásárlási projektet.
50. cikk
A költségvetés végrehajtása
Az adminisztratív igazgató jár el az Eurojust
engedélyezésre jogosult tisztviselőjeként, és hajtja végre az Eurojust
költségvetését saját felelősségére és a költségvetésben engedélyezett
keretek között.
51. cikk
Az elszámolás bemutatása és
mentesítés
(1)
Minden pénzügyi évet követően március 1-jéig
az Eurojust számvitelért felelős tisztviselője megküldi az
előzetes elszámolást a Bizottság számvitelért felelős
tisztviselőjének és a Számvevőszéknek.
(2)
Az Eurojust a pénzügyi évet követő év március
31-ig megküldi a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentést az Európai
Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek.
(3)
A Bizottság számvitelért felelős
tisztviselője minden pénzügyi évet követően március 31-ig megküldi a
Számvevőszéknek az Eurojust előzetes elszámolásának a Bizottság
elszámolásával konszolidált változatát.
(4)
Az 966/2012/EU, EURATOM rendelet 148. cikkének (1)
bekezdésével összhangban a Számvevőszék legkésőbb a következő év
június 1-ig megteszi az Eurojust előzetes beszámolójára vonatkozó észrevételeit.

(5)
Az Eurojust előzetes elszámolására vonatkozó
számvevőszéki észrevételek kézhezvételét követően az adminisztratív
igazgató saját felelősségére – a 966/2012/EU, Euratom rendelet 148.
cikkének megfelelően – elkészíti az Eurojust végleges elszámolását, és azt
véleményezésre benyújtja a testületnek.
(6)
Az Eurojust testülete véleményt ad az Eurojust
végleges beszámolójáról.
(7)
Az adminisztratív igazgató a végleges elszámolást
minden pénzügyi évet követően július 1-jéig a testület véleményével együtt
megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a
Számvevőszéknek és a nemzeti parlamenteknek.
(8)
Az Eurojust végleges beszámolóját a következő
év november 15-éig ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
(9)
Az adminisztratív igazgató minden egyes pénzügyi
évet követően legkésőbb a következő év szeptember 30-ig válaszol
a Számvevőszéknek az általa tett észrevételekre. Az adminisztratív
igazgató válaszát a testületnek és a Bizottságnak is megküldi.
(10)
Az adminisztratív igazgató kérésére beszámol az
Európai Parlamentnek tevékenységeiről. A Tanács felkérheti az
adminisztratív igazgatót, hogy számoljon be tevékenységeiről.
(11)
A 966/2012/EU, EURATOM rendelet 165. cikke (3)
bekezdésének megfelelően az adminisztratív igazgató az Európai Parlament
részére, annak kérésére megküld minden olyan információt, amely az adott
pénzügyi évre vonatkozó mentesítési eljárás zavartalan lebonyolításához
szükséges.
(12)
Az Európai Parlament a Tanács minősített
többséggel elfogadott ajánlása alapján eljárva az n + 2. év május 15.
előtt mentesíti az adminisztratív igazgatót az n. évi költségvetés
végrehajtására vonatkozó felelőssége alól.
52. cikk
Pénzügyi szabályok
Az Eurojustra alkalmazandó pénzügyi
szabályokat a testület [az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó
költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet
185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről
szóló, 2002. december 23-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelettel]
összhangban és a Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja
el. E szabályok csak akkor és annyiban térhetnek el a 2342/2002
keretrendelettől], ha és amennyiben az eltérést az Eurojust működése
kifejezetten szükségessé teszi, és az eltéréshez a Bizottság előzetesen
hozzájárulását adta.
VII. FEJEZET
SZEMÉLYZETI RENDELKEZÉSEK
53. cikk
Általános rendelkezések
Az Eurojust személyzetére alkalmazni kell az
Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatát és az Európai Unió
egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételeket, valamint az Európai
Unió intézményei által a fent említett személyzeti szabályzat és egyéb
alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek hatálybaléptetése céljából közösen
elfogadott szabályokat.
54. cikk
Kirendelt nemzeti
szakértők és egyéb alkalmazottak
(1)
Az Eurojust kirendelt nemzeti szakértőket és
egyéb, nem az Eurojust alkalmazásában álló személyi állományt is igénybe vehet.
(2)
A testület határozatot fogad el a nemzeti
szakértők Eurojusthoz történő kirendelésére vonatkozó szabályok
megállapításáról.
VIII. FEJEZET
ÉRTÉKELÉS ÉS JELENTÉSTÉTEL
55. cikk
Az Európai Parlament és a
nemzeti parlamentek bevonása
(1)
Az Eurojust továbbítja éves jelentését az Európai
Parlamentnek, amely észrevételeket és következtetéseket tehet.
(2)
A testület elnöke az Európai Parlament kérésére
megjelenik előtte az Eurojusttal kapcsolatos kérdések megvitatása – és
különösen az éves jelentések előterjesztése – céljából, a diszkréciós és
titoktartási kötelezettség figyelembevételével. A viták nem utalnak közvetve
vagy közvetetten a konkrét operatív ügyekkel kapcsolatos konkrét fellépésekre.
(3)
Az e rendeletben előírt egyéb tájékoztatási és
konzultációs kötelezettségek mellett az Eurojust tájékoztatás céljából megküldi
az Európai Parlamentnek az alábbiakat:
a)      az Eurojust által kidolgozott vagy
megrendelt tanulmányok és stratégiai projektek eredményeit;
b)      a harmadik felekkel kötött
munkamegállapodásokat;
c)      az európai adatvédelmi biztos éves
jelentését.
(4)
Az Eurojust megküldi éves jelentését a nemzeti
parlamenteknek. Az Eurojust a (3) bekezdésben említett dokumentumokat is
megküldi a nemzeti parlamenteknek.
56. cikk
Értékelés és felülvizsgálat
(1)
Legkésőbb [öt évvel e rendelet hatályba
lépése után]-ig, és azt követően öt évente a Bizottság értékelést
rendel e rendelet végrehajtásáról és hatásáról, valamint az Eurojust és
munkamódszerei hatékonyságáról és eredményességéről. Az értékelés
különösen azt vizsgálja meg, hogy kell-e esetleg módosítani az Eurojust
megbízását, és milyen költségvetési vonzatai lennének egy ilyen módosításnak.
(2)
A Bizottság az értékelő jelentést és azzal
kapcsolatos következtetéseit megküldi az Európai Parlamentnek és a nemzeti
parlamenteknek, továbbá a Tanácsnak és a testületnek. Az értékelés
megállapításait közzé kell tenni.
(3)
Minden második ellenőrzés alkalmával a
Bizottság ugyancsak megvizsgálja az Eurojust által célkitűzései, megbízása
és feladatai tekintetében elért eredményeket.
IX. FEJEZET
ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
57. cikk
Kiváltságok és mentességek
Az Eurojustra és személyi állományára
alkalmazni kell az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló
jegyzőkönyvet.
58. cikk
Nyelvhasználat
(1)
Az Eurojustra alkalmazni kell az 1. rendeletet[21].
(2)
Az Eurojust működéséhez szükséges fordítási
munkákat Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja biztosítja.
59. cikk
Titoktartás
(1)
Az Eurojust nemzeti tagjait és azok 7. cikkben
említett helyetteseit és asszisztenseit, az Eurojust személyzetét és a nemzeti
levelezőket, valamint az adatvédelmi tisztviselőt titoktartási
kötelezettség köti a feladataik ellátása során tudomásukra jutott valamennyi
információ tekintetében.
(2)
A titoktartás kötelezettsége kiterjed minden olyan
személyre és szervezetre, akit vagy amelyet az Eurojusttal együtt végzett
munkára hívnak fel.
(3)
A titoktartás kötelezettsége az (1) és (2)
bekezdésben említett személyekre azt követően is kiterjed, hogy hivataluk
vagy munkaviszonyuk megszűnt, vagy a tevékenységük befejeződött.
(4)
A titoktartási kötelezettség az Eurojusthoz
beérkezett összes információra kiterjed, kivéve, ha az információkat már
közzétették vagy a nyilvánosság számára hozzáférhetőek.
(5)
Az európai adatvédelmi biztos hivatalának tagjait
és személyzetét titoktartási kötelezettség köti a feladataik ellátása során
tudomásukra jutott valamennyi információ tekintetében.
60. cikk
Átláthatóság
(1)
Az Eurojust igazgatási feladataival kapcsolatos
dokumentumokra az 1049/2001/EK rendeletet kell alkalmazni.
(2)
A testület az első ülése napjától számított
hat hónapon belül elfogadja az 1049/2001/EK rendelet alkalmazására vonatkozó
részletes szabályokat.
(3)
Az Eurojust által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke
értelmében hozott határozatok ellen az ombudsmannál panasszal vagy az Európai
Unió Bíróságnál jogorvoslattal lehet élni, a Szerződés 228. és 263.
cikkében meghatározott feltételek szerint.
61. cikk
Az OLAF és az Európai
Számvevőszék
(1)
Az 1073/1999/EK rendelet szerinti csalás, korrupció
és egyéb jogellenes tevékenységek elleni küzdelem céljából e rendelet hatályba
lépésétől számított hat hónapon belül csatlakozik az Európai Csalás Elleni
Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i
intézményközi megállapodáshoz, és a fenti megállapodás mellékletében található
minta alapján elfogadja az Eurojust összes személyzetére alkalmazandó
megfelelő rendelkezéseket.
(2)
Az Európai Számvevőszék jogosult
dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni a támogatások
kedvezményezettjeinél, valamint az Eurojusttól uniós forrásokban részesülő
vállalkozóknál és alvállalkozóknál.
(3)
Az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi
rendeletben és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben[22] megállapított rendelkezéseknek
és eljárásoknak megfelelően az OLAF vizsgálatokat, köztük helyszíni
ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet annak megállapítása érdekében,
hogy az Eurojust által finanszírozott kiadásokkal kapcsolatban történt-e olyan
szabálytalanság, amely révén sérültek az Unió pénzügyi érdekei.
(4)
Az (1), (2) és (3) bekezdés sérelme
nélkül az Eurojust harmadik országokkal, nemzetközi szervezetekkel és az
Interpollal kötött munkamegállapodásaiban, szerződéseiben, támogatási
megállapodásaiban és támogatási határozataiban az Európai Számvevőszéket
és az OLAF-ot külön rendelkezés útján kifejezetten fel kell hatalmazni arra,
hogy saját hatáskörüknek megfelelően ilyen ellenőrzéseket és
vizsgálatokat végezzenek.
62. cikk
Biztonsági szabályok a
minősített információk védelmére vonatkozóan
Az Eurojust a Bizottságnak az
EU-minősített adatok és nem minősített érzékeny adatok védelmére
vonatkozó, a 2001/844/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozat[23] mellékletében meghatározott
biztonsági szabályaiban foglalt biztonsági elveket alkalmazza. Ez többek között
az ilyen adatok cseréjére, feldolgozására és tárolására vonatkozó
rendelkezésekre terjed ki.
63. cikk
Igazgatási vizsgálatok
Az Eurojust igazgatási tevékenységei az
európai ombudsman vizsgálatainak vannak alávetve, a Szerződés 228.
cikkében meghatározott feltételek mellett.
64. cikk
A jogosulatlan vagy helytelen
adatkezelésért fennálló felelősségen kívüli felelősség
(1)
Az Europol szerződéses felelősségét az
adott szerződésre alkalmazandó jog határozza meg.
(2)
Az Európai Unió Bírósága hatáskörrel rendelkezik
arra, hogy az Eurojust által kötött szerződésekben foglalt
választottbírósági kikötés alapján ítéletet hozzon.
(3)
Szerződésen kívüli felelősség esetén az
Eurojust a tagállamok jogrendszereinek közös általános elveivel összhangban, valamint
a 37. cikkben említett felelősségektől függetlenül megtéríti a
testület vagy személyzete által a feladataik teljesítése során okozott károkat.
(4)
A (3) bekezdés a nemzeti tag, a helyettes vagy az
asszisztens által kötelezettségeik teljesítése során okozott károkra is
alkalmazandó. Ha azonban a nemzeti tag, a helyettes vagy az asszisztens a 8.
cikk értelmében ráruházott hatáskör alapján jár el, a származása szerinti
tagállam megtéríti az Eurojustnak azt az összeget, amelyet az Eurojust az okozott
kár megtérítésére fordított.
(5)
A (3) bekezdésben említett károk megtérítésével
kapcsolatos jogvitákra az Európai Unió Bírósága rendelkezik hatáskörrel.
(6)
A tagállamok azon illetékes nemzeti bíróságait,
amelyek az Eurojust e cikkben említett felelősségét érintő jogvitákban
eljárnak, a 44/2001/EK tanácsi rendelet[24]
szerint kell meghatározni.
(7)
Az Eurojust-alkalmazottak Eurojusttal szembeni
személyes felelősségét a rájuk alkalmazandó személyzeti szabályzatban vagy
alkalmazási feltételekben meghatározott előírások szabályozzák.
65. cikk
A székhely-megállapodás és a
működési feltételek
Az Eurojust székhelye Hága, Hollandia.
Az Eurojust hollandiai elhelyezéséhez
szükséges rendelkezéseket, a Hollandia által rendelkezésre bocsátandó
létesítményekre, továbbá adminisztratív igazgatójára, a testület tagjaira,
valamint az Eurojust személyi állományára és családtagjaikra Hollandiában
alkalmazandó konkrét szabályokat az Eurojust és Hollandia által – az
igazgatótanács jóváhagyásának megszerzése után megkötött székhely-megállapodás
rögzíti.
Hollandia a lehető legjobb körülményeket
biztosítja az Eurojust működéséhez, ideértve a többnyelvű, európai
szemléletű iskoláztatás lehetőségét és a megfelelő közlekedési
összeköttetéseket is.
66. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1)
Az Eurojust az általános jogutód valamennyi, a
2002/187/IB tanácsi határozattal létrehozott Eurojust által kötött
szerződés, vállalt felelősség, és megszerzett ingatlanok
tekintetében.
(2)
Az Eurojust 2002/187/IB határozat szerint minden
tagállam által kirendelt nemzeti tagjai veszik át az Eurojust e rendelet II.
fejezete szerinti nemzeti tagjainak tisztét. E rendelet hatályba lépése után
hivatali idejük a 10. cikk (2) bekezdése alapján egyszer meghosszabbítható, egy
esetleges korábbi hosszabbítástól függetlenül.
(3)
Az Eurojust e rendelet hatályba lépésekor tisztét
betöltő elnöke és alelnökei veszik át az Eurojust 11. cikk szerinti
elnökének és alelnökeinek tisztét, a 2002/187/IB határozat szerinti hivatali
idejük lejártáig. E rendelet hatályba lépése után, e rendelet 11. cikkének (3)
bekezdésével összhangban egyszer újraválaszthatók, egy esetleges korábbi
újraválasztástól függetlenül.
(4)
A 2002/187/IB határozat 29. cikke alapján utoljára
kinevezett adminisztratív igazgató veszi át a 17. cikk szerint adminisztratív
igazgató tisztét, a 2002/187/IB határozat alapján megállapított hivatali ideje
lejártáig. Az adminisztratív igazgató hivatali ideje e rendelet hatályba lépése
után egyszer meghosszabbítható.
(5)
E rendelet nem érinti a 2002/187/IB határozat
szerint létrehozott Eurojust által kötött megállapodások jogi hatályát. Az
Eurojust által kötött, és e rendelet hatályba lépése előtt hatályba lépett
összes nemzetközi megállapodás jogilag érvényben marad.
67. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1)
E rendelet a 2002/187/IB, 2003/659/IB és
2009/426/IB határozatok helyébe lép, és hatályon kívül helyezi azokat.
(2)
Az (1) bekezdésben említett, hatályon kívül
helyezett határozatokra történő hivatkozásokat e rendeletre történő
hivatkozásokként kell értelmezni.
68. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában
való közzétételét követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet a Szerződéseknek
megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a
tagállamokban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
Az Európai Parlament részéről                     a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
1. MELLÉKLET
Azon súlyos bűncselekmények felsorolása,
amelyekre vonatkozóan az Eurojust – a 3. cikk (1) bekezdésével összhangban –
hatáskörrel rendelkezik:
–
szervezett bűnözés;
–
terrorizmus;
–
kábítószer-kereskedelem;
–
pénzmosás;
–
korrupció;
–
az Unió pénzügyi érdekei elleni bűncselekmény;
–
előre kitervelten elkövetett emberölés, súlyos
testi sértés,
–
emberrablás, személyi szabadság megsértése és
túszejtés;
–
a nők és gyerekek szexuális zaklatása és
szexuális kizsákmányolása, gyermekpornográfia, valamint gyermek sérelmére
megvalósuló kerítés;
–
rasszizmus és idegengyűlölet,
–
szervezett rablás;
–
gépjárművekkel kapcsolatos
bűncselekmények;
–
csalással kapcsolatos bűncselekmények;
–
zsarolás és védelmi pénz szedése;
–
iparjogvédelmi jog megsértése és termékhamisítás;
–
okmányhamisítás és a hamisított okmányokkal való
kereskedelem;
–
pénz és más fizetőeszközök hamisítása;
–
számítógépes bűnözés;
–
bennfentes kereskedelem és pénzpiaci manipuláció;
–
embercsempészet;
–
emberkereskedelem;
–
emberi szervek és szövetek tiltott kereskedelme,
–
hormontartalmú anyagok és más
növekedésserkentők tiltott kereskedelme;
–
kulturális javak – ideértve a régiségeket és
műtárgyakat is – tiltott kereskedelme;
–
fegyverek, lőszerek és robbanóanyagok tiltott
kereskedelme;
–
veszélyeztetett állatfajok tiltott kereskedelme;
–
veszélyeztetett növényfajok és -fajták tiltott
kereskedelme;
–
környezeti bűnözés;
–
hajók okozta szennyezés;
–
nukleáris és radioaktív anyagokkal kapcsolatos
bűncselekmények;
–
népirtás, az emberiesség elleni
bűncselekmények és háborús bűncselekmények.
2. MELLÉKLET
A 27. cikkben említett személyes adatok
kategóriái
(1)
a)       vezetéknév, leánykori név, utónevek és
bármilyen álnév vagy felvett név;
b)      születés helye és ideje;
c)      állampolgárság;
d)      nem;
e)      az érintett személy lakóhelye,
foglalkozása és tartózkodási helye;
f)       társadalombiztosítási számok,
járművezetői engedélyek, személyazonossági okmányok és útlevél
adatai, vám- és adóazonosítója;
g)      jogi személyekre vonatkozó információk,
amennyiben ezek adatokat tartalmaznak nyomozás vagy büntetőeljárás alatt álló
azonosított vagy azonosítandó személyekről;
h)      bankszámlák és egyéb pénzintézeteknél
vezetett számlák;
i)       a feltételezett bűncselekmények
leírása és jellege, elkövetésük időpontja, a tények büntetőjogi
értékelése és a nyomozás alakulása;
j)       az ügy nemzetközi összefüggéseire utaló
tények;
k)      a feltételezett bűnszervezeti
tagságra utaló részletek;
l)       telefonszámok, email-címek, forgalmi és
helyadatok, valamint az előfizető vagy felhasználó azonosításához
szükséges egyéb kapcsolódó adatok;
m)     gépjármű-nyilvántartási adatok;
n)      a DNS nem kódoló szakaszai alapján
létrehozott DNS-profilok, fényképek és ujjlenyomatok.
(2)
a)       vezetéknév, leánykori név, utónevek és
bármilyen álnév vagy felvett név;
b)      születés helye és ideje;
c)      állampolgárság;
d)      nem;
e)      az érintett személy lakóhelye,
foglalkozása és tartózkodási helye;
f)       az őket érintő
bűncselekmények leírása és jellege, elkövetésük dátumai, büntetőjogi
értékelése és a nyomozás alakulása.
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB
ADATAI
              1.1.    A javaslat/kezdeményezés címe
              1.2.    A
tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
              1.3.    A
javaslat/kezdeményezés típusa
              1.4.    Célkitűzések
              1.5.    A
javaslat/kezdeményezés indoklása
              1.6.    Az
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
              1.7.    Tervezett
irányítási módszer(ek)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.    A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
              2.2.    Irányítási
és kontrollrendszer
              2.3.    A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.    A
többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely
kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?
              3.2.    A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.1. A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás összegzése
              3.2.2. A [testület]
előirányzataira gyakorolt becsült hatás
              3.2.3. A [testület] humán
erőforrására gyakorolt becsült hatás
              3.2.4. A jelenlegi többéves
pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség
              3.2.5. Harmadik felek
részvétele a finanszírozásban
              3.3.    A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás:
PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB
ADATAI
1.1.        A javaslat/kezdeményezés címe
Az
Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynökségéről
(EUROJUST) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat
1.2.        A tevékenységalapú irányítás
/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai
terület(ek)[25]
Szakpolitikai
terület: 33 – Igazságügy
Tevékenység:
33.03. alcím — A jog érvényesülése büntető- és polgárjogi ügyekben
(2014-től: 33.03 – Igazságügy)
1.3.        A javaslat/kezdeményezés
típusa
¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést
követő új intézkedésre irányul[26]
þ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi
intézkedés meghosszabbítására irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított
intézkedésre irányul
1.4.        Célkitűzések
1.4.1.     A javaslat/kezdeményezés által
érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzések
Az Eurojustot egy tagállami kezdeményezést
követően a 2002/187/IB határozat hozta létre jogi személyiséggel
rendelkező uniós szervként, a súlyos bűnözés elleni küzdelem
megerősítése céljából. Az EUMSZ 85. cikke úgy rendelkezik, hogy az
Eurojustot rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendelet
szabályozza. Feladata az Európai Unió két vagy több tagállamát érintő
súlyos bűncselekmények kivizsgálására, valamint az ezekkel kapcsolatos büntetőeljárás
lefolytatására hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok közötti
koordináció és együttműködés támogatása és erősítése. A
rendeletjavaslat egységes megújult jogi keretet biztosit az újonnan létrejött
Az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége
számára, mely az Eurojust jogutódja.
1.4.2.     Konkrét célkitűzés(ek) és
a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó
érintett tevékenység(ek)
2. sz. konkrét célkitűzés: A
büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés
megerősítése, és ezáltal hozzájárulás egy tényleges európai igazságszolgáltatási
térség létrehozásához
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)
33.03.
alcím — A jog érvényesülése büntető- és polgárjogi ügyekben
1.4.3.     Várható eredmény(ek) és
hatás(ok)
Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a
kedvezményezettekre/célcsoportokra.
Azáltal,
hogy rangidős ügyészeket és bírákat hoz össze az EU összes tagállamából,
az Eurojust központi szerepet játszik az európai igazságszolgáltatási térség
kialakításában. Az igazságügyi együttműködés hatékony
elősegítőjeként fontos szerepet játszik továbbá az EU-n belüli
határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemben, és a nemzeti joggyakorlók
egyre inkább kérnek tőle segítséget. A várt hatások többek között az
alábbiak:
1.
Az Eurojust operatív munkája
Az
Eurojust segíti és erősíti a büntetőügyekben folytatott igazságügyi
együttműködést. A nemzeti tagok – egyénileg vagy testületként eljárva –
olyan konkrét bűnügyekben lépnek fel, ahol a nemzeti hatóságoknak fokozott
koordinációra van szükségük, vagy nehézségeket kell leküzdeniük az igazságügyi
együttműködést és kölcsönös elismerést célzó eszközök gyakorlati alkalmazásában.
Az Eurojust – a nyelvi vagy jogi problémák gyors megoldása vagy más országok
hatáskörrel rendelkező hatóságainak azonosítása révén – segített áthidalni
az EU széles körű jogrendszereit és hagyományait, valamint olyan kölcsönös
bizalmat előmozdítani, amely a kölcsönös elismerést célzó eszközök
alapköve.
2.
Az Eurojust az igazságügyi szakértelem központjaként szolgál a határokon
átnyúló súlyos bűnözés elleni hatékony fellépéshez
Az
Eurojust fontos szerepet játszik a határokon átnyúló bűnözés elleni
küzdelemben. Az Eurojust koordinációs találkozókat szervez, ahol a nemzeti
hatóságok közös nyomozási megközelítésekben állapodnak meg, segítségnyújtási
megkereséseket készítenek elő, jogi kérdéseket oldanak meg vagy keresnek
választ, vagy egyidejűleg végzett műveletekről döntenek. Az
Eurojust részt vesz a tagállamokat segítő közös nyomozócsoportok
létrehozásában és munkájában.
3.
Az Eurojust együttműködése partnerekkel
Az
Eurojust együttműködik más ügynökségekkel, különösen az Europollal, az
OLAF-fal, továbbá harmadik országokkal, és otthont ad az Európai Igazságügyi
Hálózat, a közös nyomozócsoportok hálózata, valamint a népirtás elleni hálózat
titkárságainak, a tanácsi határozattal összhangban.
4.
Az Eurojust kapcsolata az Európai Ügyészséggel
Az
EUMSZ 86. cikkével összhangban az Európai Ügyészséget az „Eurojustból” kell
létrehozni. Ezért e javaslat az Eurojust és az Európai Ügyészség közötti
kapcsolatokat is szabályozni kívánja. Az EPPO-nak biztosított igazgatási
segítségnyújtás nem jár költségvonzattal.
1.4.4.     Eredmény- és hatásmutatók
Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé
tevő mutatókat.
Az
ügynökségekre vonatkozó közös megközelítés végrehajtásának menetrendjével
összhangban a Bizottság iránymutatást dolgoz ki az ügynökségek fő
teljesítménymutatóinak meghatározására; ez várhatóan 2013-ban fejeződik
be.
1.5.        A javaslat/kezdeményezés
indoklása
1.5.1.     Rövid vagy hosszú távon
kielégítendő szükséglet(ek)
Rövid
távon az Eurojust folytatja alapvető tevékenységeit, nevezetesen a határokon
átnyúló súlyos bűncselekmények esetében az azok kivizsgálására, valamint a
büntetőeljárás lefolytatására hatáskörrel rendelkező nemzeti
hatóságok közötti koordináció és együttműködés támogatásához és
erősítéséhez közvetlen kapcsolódókat. Várhatóan meg fog erősödni a
nemzeti hatóságok és az Eurojust közötti információáramlás és kapcsolat.
Közép
távon e javaslat – az EUMSZ 85. cikkével összhangban – megerősíti az
Eurojust felépítését, működését, feladatait és parlamenti felügyeletét.
Továbbá egyes követelmények az EUMSZ 86. cikkével és az Európai Ügyészség
Eurojustból történő létrehozásával függenek össze: az Eurojustnak
igazgatási segítségnyújtási szolgáltatásokat kell biztosítani az Európai
Ügyészség számára.
1.5.2.     Az uniós részvételből
adódó többletérték
Az
Eurojust által kifejlesztett fellépés hozzáadott értéke: a tagállamok nemzeti
hatóságai közötti igazságügyi együttműködés elősegítése, valamint a
koordináció megerősítése a szervezett bűnözés elleni hatékonyabb
küzdelem céljából; ezek jellegükből fakadóan uniós dimenzióval bírnak, és
csak uniós szinten megvalósíthatók.
1.5.3.     Hasonló korábbi tapasztalatok
tanulsága
Az
Eurojust éves jelentései megerősítik, hogy folyamatosan szükség van uniós
és nemzetközi koordinációra és támogatásra a határokon átnyúló súlyos
bűnözés területén. Az elmúlt évtizedben robbanásszerűen megnőtt
a szervezett bűnözés, mint például a kábítószer-kereskedelem,
emberkereskedelem, terrorizmus és számítástechnikai bűnözés, ideértve a
gyermekpornográfiát is. Új bűnügyi környezet van kialakulóban, amelyet
egyre inkább a több joghatóságban és bűnügyi szektorban működő
rendkívül mobilis és rugalmas csoportok jellemeznek, és amelyeket különösen az
Internet széleskörű illegális használata segít. A tagállamok nemzeti szinten
nem tudják ezekkel felvenni a versenyt, így a koordináció és segítségnyújtás
kulcsfontosságúvá vált. Az Eurojust az egyetlen olyan uniós ügynökség, amely
nemzeti igazságügyi hatóságokat támogat abban, hogy kivizsgálják és bíróság elé
állítsák ezeket az eseteket.
1.5.4.     Egyéb pénzügyi eszközökkel
való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia
A
büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés
megerősítése kulcsfontosságú része a szabadságon, a biztonságon és a jog
érvényesülésén alapuló térség létrehozásának. Az Eurojust a koordináció és az
együttműködés elősegítésében megtestesülő küldetése a terület
egyéb jogi aktusainak, például a kölcsönös jogsegélyről szóló 2000. évi
egyezmény, az európai elfogatóparancsról szóló tanácsi kerethatározat vagy a
joghatósági összeütközésről szóló tanácsi kerethatározat összefüggéseiben
alakult. Figyelmet kell fordítani a többi IB-ügynökséggel - különösen az
Europollal - való szinergiákra, a feladatok kettős elvégzésének
elkerülésére és az együttműködés megerősítésére. Az Eurojust és az
Európai Ügyészség közötti együttműködés részeként is jönnek létre
egyértelmű szinergiák.
1.6.        Az intézkedés és a pénzügyi
hatás időtartama
¨ A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik
–
¨  A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től
ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig
–
¨  Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig
X A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
–
Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig
–
azt követően: rendes ütem.
1.7.        Tervezett irányítási
módszer(ek)[27]
Centralizált irányítás
közvetlenül a Bizottság által
–
a Bizottság szervezeti egységein keresztül,
ideértve az uniós küldöttségek személyzetét
–
¨  végrehajtó ügynökségen keresztül
¨ Megosztott irányítás
a tagállamokkal
X Decentralizált irányítás, a végrehajtási
feladatokat az alábbiaknak delegálva:
–
¨ harmadik országok vagy az általuk kijelölt szervek
–
¨ nemzetközi szervezetek és ügynökségeik (nevezze meg)
–
¨az EBB és az Európai Beruházási Alap
–
X a költségvetési rendelet 208. és 209. cikkében
említett szervek
–
¨ közjogi szervek
–
¨ magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervek, olyan
mértékben, amennyiben megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtanak;
–
¨ a valamely tagállam magánjoga alapján működő, köz- és
magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott és megfelelő
pénzügyi garanciákat nyújtó szervek;
–
¨ az Európai Unióról szóló szerződés V. címének értelmében a
KKBP terén konkrét fellépések végrehajtásával megbízott, és a vonatkozó
jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek.
–       Egynél több irányítási módszer feltüntetése
esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban.
Megjegyzések
E jogalkotási
javaslat az Eurojust jogi keretét kívánja korszerűsíteni, valamint
működését ésszerűsíteni.
A
költségvetés-semlegesség szellemében állították össze. Következésképpen az
Eurojust 2014-2020 közötti időszakra készített, a Bizottság által 2013
júliusába elfogadott pénzügyi programozása érvényes e jogalkotási javaslatra.
A rendelet
bevezet viszont egy új elemet, amit az Európai Ügyészséggel való kapcsolatokat
érinti: az e rendeletben meghatározottak szerint az Eurojust igazgatási
segítségnyújtási – ideértve pénzügyi, humán erőforrás, biztonsági és IT –
struktúrákat biztosit az Európai Ügyészség számára.
Ezzel
párhuzamosan az Eurojust többé nem foglalkozna az EU pénzügyi érdekeit
érintő bűncselekményekkel, amelyek a jelenlegi ügyek számának
5-10%-át. Következésképpen az ügynökségen belül álláshelyeket lehet áthelyezni
az EPPO működésének támogatására.
Ezért e
javaslat pénzügyi hatása a költségvetés szempontjából semleges, és nem
változtatja meg a 2014-2020 közötti időszakra szóló pénzügyi
programozásban említett álláshelyek összességét.
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.        A nyomon követésre és a
jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
Ismertesse a nyomon
követés és jelentéstétel gyakoriságát és feltételeit.
Minden
évben az Eurojust elnöke – a testület nevében – továbbítja az Európai
Parlamentnek az Eurojust által végzett tevékenységről készített éves
jelentést, továbbá tájékoztatást a harmadik felekkel kötött munkamegállapodásokról
és az európai adatvédelmi biztos éves jelentését.
Öt
évvel e rendelet hatályba lépése után, majd azt követően ötévente a
Bizottság független külső értékelés elkészítésére ad megbízást a rendelet
végrehajtásáról és az Eurojust tevékenységeiről.
2.2.        Irányítási és kontrollrendszer
2.2.1.     Felismert kockázat(ok)
Ebben
a szakaszban nem tártunk fel kockázatokat az irányítási és kontrollrendszer
tekintetében.
2.2.2.     Tervezett ellenőrzési
mód(ok)
Az
Eurojustot az Európai Számvevőszék igazgatási ellenőrzéseknek –
ideértve költségvetési ellenőrzést, belső pénzügyi vizsgálatot és
éves jelentéseket is – veti alá, valamint alkalmazni kell rá az EU-költségvetés
végrehajtását követő éves mentesítést.
2.3.        A csalások és a
szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
Tüntesse fel a
meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.
A csalás, a korrupció és egyéb törvénytelen
tevékenységek elleni küzdelem érdekében az 1703/1999/EK rendelet rendelkezéseit
korlátozás nélkül kell alkalmazni az Ügynökségre.
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.        A többéves pénzügyi keret
mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit
érintik a kiadások?
·      Jelenlegi költségvetési tételek
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám [Megnevezés…...….] || diff./nem diff. ([28])   || EFTA-országoktól[29]   || tagjelölt országoktól[30]   || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
 3 || 33.0304 Az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége (EUROJUST) || diff. || NEM || IGEN Megállapodás után || NEM || NEM
·      Létrehozandó új költségvetési tételek
A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám egnevezés…...….] || diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
   ||   || diff. || NEM || NEM || NEM || NEM
3.2.        A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.1.     A kiadásokra gyakorolt becsült
hatás összegzése
millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám: 3 || Biztonság és uniós polgárság
 EUROJUST ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 1. cím || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. cím || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Kifizetési előirányzatok || (2a) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 3. cím || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (3a) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
   || Kifizetési előirányzatok || (3b) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Az EUROJUSTHOZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3a ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3b ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Jogérvényesülés program ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 33 03 02 – A polgári és büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés elősegítése || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) ||   ||   ||   ||   ||   || 0.400 ||   || 0,400
 Kifizetési előirányzatok || (2) ||   ||   ||   ||   ||   || 0.400 ||   || 0,400
 Jogérvényesülési program ÖSSZESEN[31]   || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) ||   ||   ||   ||   ||   || 0.400 ||   || 0,400
 Kifizetési előirányzatok || (2) ||   ||   ||   ||   ||   || 0.400 ||   || 0,400
A jelenlegi számítás azon a feltételezésen
alapszik, hogy az Eurojust által az Európai Ügyészség számára biztosított
igazgatási segítségnyújtási - többek között pénzügyi, humán erőforrás,
biztonsági és IT - struktúrák a költségvetés szempontjából semlegesek, és nem
igényelnek többletszemélyzetet az Eurojust létszámtervéből, mivel az
Eurojuston belüli belső átcsoportosítást terveznek az Európai Ügyészség
létrehozását követően egyes tevékenységek megszűnésének eredményeként.
Ez konkrétan azt jelenti, hogy az Eurojust
igazgatási struktúrái fedeznék mind az Eurojust, mind az Európai Ügyészség
szükségleteit. Az igazgatási struktúra összehangolt költségvetés-tervezést és
–végrehajtást, különféle személyzetigazgatási szempontokat eredményezne,
valamint biztosítaná az összes egyéb segítségnyújtási szolgáltatás ellátását.
Az Euojust könyvelője egyben az Európai
Ügyészség könyvelője is.
Az új jogérvényesülés program fedezi majd a
különösen e rendelet végrehajtását és hatását, valamint az Eurojust
hatékonyságát és eredményességét felmérő értékelés költségeit.
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások”
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 FŐIGAZGATÓSÁG: JOGÉRVÉNYESÜLÉS ||
  Humánerőforrás || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Egyéb igazgatási kiadások || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Jogérvényesülési Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   || 0.400 ||   || 0,400
 Kifizetési előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   || 0.400 ||   || 0,400
3.2.2.     A [testület] előirányzataira
gyakorolt becsült hatás
–
A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga
után:
–
A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív
előirányzatok felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 TELJESÍTÉSEK
 Típus[32]   || Átlagos költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Összesített szám || Összköltség
 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS:[33]   ||     ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: … ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 3. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Teljesítés ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZKÖLTSÉG ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || . ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     A [testület] humán erőforrására
gyakorolt becsült hatás
3.2.3.1.  Összegzés
–
þ  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási
előirányzatok felhasználását.
–
o  A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
teljes
munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve
 Humán erőforrások || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || Összesen
 A létszámtervben szereplő álláshelyek (főben)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – ebből AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – ebből AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Külső személyi állomány (FTE) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – ebből szerződéses alkalmazott ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – ebből kirendelt nemzeti szakértő (END) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Összes alkalmazott ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
millió EUR
(három tizedesjegyig)
 Személyzeti kiadások || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || Összesen
 A létszámtervben szereplő álláshelyek ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – ebből AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – ebből AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Külső munkatársak ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – ebből szerződéses alkalmazott ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – ebből kirendelt nemzeti szakértő (END) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Összes személyzeti kiadás ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.2.  Becsült
humánerőforrás-szükségletek az ügynökségért felelős
főigazgatóságnál
–
X  A javaslat/kezdeményezés nem igényel
humánerőforrást.
–
A javaslat/kezdeményezés az alábbi
humánerőforrás-igénnyel jár:
A becslést egész számmal (vagy legfeljebb egy
tizedesjegy pontossággal) kell kifejezni
 ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) ||
 || XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Külső személyi állomány teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve [34]   ||
 || XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[35]   || – a központban[36] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – a küldöttségeknél   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Egyéb költségvetési tételek (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
XX az érintett
szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.
A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló,
az intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott
főigazgatóságon belüli személyzetátcsoportosítással kell eleget tenni. A
források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett
kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító
főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Szakpolitika megfigyelés és tanácsadás az ügynökségnek, költségvetési és pénzügyi tanácsadás az ügynökségnek, valamint tényleges kifizetések, mentesítési és költségvetéstervezési eljárások
 Külső személyzet ||
A teljes munkaidős egyenértékben
kifejezett költségek kiszámításának leírását bele kell foglalni a melléklet 3.
szakaszába.
3.2.4.     A jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel való összeegyeztethetőség
–
X  A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető
a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret
vonatkozó fejezetének átprogramozása.
Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi
keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő
összegeket.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[37].
Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.
3.2.5.     Harmadik felek részvétele a
finanszírozásban
–
X A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő
harmadik felek általi társfinanszírozást.
–
A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült
társfinanszírozást irányozza elő:
előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)
   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen
 Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás:
–
X  A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi
hatása a bevételre.
–
¨  A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
–
¨         a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást
–
¨         a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[38]
 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető
 ……….jogcímcsoport ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Az egyéb címzett
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t.
Ismertesse a bevételre
gyakorolt hatás számításának módszerét.
[1]               A 2003/659/IB tanácsi határozat és az Eurojust
megerősítéséről szóló, 2008. december 16-i 2009/426/IB tanácsi
határozat által módosított, a bűnözés súlyos formái elleni fokozott
küzdelem céljából az Eurojust létrehozásáról szóló, 2002. február 28-i tanácsi
határozat.               HL L 63., 2002.3.6., 1. o.
[2]               A súlyos bűnözés megelőzését és leküzdését
érintő fokozott rendőrségi együttműködéssel az új
Europol-rendeletre irányuló javaslattervezet foglalkozik.
[3]               A Tanács 2008.12.16-i 2009/426/IB határozata (HL L 138., 2009.6.4., 14.
o.),
[4]               Lásd a COM(2008)135 dokumentumot.
[5]               "Tanulmány
az Eurojust megerősítéséről", készítette a GHK.
[6]               HL L 8., 2001.1.12., 1. o.
[7]               HL L 63., 2002.3.6., 1. o.
[8]               HL L 245., 2003.9.29., 44. o.
[9]               HL L 138., 2009.6.4.,
1. o.
[10]             HL L 167., 2002.6.26.,
1. o.
[11]             HL L 332., 2007.12.18.,
103. o.
[12]             HL L 301., 2008.11.12., 385. o.
[13]             HL L 8., 2001.1.12., 1. o.
[14]             HL L 105., 1996.4.27.,
1. o.
[15]             HL L 298., 2012.10.26., 1. o.
[16]             HL L 136., 1999.5.31., 1. o.
[17]             A különösen a – későbbiekben ugyancsak módosított –
1968. február 29-i 259/68 tanácsi rendelet (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.) szerint
módosított, az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség
tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, és egyéb alkalmazottainak
alkalmazási feltételeiről szóló, 1961. december 18-i 31. EGK és 11.
Euratom tanácsi rendelet (HL 1962. 45., 1385. o.; magyar nyelvű
különkiadás 1. fejezet, 2. kötet, 5. o.).
[18]             A különösen a – későbbiekben ugyancsak módosított –
1968. február 29-i 259/68 tanácsi rendelet (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.) szerint
módosított, az Európai Közösség és az Európai Atomenergia-közösség
tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, és egyéb alkalmazottainak
alkalmazási feltételeiről szóló, 1961. december 18-i 31. EGK és 11.
Euratom tanácsi rendelet (HL 1962. 45., 1385. o.; magyar nyelvű
különkiadás 1. fejezet, 2. kötet, 5. o.).
[19]             HL L 136., 1999.5.31., 8. o.
[20]             HL L 281., 1995.11.23., 31. o.
[21]             HL L 17., 1958.10.6., 385. o.
[22]             HL L 292., 1996.11.15., 2. o.
[23]             HL L 317., 2001.12.3., 1. o.
[24]             HL L 12., 2001.1.16., 1. o. 2015. január 10-étől az 44/2001/EK rendelet helyébe az
1215/2012/EK rendelet lép.
[25]             Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based
Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based
Budgeting).
[26]             A költségvetési rendelet 49. cikke
(6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.
[27]             Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a
költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások
megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[28]             Differenciált/nem differenciált előirányzat.
[29]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[30]             A tagjelölt országok, adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok.
[31]             A rendelettervezet 56. cikke előírja a Bizottság azon
kötelezettségét, hogy jelentést nyújtson be a rendelet végrehajtásáról. E
jelentés külső tanulmányon alapszik.
[32]             A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra
vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza
kilométerben stb.).
[33]             Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések...”)
feltüntetett célkitűzés.
[34]             AC = szerződéses alkalmazott; AL = helyi alkalmazott;
END = kirendelt nemzeti szakértő; INT = kölcsönmunkaerő (átmeneti
alkalmazott); JED=küldöttségi pályakezdő szakértő.
[35]             Az operatív előirányzatokból finanszírozott
külső személyzetre vonatkozó részleges felső határérték (korábban:
BA-tételek).
[36]             Elsősorban a strukturális alapok, az Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap
(EHA) esetében.
[37]             Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.
[38]             A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek)
tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek)
csökkentett bruttó összegeket kell megadni.