               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.10.11.
            COM(2019) 460 final
            2019/0219(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről Kanada, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) által létrehozott, a szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottságban a beruházási vitában részt vevő felek által igénybe vehető, közvetítői eljárásra vonatkozó szabályok elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az egyrészről Kanada, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) által létrehozott, szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottságban a beruházási vitában részt vevő felek által igénybe vehető, közvetítői eljárásra vonatkozó szabályokról szóló határozat tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Az egyrészről Kanada, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA)

               Az egyrészről Kanada, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) (a továbbiakban: a megállapodás) célja a kereskedelem és a beruházások liberalizálása és elősegítése, valamint az Európai Unió és Kanada (a továbbiakban: Felek) közötti szorosabb gazdasági kapcsolat előmozdítása. A Felek a megállapodást 2016. október 30-án írták alá és 2017. szeptember 21-e óta ideiglenesen alkalmazzák.

               2.2.A szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottság

               A szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottság, amely többek között a határokon átnyúló beruházással kapcsolatos kérdésekkel foglalkozik, a megállapodás 26.2. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján jött létre. A megállapodás 8.44. cikkének (1) bekezdése értelmében a szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottság fórumként szolgál a Felek számára a megállapodás Nyolcadik fejezetével (Beruházás) kapcsolatos ügyek megvitatásához, ideértve a megállapodás Nyolcadik fejezetének (Beruházás) végrehajtásából esetlegesen adódó nehézségeket és a megállapodás Nyolcadik fejezetének (Beruházás) lehetséges javítását is, különösen a más nemzetközi fórumokon és a Felek által kötött egyéb megállapodások keretében szerzett tapasztalatok és fejlemények fényében.

               A megállapodás 26.2. cikkének (4) bekezdése értelmében e megállapodás eltérő rendelkezésének hiányában, vagy ha a társelnökök másként nem döntenek, a szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottság évente egyszer ülésezik. Valamelyik Fél vagy a CETA Vegyes Bizottság megkeresésére további ülések tarthatók. A szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottság társelnöki tisztjét a Felek képviselői látják el. A bizottság ülései ütemezését és napirendjét kölcsönös megegyezéssel határozza meg. Eljárási szabályzatát saját hatáskörében állapíthatja meg és módosíthatja. Javaslatot tehet a CETA Vegyes Bizottság által elfogadandó határozattervezetekre, vagy határozatot hozhat, ha a megállapodás úgy rendelkezik.

               A CETA Vegyes Bizottság és a szakbizottságok – ideértve a szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottságot is – eljárási szabályzata
                  1
                10. szabályának (2) bekezdésével összhangban az ülések közötti időszakban a szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottság a megállapodás Feleinek erre vonatkozó konszenzusa esetén írásbeli eljárás útján határozatokat, illetve ajánlásokat fogadhat el. E célból a társelnökök írásban eljuttatják a javaslat szövegét a 7. szabálynak megfelelően a szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottság tagjaihoz egy olyan határidő megjelölésével, amelyen belül a tagok közlik a javaslattal kapcsolatos esetleges aggályaikat, illetve módosító indítványaikat. Az elfogadott javaslatokat a határidő lejártát követően a 7. szabály szerint köröztetik, és felveszik őket a következő ülés jegyzőkönyvébe.

               2.3.A szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottság tervezett jogi aktusa

               A szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottság elfogadja a beruházási vitában részt vevő felek által igénybe vehető, közvetítői eljárásra vonatkozó szabályokról szóló határozatot (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja a megállapodásnak olyan közvetítői mechanizmus létrehozása révén történő végrehajtása, amelynek célja annak megkönnyítése, hogy közvetítő segítségével átfogó és gyors eljárás révén kölcsönösen elfogadott megoldást sikerüljön találni a beruházási vitában részt vevő felek között.

               A tervezett jogi aktus kötelező lesz a Felekre nézve.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A megállapodás közös értelmező okmánya 6. pontjának f) alpontjában foglaltaknak megfelelően az Európai Unió, annak tagállamai és Kanada megállapodtak arról, hogy haladéktalanul megkezdik az úgynevezett „beruházási igazságszolgáltatási rendszernek”
                  2
               , vagyis a megállapodás beruházási viták rendezésére vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtására irányuló további munkát.

               A megállapodás 8.44. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében „a szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottság – a Felek egyetértésével és vonatkozó belső előírásaik és eljárásaik teljesítését követően – a 8.20. cikkben foglaltaknak megfelelően elfogadja a vitában részt vevő felek által igénybe vehető, közvetítői eljárásra vonatkozó szabályokat.”

               A tervezett jogi aktus végrehajtja a megállapodás 8.44. cikke (3) bekezdésének c) pontját azáltal, hogy részletes szabályokat tartalmaz a következőkről: a közvetítési eljárás megindítása (3. cikk); a közvetítő kinevezése (4. cikk); a közvetítői eljárás (5. cikk); a kölcsönösen elfogadott megoldás végrehajtása (6. cikk); a vitarendezéssel való kapcsolat (7. cikk); a közvetítői eljárással kapcsolatos határidők (8. cikk) és költségek (9. cikk). A tervezett jogi aktus a megállapodás hatálybalépésének napján lép majd hatályba (10. cikk).

               E javaslat illeszkedik a CETA beruházási vitákkal foglalkozó bírósági rendszerének végrehajtásával kapcsolatos egyéb kezdeményezésekhez. A Bizottság 2018 júniusa óta a Tanács szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó kereskedelempolitikai bizottságának keretében a tagállamokkal, valamint Kanadával együttműködve négy határozattervezetből álló csomagot dolgozott ki a következők tekintetében:

               –a megállapodás 8.28. cikkének (7) bekezdésével összhangban a Fellebbviteli Fórum működésével kapcsolatos adminisztratív és szervezési kérdésekre vonatkozó szabályok;

               –a Fórum és a Fellebbviteli Fórum tagjai, valamint a közvetítők által alkalmazandó magatartási kódex a megállapodás 8.44. cikkének (2) bekezdésével összhangban;

               –a vitában részt vevő felek által igénybe vehető, közvetítői eljárásra vonatkozó szabályok a megállapodás 8.44. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összhangban; valamint

               –az értelmezések elfogadására irányuló eljárásra vonatkozó szabályok a megállapodás 8.31. cikkének (3) bekezdésével és 8.44. cikke (3) bekezdésének a) pontjával összhangban.

               Folytatódik a beruházási vitákkal foglalkozó igazságszolgáltatási rendszer végrehajtásának egyéb területein végzett munka. A megállapodás közös értelmező okmánya 6. pontjának f) alpontjában foglaltaknak megfelelően: „A felek közös célja az, hogy a munkát sikerüljön még a CETA hatálybalépése előtt befejezni.”.

               Ezért a megállapodás hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében helyénvaló meghatározni a tervezett jogi aktussal kapcsolatban az Unió által a szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottságban képviselendő álláspontot.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog értelmében nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által elfogadott szabályozás tartalmát”
                  3
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottságot megállapodás, nevezetesen az egyrészről Kanada, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) (a továbbiakban: a megállapodás) hozta létre.

               A szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A megállapodás 26.2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz a Felekre nézve.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos.

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikkének (3) bekezdése és (4) bekezdésének első albekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 207. cikkének (3) bekezdése és 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus hiteles nyelvei és kihirdetése

               Mivel a szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottság jogi aktusa a beruházók és az államok közötti beruházásokkal kapcsolatos viták rendezése tekintetében hajtja majd végre a megállapodást, helyénvaló azt a megállapodás
                  4
                valamennyi hiteles nyelvén elfogadni és azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdetni.

               2019/0219 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az egyrészről Kanada, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) által létrehozott, a szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottságban a beruházási vitában részt vevő felek által igénybe vehető, közvetítői eljárásra vonatkozó szabályok elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (3) bekezdésére, valamint 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az (EU) 2017/37 tanácsi határozat
                  5
                rendelkezik az egyrészről Kanada, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) (a továbbiakban: a megállapodás) Európai Unió nevében történő aláírásáról. A megállapodást 2016. október 30-án aláírták.

               (2)Az (EU) 2017/38 tanácsi határozat
                  6
                rendelkezik a megállapodás egyes részeinek ideiglenes alkalmazásáról, ideértve a szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottság létrehozását is. A megállapodást 2017. szeptember 21. óta ideiglenesen alkalmazzák.

               (3)A megállapodás 26.2. cikkének (4) bekezdése értelmében a szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottság döntéseket hozhat, ha erről a megállapodás úgy rendelkezik.

               (4)A megállapodás 8.44. cikke (3) bekezdésének c) pontjával összhangban a szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottság elfogadja a beruházási vitában részt vevő felek által igénybe vehető, közvetítői eljárásra vonatkozó szabályokat.

               (5)Ezért a megállapodás hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében helyénvaló meghatározni az Unió által a szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottságban a közvetítői eljárásra vonatkozó szabályokról szóló csatolt határozattervezet alapján képviselendő álláspontot,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió által a szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottságban a beruházási vitában részt vevő felek által igénybe vehető, közvetítői eljárásra vonatkozó szabályok elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont a szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottság határozatának az e tanácsi határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               (1)A szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottság határozatát a megállapodás valamennyi hiteles nyelvén el kell fogadni.

               (2)A szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottság által elfogadott határozatot közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A CETA Vegyes Bizottság 001/2018 határozata (2018. szeptember 26.) a CETA Vegyes Bizottság eljárási szabályzatának és a szakbizottságok eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 190., 2018.7.27., 13. o.), elérhető a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján:
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2019/february/tradoc_157677.pdf

                     (2)

                        Közös értelmező okmány a Kanada és az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodásról (CETA) (HL L 11., 2017.1.14., 3. o.).

                     (3)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (4)

                        A megállapodás 30.11. cikke (Hiteles szövegek) értelmében a megállapodás két eredeti példányban, angol, bolgár, cseh, észt, dán, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven készült, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

                     (5)

                        A Tanács (EU) 2017/37 határozata (2016. október 28.) az egyrészről Kanada, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) Európai Unió nevében történő aláírásáról (HL L 11., 2017.1.14., 1. o.).

                     (6)

                        A Tanács (EU) 2017/38 határozata (2016. október 28.) az egyrészről Kanada, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) ideiglenes alkalmazásáról (HL L 11., 2017.1.14., 1080. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.10.11.
            COM(2019) 460 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről Kanada, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) által létrehozott, a szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottságban a beruházási vitában részt vevő felek által igénybe vehető, közvetítői eljárásra vonatkozó szabályok elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               CSATOLMÁNY

               TERVEZET

               A SZOLGÁLTATÁSOKKAL ÉS BERUHÁZÁSSAL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG […/2019] HATÁROZATA

               (...)

               a beruházási vitában részt vevő felek által igénybe vehető, közvetítői eljárásra vonatkozó szabályok elfogadásáról

               A CETA SZOLGÁLTATÁSOKKAL ÉS BERUHÁZÁSSAL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁGA,

               tekintettel az egyrészről Kanada, másrészről az Európai Unió és tagállamai közötti átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 26.2. cikke (1) bekezdésének b) pontjára,

               mivel a megállapodás 8.44. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a CETA szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottsága a megállapodás 8.20. cikkében (Közvetítői eljárás) foglaltaknak megfelelően elfogadja a vitában részt vevő felek által igénybe vehető, közvetítői eljárásra vonatkozó szabályokat,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Fogalommeghatározások

               E határozat alkalmazásában:

               a)érvényesek a megállapodás Első fejezete (Általános fogalommeghatározások és bevezető rendelkezések) 1.1. cikkében (Általánosan alkalmazandó fogalommeghatározások) foglalt fogalommeghatározások;

               b)a megállapodás Nyolcadik fejezetének (Beruházás) 8.1. cikkében (Fogalommeghatározások) foglalt fogalommeghatározások; továbbá a következő fogalommeghatározások:

               c)„közvetítői eljárásról szóló megállapodás”: az e határozat 3. cikkének (4) bekezdése alapján létrejött megállapodás; valamint

               d)„közvetítő”: a megállapodás 8.20. cikke (Közvetítői eljárás) szerint közvetítést folytató személy.

               2. cikk

               Célkitűzés és hatály

               A közvetítő mechanizmus célja annak elősegítése, hogy egy közvetítő segítségével zajló átfogó és gyors eljárás révén kölcsönösen elfogadott megoldást sikerüljön találni a felek között.

               3. cikk

               Az eljárás megindítása

               (1)A vitában részt vevő bármely fél bármikor kérelmezheti a közvetítői eljárás megindítását. Az ilyen kérelmet írásban kell közölni a vitában részt vevő másik féllel.

               (2)Amennyiben a kérelem e megállapodásnak az Európai Unió hatóságai vagy az Európai Unió tagállamainak hatóságai általi állítólagos megszegésével kapcsolatos, és a megállapodás 8.21. cikke (Az Európai Unió vagy annak tagállama részvételével folyó vita alperesének meghatározása) alapján egyetlen alperes sem került meghatározásra, akkor azt az Európai Uniónak kell címezni. Ha a kérelem elfogadásra kerül, a válaszban meghatározandó, hogy a közvetítői eljárásban az Európai Unió vagy az érintett tagállam lesz-e a közvetítői eljárás
                  1
                során a vitában részt vevő fél.

               (3)A vitában részt vevő fél, amelyhez a kérelmet intézték, jóhiszeműen mérlegeli a kérést, és a kézhezvételétől számított 10 napon belül írásban elfogadja, illetve elutasítja azt.

               (4)Ha a vitában részt vevő felek megállapodnak a közvetítői eljárás igénybevételéről, úgy közvetítői eljárásról szóló megállapodást írnak alá, amelyben meghatározzák a vitában részt vevő felek által elfogadott szabályokat, és amely magában foglalja az e határozatban foglalt szabályokat is. A közvetítői eljárásról szóló megállapodás olyan megállapodást is magában foglalhat, mely szerint a vitában részt vevő felek nem kezdenek vagy nem folytatnak a közvetítői eljárás tárgyát képező problémákkal vagy vitákkal kapcsolatos egyéb vitarendezési eljárást:

               a)a közvetítői eljárás időtartama alatt; vagy

               b)ha a vitában részt vevő felek kölcsönösen elfogadott megoldást fogadtak el.

               A (4) bekezdés b) pontja szerinti megállapodás már nem alkalmazandó, ha a vitában részt vevő valamely vagy mindkét fél levélben értesíti a közvetítőt és a vitában részt vevő másik felet a közvetítői eljárás megszüntetéséről.

               4. cikk

               A közvetítő kinevezése

               (1)Ha a vitában részt vevő mindkét fél megállapodik a közvetítői eljárás igénybevételéről, a megállapodás 8.20. cikkének (3) bekezdésében meghatározott eljárás szerint közvetítő személyt kell kinevezni. A vitában részt vevő feleknek vállalniuk kell, hogy a kérelemre kapott válasz kézhezvételétől számított 15 napon belül megállapodnak a közvetítő kiválasztásáról. Az ilyen megállapodás tartalmazhatja azt, hogy a közvetítőt a megállapodás 8.27. cikkének (2) bekezdése szerint létrehozott Fórum vagy a megállapodás 8.28. cikkének (3) bekezdése szerint létrehozott Fellebbviteli Fórum tagjai közül nevezik ki.

               (2)A vitában részt vevő felek írásos egyetértés keretében megállapodhatnak arról, hogy felváltják a közvetítőt. Ha a közvetítő lemond, cselekvőképtelenné válik vagy más módon nem képes feladatait ellátni, új közvetítőt kell kinevezni a megállapodás 8.20. cikkének (3) bekezdése alapján és az (1) bekezdéssel összhangban.

               (3)A közvetítő egyik Fél állampolgára sem lehet, kivéve, ha a vitában részt vevő felek ettől eltérően állapodnak meg.

               (4)A közvetítő a CETA szolgáltatásokkal és beruházással foglalkozó bizottságának a Fórum és a Fellebbviteli Fórum tagjaira, valamint a közvetítőkre vonatkozó magatartási kódexről szóló határozatával összhangban segítséget nyújt a vitában részt vevő feleknek a kölcsönösen elfogadott megoldás elérésében.

               5. cikk

               A közvetítői eljárás szabályai

               (1)A közvetítő kinevezését követő 10 napon belül a közvetítő eljárást kezdeményező, vitában részt vevő fél írásban benyújtja a közvetítőnek és a vitában részt vevő másik félnek a probléma részletes leírását. A probléma ismertetésének elküldését követő 20 napon belül a vitában részt vevő másik fél írásban észrevételeket tehet a probléma leírásával kapcsolatban. A vitában részt vevő felek problémaismertetésükben vagy észrevételeikben minden olyan információt megadhatnak, amelyet lényegesnek vélnek.

               (2)A közvetítő határozhatja meg a szóban forgó probléma tisztázásának legmegfelelőbb módját. A közvetítő különösen megbeszéléseket szervezhet a vitában részt vevő felek között, közösen vagy külön-külön konzultálhat a vitában részt vevő felekkel, megfelelő szakértőktől és az érdekelt felektől segítséget kérhet, illetve konzultálhat velük, valamint a vitában részt vevő felek kérésére bármely más további segítséget nyújthat. A megfelelő szakértőktől és érdekelt felektől kért segítséget, illetve a velük történő konzultációt megelőzően azonban konzultálnia kell a vitában részt vevő felekkel.

               (3)A közvetítő tanácsot nyújthat és mérlegelendő megoldást javasolhat a vitában részt vevő felek számára, melyek a javasolt megoldást elfogadhatják vagy elutasíthatják, illetve eltérő megoldásban is megegyezhetnek. A közvetítő azonban nem határozhatja meg a kérdéses intézkedésnek e megállapodással való összeegyeztethetőségét.

               (4)Az eljárást a Fél, azaz a vitában részt vevő fél területén kell lefolytatni, vagy kölcsönös megegyezés alapján bármilyen más helyen vagy módon.

               (5)A vitában részt vevő felek törekednek arra, hogy a közvetítő kinevezését követő 60 napon belül kölcsönösen elfogadott megoldást találjanak. A végleges megoldás elfogadásáig a vitában részt vevő felek lehetséges ideiglenes megoldásokról egyezhetnek meg.

               (6)A vitában részt vevő felek kérésére a közvetítő írásban a vitában részt vevő felek rendelkezésére bocsát egy tényszerű jelentéstervezetet, amelyben röviden összefoglalja az alábbiakat: (1) ezen eljárásokban a szóban forgó intézkedés; (2) az alkalmazott eljárások; és (3) ezen eljárások végeredményeként kölcsönösen elfogadott megoldás, ideértve a lehetséges időközi megoldásokat is. A közvetítő a vitában részt vevő feleknek 15 napot biztosít arra, hogy a jelentéstervezettel kapcsolatos észrevételeiket megtegyék. A közvetítőnek a vitában részt vevő felek e határidőn belül benyújtott észrevételeinek mérlegelését követő 15 napon belül írásban tényszerű zárójelentést kell benyújtania a vitában részt vevő feleknek. A tényszerű jelentés nem tartalmazhat a megállapodás értelmezésére vonatkozó megállapításokat.

               (7)A megállapodás 8.20. cikkének (5) bekezdésével összefüggésben a vitában részt vevő valamely vagy mindkét fél a közvetítői eljárás megszüntetése melletti döntését az értesítés kiadásának időpontjában levélben közli a közvetítővel és a vitában részt vevő másik féllel.

               6. cikk

               A kölcsönösen elfogadott megoldás végrehajtása

               (1)Amennyiben a vitában részt vevő felek kölcsönösen elfogadott megoldást fogadtak el, mindkét vitában részt vevő félnek a megállapodott időtartamon belül meg kell tennie minden olyan intézkedést, amely a kölcsönösen elfogadott megoldás végrehajtásához szükséges.

               (2)A vitában részt vevő végrehajtó fél írásban tájékoztatja a vitában részt vevő másik felet a kölcsönösen elfogadott megoldás végrehajtása érdekében tett lépésekről vagy intézkedésekről.

               7. cikk

               Kapcsolat a vitarendezéssel

               (1)A közvetítő mechanizmus szerinti eljárásnak nem célja, hogy a megállapodás vagy egy másik megállapodás szerinti vitarendezési eljárás alapjául szolgáljon. Ilyen vitarendezési eljárásban egyik vitában részt vevő fél sem támaszkodhat az alábbiakra vagy nem hozhatja fel bizonyítékként, és semmilyen illetékes eljáró szerv nem veheti figyelembe az alábbiakat:

               a)a vitában részt vevő fél által a közvetítői eljárás során elfoglalt álláspontok, tett vallomások vagy kifejezett nézetek;

               b)az a tény, hogy a vitában részt vevő fél jelezte hajlandóságát arra, hogy elfogadjon egy megoldást a közvetítés tárgyát képező intézkedésre;

               c)a közvetítő által adott tanácsok, tett javaslatok vagy kifejezett nézetek; vagy

               d)a közvetítő által készített tervezett vagy végleges tényszerű jelentés tartalma.

               (2)E határozat 3. cikkének (4) bekezdésére figyelemmel a közvetítői eljárás nem sérti a Feleknek és a vitában részt vevő feleknek az F. szakasz (A beruházó és az állam közötti beruházásokkal kapcsolatos viták rendezése) és a Huszonkilencedik fejezet (Vitarendezés) szerinti jogait és kötelezettségeit.

               (3)A vitában részt vevő felek közvetítői eljárásról szóló megállapodását és bármely kölcsönösen elfogadott megoldást nyilvánosan elérhetővé kell tenni. A nyilvánosságra hozott változat nem tartalmazhat olyan információt, melyet a vitában részt vevő valamelyik fél bizalmasként jelölt meg. A vitában részt vevő felek eltérő megállapodásának hiányában a közvetítői eljárás valamennyi lépését bizalmasan kezelik, ideértve a tanácsokat, illetve a javasolt megoldásokat is. A vitában részt vevő bármely fél nyilvánosságra hozhatja azonban azt, hogy közvetítés van folyamatban.

               8. cikk

               Határidők

               Az e határozatban említett valamennyi határidő a vitában részt vevő felek kölcsönös egyetértésével módosítható.

               9. cikk

               Költségek

               (1)A közvetítői eljárásban való részvételből eredő kiadások esetében a vitában részt vevő mindkét fél a saját kiadásait viseli.

               (2)A vitában részt vevő felek közösen és egyenlő mértékben megosztják a szervezési ügyekből eredő kiadásokat, ideértve a közvetítőnek fizetendő díjazást és kiadásokat. A közvetítő díjazásának összhangban kell állnia a megállapodás 8.27. cikkének (14) bekezdése szerint a Fórum tagjaira vonatkozó rendelkezésekkel.

               10. cikk

               Hatálybalépés

               E határozatot a megállapodás Nyolcadik fejezetének (Beruházás) F. szakasza (A beruházó és az állam közötti, beruházásokkal kapcsolatos viták rendezése) hatálybalépésének napján közzé kell tenni és hatályba kell léptetni, figyelemmel a szükséges belső követelmények és eljárások befejezését igazoló írásbeli értesítések Felek közötti, diplomáciai úton lebonyolított cseréjére.

               Kelt ...-ban/-ben, ...-án/-én.

                     (1)

                        Az egyértelműség kedvéért, amennyiben a kérelem az Európai Unió általi elbánásra vonatkozik, a közvetítői eljárásban az Európai Unió vesz részt, és valamennyi érintett tagállamot teljes mértékben bevonják a közvetítői eljárásba. Amennyiben a kérelem kizárólag egy tagállam általi elbánásra vonatkozik, a közvetítői eljárásban az érintett tagállam vesz részt, kivéve, ha e tagállam azt kéri, hogy az Európai Unió vegyen részt.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.10.31.
            COM(2019) 556 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és az erdészeti termékek kereskedelméről az Európai Unió és a Vietnami Szocialista Köztársaság között létrejött önkéntes partnerségi megállapodás 18. cikke alapján létrehozott, a megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottságban annak eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               az Európai Unió és a Vietnámi Szocialista Köztársaság között az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és az erdészeti termékek kereskedelméről szóló önkéntes partnerségi megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) alapján létrejött

               VÉGREHAJTÁSI VEGYES BIZOTTSÁG ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA

               1. cikk

               Összetétel és elnökség

               (1) A megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottság (a továbbiakban vegyes bizottság) összetételéről a megállapodás 18. cikke rendelkezik.

               (2) A vegyes bizottság elnöki feladatait az Unió részéről az Európai Unió Vietnámi Szocialista Köztársaságban működő küldöttségének vezetője, a Vietnámi Szocialista Köztársaság részéről pedig (a továbbiakban: Felek) a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Minisztérium miniszterhelyettese együttesen látják el.

               2. cikk

               Képviselet

               A Felek a vegyes bizottság minden ülését megelőzően előzetesen tájékoztatják egymást küldöttségük tervezett összetételéről.

               3. cikk

               Megfigyelők és szakértők

               A vegyes bizottság társelnökei a Felek egyetértésével szakértőket és megfigyelőket is meghívhatnak az ülésre, hogy egyes konkrét témákról információkkal, illetve a megállapodás végrehajtása szempontjából hasznos egyéb hozzájárulással szolgáljanak.

               4. cikk

               Munkacsoportok és kisegítő testületek

               A vegyes bizottság Felei közös megegyezéssel létrehozhatnak munkacsoportokat vagy egyéb kisegítő testületeket, többek között:

               i. a vegyes bizottság munkájának technikai szintű segítését és a technikai problémák feltárását szolgáló, szükségesnek ítélt közös szakértői üléseket,

               ii. a vegyes bizottság által szükségesnek tartott bármely egyéb testületet.

               5. cikk

               Titkárság

               Az Európai Unió Vietnámi Szocialista Köztársaságban működő küldöttségének egy tisztviselője, valamint a Vietnámi Szocialista Köztársaság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Minisztériuma erdőgazdálkodási osztályának egy tisztviselője együttesen látják el a vegyes bizottság titkárságának feladatait, adminisztratív támogatást nyújtva a vegyes bizottságnak és az általa létrehozandó testületeknek.

               6. cikk

               Levelezés

               (1) A Feleknek a megállapodás végrehajtásával kapcsolatos hivatalos közlésekért felelős képviselői az Európai Unió Vietnámi Szocialista Köztársaságban működő küldöttségének vezetője, valamint a Vietnámi Szocialista Köztársaság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Minisztériumának helyettese, a megállapodás 20. cikkében foglaltaknak megfelelően.

               (2) A vegyes bizottságnak címzett valamennyi levelet a vegyes bizottság titkárságához kell irányítani.

               (3) A vegyes bizottságnak címzett leveleket a titkárság a vegyes bizottság két társelnökéhez továbbítja, és amennyiben indokolt, a jelen eljárási szabályzat 9. cikkében említett dokumentumként megkörözteti a vegyes bizottság valamennyi többi tagja körében is.

               (4) A vegyes bizottság bármelyik társelnökétől származó leveleket a titkárság elküldi a címzetteknek, és amennyiben indokolt, ezen eljárási szabályzat 9. cikkében említett dokumentumként megkörözteti a vegyes bizottság valamennyi többi tagja körében is.

               7. cikk

               Ülések

               (1) A vegyes bizottság az első két évben évente legalább kétszer, a továbbiakban évente legalább egyszer ülésezik a Felek által előzetesen megállapított időpontban és napirend szerint.

               (2) Bármely fél kezdeményezhet további üléseket, ha a körülmények úgy kívánják, amennyiben a Felek így állapodnak meg. Ezekre a kiegészítő ülésekre a Felek személyes jelenlétében, illetve – a Felek közös megegyezésével – videokonferencia formájában is sor kerülhet.

               (3) A vegyes bizottság üléseit a vegyes bizottság titkársága hívja össze.

               8. cikk

               Az ülések napirendje

               (1) A vegyes bizottság egyes üléseinek tervezett napirendjét a vegyes bizottság titkársága állítja össze a Felek által tett javaslatok alapján. Ezt legkésőbb tizenöt (15) munkanappal az ülés kezdete előtt továbbítani kell a vegyes bizottság társelnökeinek és tagjainak.

               (2) A napirendhez benyújtott kiegészítéseket vagy módosításokat a titkárságnak legkésőbb tíz (10) munkanappal az ülés kezdete előtt kézhez kell kapnia, ezek a kiegészítések vagy módosítások azonban csak abban az esetben kerülnek be az előzetes napirendbe, ha a titkárság legkésőbb tíz (10) munkanappal az ülés előtt megkapta a releváns alátámasztó dokumentumokat.

               (3) A vegyes bizottság minden ülés kezdetén elfogadja a napirendet. A Felek közös megegyezésével bármely, a tervezett napirenden nem szereplő pont is felvehető a napirendre.

               (4) Egy adott eset körülményeinek figyelembevétele érdekében a Felek egyetértésével a titkárság lerövidítheti az (1) bekezdésben meghatározott határidőt.

               9. cikk

               Dokumentumok

               Mindkét Fél legalább tíz (10) munkanappal a vegyes bizottság következő ülése előtt megküld a titkárságnak minden releváns dokumentumot. Ha egyes dokumentumok nem feltétlenül befolyásolják a vegyes bizottság tanácskozásait, azok továbbítására a vegyes bizottság következő ülése előtt bármikor sor kerülhet.

               10. cikk

               Határozatok és ajánlások

               (1) A megállapodásban foglalt felhatalmazás alapján a vegyes bizottság a Felek kölcsönös megegyezése útján határozatokat és ajánlásokat fogad el.

               (2) Az ülések közötti időszakban a vegyes bizottság mindkét fél egyetértése mellett írásbeli eljárás útján fogadhat el határozatokat vagy ajánlásokat. Az írásbeli eljárás a Felek közötti jegyzékváltást jelent. A társelnököknek megfelelő felhatalmazással kell rendelkezniük a jegyzékváltás bonyolítására és szükség szerint a határozatról született megegyezés megerősítésére.

               (3) A vegyes bizottság határozatait vagy ajánlásait a „Határozat” vagy „Ajánlás” címmel kell ellátni, amelyet a sorszámnak, az elfogadás dátumának, valamint a tárgy megjelölésének kell kiegészítenie. Mindegyik határozat rendelkezik hatálybalépésének időpontjáról.

               (4) A vegyes bizottság által elfogadott határozatokat és ajánlásokat az Európai Unió Vietnámi Szocialista Köztársaságban működő képviselője, valamint a Vietnámi Szocialista Köztársaság nevében a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Minisztérium képviselője hitelesíti.

               (5) A határozatokat és az ajánlásokat továbbítani kell a megállapodás 20. cikkében említett mindkét társelnöknek.

               11. cikk

               Jegyzőkönyv

               (1) A két Fél közösen elkészíti az ülés jegyzőkönyvét a vegyes bizottság minden egyes ülésének befejezésekor. Az ülések jegyzőkönyvét a Felek aláírásukkal látják el és közzéteszik.

               (2) Az ülés jegyzőkönyvének tartalmaznia kell minden olyan nyilatkozatot vagy határozatot, amelynek feltüntetését valamelyik Fél kezdeményezte.

               (3) Az ülések jegyzőkönyve angol és vietnámi nyelven készül.

               12. cikk

               Helyszíni látogatások

               Amennyiben bármelyik Fél a megállapodáshoz kapcsolódó közös helyszíni látogatásra vonatkozó kérést terjeszt elő, a Felek közös megegyezéssel határozzák meg a látogatás feladatait és ütemezését.

               13. cikk

               Nyelvek

               (1) A vegyes bizottság munkanyelve az angol és a vietnámi.

               (2) A vegyes bizottság angol és vietnámi nyelven készült dokumentáció és javaslatok alapján folytatja le tanácskozásait és fogadja el határozatait és ajánlásait.

               14. cikk

               Költségek

               A Felek maguk fedezik a vegyes bizottság ülésein való részvételükkel összefüggő személyzeti, utazási és tartózkodási költségeket, valamint a postai és távközlési kiadásaikat.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.10.31.
            COM(2019) 556 final
            2019/0244(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és az erdészeti termékek kereskedelméről az Európai Unió és a Vietnami Szocialista Köztársaság között létrejött önkéntes partnerségi megállapodás 18. cikke alapján létrehozott, a megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottságban annak eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Európai Unió által az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és az erdészeti termékek kereskedelméről az Európai Unió és a Vietnámi Szocialista Köztársaság között létrejött önkéntes partnerségi megállapodás 18. cikke alapján létrehozott, a megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottságban annak eljárási szabályzata tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és az erdészeti termékek kereskedelméről az Európai Unió és a Vietnámi Szocialista Köztársaság között létrejött önkéntes partnerségi megállapodás

               Az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és az erdészeti termékek kereskedelméről az Európai Unió és a Vietnami Szocialista Köztársaság között létrejött önkéntes partnerségi megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) célja annak biztosítása, hogy a Vietnámi Szocialista Köztársaságból az Európai Unióba importált és e megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi fa és fatermék előállítása jogszerűen történjen. E célból Vietnám létrehoz és bevezet egy, a faanyagokra vonatkozó jogszerűség-igazolási rendszert (VNTLAS) annak ellenőrzésére, hogy a fát és fatermékeket jogszerűen állították elő, és hogy az Unióba csak az így igazolt szállítmányokat viszik ki. A megállapodás 2019. június 1-jén hatályba lépett.

               2.2.A megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottság

               A megállapodás 18. cikke által létrehozott és a megállapodás IX. mellékletében részletesebben ismertetett vegyes bizottság a megállapodás igazgatásának, ellenőrzésének és felülvizsgálatának elősegítését szolgálja. A vegyes bizottság egyúttal megkönnyíti a megállapodás felei közötti párbeszédet és információcserét. A vegyes bizottság konszenzussal hozza döntéseit. A vegyes bizottság társelnökei a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Minisztérium miniszterhelyettese, valamint az Európai Unió Vietnámi Szocialista Köztársaságban működő küldöttségének vezetője.

               2.3.A vegyes bizottság tervezett jogi aktusa

               A 2019. november 11–15-i héten tartandó első ülésén a vegyes bizottság elfogadja eljárási szabályzatát (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja a vegyes bizottság keretében a megállapodás részes felei között kialakítandó együttműködés szabályozása. A tervezett jogi aktus rendelkezik a vegyes bizottság összetételéről, a kisegítő testületek létrehozásának lehetőségeiről, a titkárság működéséről, illetve a vegyes bizottság üléseinek szervezési módjáról. Emellett előírja, hogy a vegyes bizottság írásbeli eljárás keretében, konszenzussal fogadhat el határozatokat és ajánlásokat; ez az eljárás a megállapodás értelmében jegyzékváltás formájában valósul meg.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A tervezett jogi aktus meghatározza a megállapodás 18. cikkével összhangban létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontot.

               A megállapodás részes felei megállapodtak az eljárási szabályzat tervezetének szövegében. Az Unió döntéshozatali eljárásait figyelembe véve ezt a vegyes bizottság 2019 novemberére kitűzött első ülésén kell elfogadni.

               A vegyes bizottság mellékelt eljárási szabályzata meglehetősen hasonló a más önkéntes partnerségi megállapodások által létrehozott végrehajtási vegyes bizottságok által elfogadott szabályzatokhoz.

               E dokumentum elfogadása elengedhetetlen ahhoz, hogy a megállapodás rendelkezései életbe léphessenek. Konkrétabban e szabályzat teszi lehetővé a vegyes bizottság számára, hogy végrehajtsa a 9. cikkben (a FLEGT-engedélyekkel kapcsolatos konzultációk során huzamos ideig fennálló ellentétek vagy nehézségek), a 10. cikkben (a független értékelő munkájával kapcsolatosan felmerülő, a vegyes bizottság elé utalt panaszok), a 12. cikkben (értesítések, a FLEGT engedélyezési rendszer független értékelésére vonatkozó megbízás, valamint a FLEGT engedélyezési rendszer teljes körű működésének kezdő időpontjára vonatkozó ajánlás), a 18. cikkben (a megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottság létrehozása és működése), valamint a megállapodás IX. mellékletében (a megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottság feladatai) foglalt rendelkezéseket.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  1
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A vegyes bizottságot megállapodás, nevezetesen az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és az erdészeti termékek kereskedelméről az Európai Unió és a Vietnámi Szocialista Köztársaság között létrejött önkéntes partnerségi megállapodás hozta létre.

               A vegyes bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus, mivel szabályozza a megállapodás részes feleinek a megállapodás végrehajtása során való együttműködését, többek között a mellékletek módosításainak esetleges elfogadása tekintetében is.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma általánosságban a megállapodás alapján létrehozott nemzetközi szervek működéséhez kapcsolódik. Ebből következően azt a területet, amelynek hatálya alá a tervezett határozat tartozik, a megállapodás egészének figyelembevételével kell meghatározni (C-244/17. sz. ügy, Bizottság kontra Tanács [Kazahsztán], ECLI:EU:C:2018:662). A megállapodás célja olyan jogi keret létrehozása, amely biztosítja, hogy a Vietnámi Szocialista Köztársaságból az Európai Unióba importált és a megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi fa és fatermék előállítása jogszerűen történjen. A megállapodás fő alkotóeleme a közös kereskedelempolitikához tartozik.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikkének (3) bekezdése és 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikkének (3) bekezdése és 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2019/0244 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és az erdészeti termékek kereskedelméről az Európai Unió és a Vietnami Szocialista Köztársaság között létrejött önkéntes partnerségi megállapodás 18. cikke alapján létrehozott, a megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottságban annak eljárási szabályzatának elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (3) bekezdésére, valamint 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az erdészeti jogszabályok végrehajtásáról, az erdészeti irányításról és az erdészeti termékek kereskedelméről az Európai Unió és a Vietnámi Szocialista Köztársaság között létrejött önkéntes partnerségi megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) az Unió a 2019. április 15-i (EU) 2019/854 tanácsi határozat
                  2
                révén megkötötte, és a megállapodás 2019. június 1-jén hatályba lépett.

               (2)A megállapodás 18. cikke (3) bekezdésének megfelelően a megállapodás végrehajtásával foglalkozó vegyes bizottság (a továbbiakban: vegyes bizottság) elfogadja eljárási szabályzatát.

               (3)A vegyes bizottság 2019. november 13-i ülésén tervezi elfogadni eljárási szabályzatát.

               (4)Helyénvaló meghatározni az Unió által a vegyes bizottságban képviselendő álláspontot, mivel az eljárási szabályzat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve.

               (5)A vegyes bizottságnak első ülésén el kell fogadnia az e határozathoz csatolt eljárási szabályzatot annak érdekében, hogy kezdettől fogva biztosított legyen az Európai Unió és a Vietnámi Szocialista Köztársaság közötti zökkenőmentes és átlátható együttműködés a megállapodás és – adott esetben – az erdészeti jogszabályok végrehajtására, az erdészeti irányításra és az erdészeti termékek kereskedelmére vonatkozó uniós engedélyezési rendszer végrehajtása terén,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               1.A vegyes bizottság első ülésén az Unió által képviselendő álláspont a vegyes bizottság eljárási szabályzatának az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2.Az Unió képviselői a részes felek konferenciájának fejleményei fényében a Tanács keretében való további határozathozatal nélkül, a tagállamokkal a helyszíni koordinációs megbeszélések keretében folytatott konzultáció alapján jóváhagyhatják az eljárási szabályzat e határozathoz csatolt tervezetén végrehajtani javasolt kisebb változtatásokat.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.11.6.
            COM(2019) 575 final
            2019/0248(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) közgyűlésének 31. ülésén az életmentő eszközökön alkalmazott fényvisszaverő anyagok használatáról és felszereléséről szóló A.658(16) sz. határozat, a kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzésre vonatkozó eljárásokról (2017) szóló A.1119(30) sz. határozat, valamint a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere (HSSC) szerinti szemlézési iránymutatásokról szóló A.1120(30) sz. határozat módosításainak elfogadása kapcsán az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet közgyűlésének 31. ülésén, Londonban 2019. november 25. és december 4. között, az alábbi intézkedések tervezett elfogadásával kapcsolatban az Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat:

               ·az életmentő eszközökön alkalmazott fényvisszaverő anyagok használatát és felszerelését érintő módosítások;

               ·a kikötő szerinti illetékes állam által végzett ellenőrzésre vonatkozó eljárásokat (2019) érintő módosítások; valamint

               ·a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere szerinti szemlézési iránymutatásokat (HSSC-iránymutatások) érintő módosítások.

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               1.1.A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) létrehozásáról szóló egyezmény

               A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) létrehozásáról szóló egyezmény (a továbbiakban: a megállapodás) létrehozza az IMO-t, melynek célja mechanizmust biztosítani a nemzetközi kereskedelmi hajózást érintő bármely technikai kérdéshez kapcsolódó kormányzati szabályozás és gyakorlatok területén megvalósuló kormányközi együttműködéshez, valamint ösztönözni a tengerészeti biztonsággal, a navigáció hatékonyságával, a hajókról származó tengeri szennyezés megakadályozásával és szabályozásával kapcsolatos lehető legszigorúbb normák általános elfogadását és előmozdítani az egyenlő lehetőségek biztosítását; továbbá kezelni a vonatkozó adminisztratív és jogi kérdéseket.

               A megállapodás 1958. március 17-én lépett hatályba.

               Valamennyi tagállam a megállapodás részes fele.

               1.2.A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet

               A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) az Egyesült Nemzeteknek a hajózás biztonságáért és védeleméért, valamint a hajók által okozott tengerszennyezés megelőzéséért felelős szakosított ügynöksége. Az IMO a nemzetközi hajózás biztonságával, védelemével és környezeti teljesítményével kapcsolatos szabványok megalkotásáért világszinten felelős hatóság. A szervezet legfőbb feladata igazságos, hatékony, egységesen elfogadott és alkalmazott szabályozási keret kialakítása a hajózási ágazat számára.

               Az IMO-nak valamennyi uniós tagállam a tagja. Az Európai Bizottság a Kormányközi Tengerészeti Tanácsadó Szervezet (IMCO)
                  1
                és az Európai Közösségek Bizottsága közötti, a felek kölcsönös érdeklődésére számot tartó kérdésekben való együttműködésről és összefogásról szóló megállapodás alapján 1974 óta megfigyelői státusszal rendelkezik a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben (IMO).

               A szervezetnek bármely állam tagja lehet. A közgyűlést a tagok összessége alkotja. A közgyűlés rendes üléseire kétévente egyszer kerül sor. A közgyűlés az IMO irányító szerve. A közgyűlés határozza meg a munkaprogramot, és szavaz a költségvetésről, amelyhez valamennyi tag hozzájárul. A közgyűlés ajánlásokat tehet a tagoknak a tengerbiztonságra, a hajók által okozott tengerszennyezés megelőzésére és ellenőrzésére, valamint a hajózás tengeri környezetre gyakorolt hatásával kapcsolatos egyéb, a nemzetközi jogi eszközök által vagy azok alapján a szervezet hatáskörébe utalt ügyekre vonatkozó rendeletek és iránymutatások elfogadására, illetve az ilyen rendeletek és iránymutatások módosítására. A közgyűlés üléseinek határozatképességéhez tagjainak többsége szükséges, nem számítva a társult tagokat.

               1.3.Az IMO közgyűlésének tervezett jogi aktusai

               Az IMO közgyűlésének 2019. november 25. és december 4. között tartandó 31. ülésén (A 31) elfogadásra várnak:

               az életmentő eszközökön alkalmazott fényvisszaverő anyagok használatára és felszerelésére vonatkozó módosítások;

               a kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzésre vonatkozó eljárások (2019) módosításai; valamint

               a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere szerinti szemlézési iránymutatások (HSSC-iránymutatások) módosításai.

               Az egyes tervezett jogi aktusok célja:

               1.az anyagok időjárási hatásoknak való ellenállásával kapcsolatos vizsgálatok aktualizálása egy elavult és ritkán használt szénív-berendezésre vonatkozó kifejezés törlésével;

               2.a kikötő szerinti illetékes állam által végzett ellenőrzésre vonatkozó jelenlegi, 2017-es eljárások aktualizálása többek között egyes IMO-fórumok (az IMO közgyűlésének 30. ülése, tengerikörnyezet-védelmi bizottságának 72., 73. és 74. ülése és tengerbiztonsági bizottságának 99., 100. és 101. ülése) által utólag elfogadott intézkedésekre történő hivatkozás, a 8. és 11. függelék módosítása, valamint egy új 18. függelék beillesztése révén; valamint

               3.a szemlézési iránymutatások aktualizálása annak érdekében, hogy azok tükrözzék a kötelező eszközök – elsősorban a ballasztvízkezelésről szóló egyezmény – közelmúltbeli módosításait, továbbá a SOLAS-egyezmény és a MARPOL-egyezmény egyes (például a személyhajók speciális kategóriájú tereivel, illetve a tüzelőanyag-fogyasztásra vonatkozó megfelelőségi nyilatkozatokkal kapcsolatos) elemeit is.

               2.Az Unió nevében képviselendő álláspontok

               2.1.Az életmentő eszközökön alkalmazott fényvisszaverő anyagok használatára és felszerelésére vonatkozó A.658(16) sz. határozat módosításai

               A Tengerészeti Biztonsági Bizottság 101. ülése (MSC 101) emlékeztetett arra, hogy előző ülésén, miután megvizsgálta az uniós tagállamok és a Bizottság által benyújtott, MSC 100/19/4. sz. dokumentumot, amely módosításokat javasolt az életmentő eszközökön alkalmazott fényvisszaverő anyagok használatáról és felszereléséről szóló A.658(16) sz. határozathoz, a bizottság egyetértett a 4.10. pontban szereplő „szénív” kifejezés törlésével, és felkérte az IMO titkárságát, hogy készítse el a közgyűlés vonatkozó határozatának tervezetét az MSC 101-en való jóváhagyásra, tekintettel az A 31-en való elfogadás céljából történő előterjesztésre (MSC 100/20. sz. dokumentum, 19.14. és 19.15. pont). Voltak olyan álláspontok, amelyek szerint a kifejezés törlése következtében elvész a rendelkezés egyértelműsége.

               A bizottság – miután megállapította annak lehetőségét, hogy az A 31-en előterjeszthetők ezt az aggályt eloszlató javaslatok – jóváhagyta a közgyűlési határozat tervezetét az életmentő eszközökön alkalmazott fényvisszaverő anyagok használata és felszerelése (A.658(16) sz. határozat) tekintetében történő módosításokról.

               Az életmentő eszközökön alkalmazott fényvisszaverő anyagok használatáról és felszereléséről szóló A.658(16). sz. határozat módosításait az MSC 101/24. sz. IMO-dokumentum 27. melléklete tartalmazza. Az MSC 101-ről szóló jelentés (MSC 101/24. sz. dokumentum) 14.41. pontja szerint a módosítások várhatóan az IMO közgyűlés 31. ülésén (A 31) kerülnek elfogadásra.

               2.2.A kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzésre vonatkozó eljárások (2017) (A.1119(30) sz. határozat) módosításai

               A kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzésre vonatkozó IMO-eljárások (2017) (A1119(30) sz. határozat) a fő dokumentum függelékeiként konkrét témákra vonatkozó iránymutatásokat tartalmaznak. Az IMO-eszközök végrehajtásával foglalkozó albizottság 5. ülésén (III 5) megegyezés született a kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzésre vonatkozó eljárások felülvizsgálatáról, nevezetesen a hajók feltartóztatásával kapcsolatos iránymutatásokról szóló 2. függelék tekintetében (lásd az III 5/15. sz. IMO-dokumentum 5.34. pontját); és az ülések közötti időszakban további előrelépések történtek annak érdekében, hogy a kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzésre vonatkozó eljárások (2019) tervezetét egy határozattervezettel együtt megfontolásra be lehessen nyújtani az III 6-nak, majd – a bizottságok jóváhagyásától függően, adott esetben – megfontolás és elfogadás céljából közvetlenül benyújtásra kerülhessen az A 31-nek.

               A Tengerészeti Biztonsági Bizottság 101. ülésén (MSC 101) a bizottság tudomásul vette, hogy az III 5 a kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzésre vonatkozó eljárások (2017) (A.1119(30) sz. határozat) 8. függelékének (Útmutató a kikötő szerinti állam ellenőrei számára a hajók biztonságos üzemeltetéséről szóló nemzetközi szabályzat tekintetében) és 11. függelékének (Iránymutatás a kikötő szerinti állam ellenőrei számára a tengerészek tanúsítására, a személyzet létszámára és pihenőidejére vonatkozóan) módosítástervezeteit továbbította az emberi tényezőkkel, a képesítéssel és az őrszolgálat ellátásával foglalkozó albizottság 6. ülésének (HTW 6) technikai felülvizsgálat és az III 6-nak való tanácsadás céljából. Az MSC 101 egyetértett abban, hogy a HTW 6 eredményeit továbbítani kell az III 6-nak megfontolásra, hogy azokat a kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzésre vonatkozó eljárásokat (2019) érintő közgyűlési határozat tervezetének elkészítésekor figyelembe lehessen venni. A bizottság ezt követően felhatalmazta az III 6-ot, hogy munkájának eredményét közvetlenül a közgyűlés 31. ülése (A 31) elé tárja (lásd: MSC 101/24 sz. IMO-dokumentum, 10.15.3. pont).

               Az III 6 felülvizsgálta és véglegesítette a fenti 7. és 11. függelékre vonatkozó módosításokat, és a MEPC 74 kérésére a szöveget kiegészítette egy új 18. függelékkel („A MARPOL-egyezmény VI. melléklete 3. fejezetének értelmében a kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzésre vonatkozó 2019. évi iránymutatásokról szóló MEPC.321(74) sz. határozat”), amely a 2020-ban életbe lépő kéntartalom-határértékre vonatkozik, és 2020. március 1-jei hatállyal megtiltja a hajók fedélzetén belső égésű motorokban meghajtás vagy üzemeltetés céljára használható, az előírásoknak meg nem felelő bunkerolaj szállítását. A bizottság aktualizálta a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzési eljárások tekintetében releváns eszközök jegyzékéről szóló 19. függeléket annak érdekében, hogy az tükrözze a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzési eljárások (2017) elfogadása utáni fejleményeket.

               Az III 6 jóváhagyta a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzési eljárások (2017) módosításait, és engedélyt adott azoknak elfogadás céljából az A 31 elé való terjesztésére. A kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzési eljárásokról szóló A.1119(30) sz. határozat felülvizsgálatát az III 6/15 sz. IMO-dokumentum XX. melléklete tartalmazza. Az III 6-ról szóló jelentés (III 6/15 sz. dokumentum) XX. pontja szerint a módosítások várhatóan az IMO közgyűlés 31. ülésén (A 31) kerülnek elfogadásra.

               2.3.A szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere (HSSC) szerinti szemlézési iránymutatások (A.1120(30) sz. határozat) módosításai

               Az IMO-eszközök végrehajtásával foglalkozó albizottság 5. ülésén (III 5) az albizottság emlékeztetett arra, hogy előző ülésén létrehozta a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere szerinti szemlézési iránymutatások felülvizsgálatával foglalkozó kapcsolattartó csoportot, valamint az IMO-eszközök végrehajtásáról szóló szabályzat (III Code) szempontjából releváns eszközök keretében teljesítendő kötelezettségek nem teljes listáját, hogy folytatódjon a szemlézési iránymutatások aktualizálása a 2019. december 31-ig hatályba lépő releváns IMO-eszközök módosításaiból eredő követelmények figyelembevétele érdekébenés hogy a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere szerinti szemlézési iránymutatások módosítástervezetét elfogadás céljából az A 31 elé lehessen terjeszteni. E módosítások érintik a személyhajók speciális kategóriájú tereit (SOLAS-egyezmény) és a tüzelőanyag-fogyasztásra vonatkozó, az ÜHG-adatgyűjtéssel kapcsolatos megfelelőségi nyilatkozatokat (MARPOL-egyezmény) is. A Tengerészeti Biztonsági Bizottság soron következő 101. ülésén (MSC 101) a bizottság tudomásul vette az III 5 eredményeit, és meghatározott néhány kiemelkedően fontos kérdést, majd engedélyezte az III 6 számára, hogy az elvégzett munka eredményéről közvetlenül a közgyűlés 31. ülésének (A 31) jelentést tegyen a közgyűlés általi elfogadás céljából (lásd: MSC 101/24. sz. dokumentum, 10.15.1. pont).

               Az III 6 megvizsgálta a HSSC-iránymutatások módosításait, és engedélyt adott azoknak elfogadás céljából az A 31 elé való terjesztésére. A szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere (HSSC) szerinti szemlézési iránymutatásokról szóló A.1120(30). sz. határozat módosításait az III 6/15 sz. IMO-dokumentum XX. melléklete tartalmazza. Az III 6-ról szóló jelentés (III 6/15 sz. dokumentum) XX. pontja szerint a módosítások várhatóan az IMO közgyűlés 31. ülésén (A 31) kerülnek elfogadásra.

               2.4.A vonatkozó uniós jogszabályok és az uniós hatáskör

               2.4.1.Az életmentő eszközökön alkalmazott fényvisszaverő anyagok használatára és felszerelésére vonatkozó módosítások

               Az életmentő eszközökön alkalmazott fényvisszaverő anyagok azon tengerészeti felszerelésekkel kapcsolatosak, amelyek a tengerészeti felszerelésekről és a 96/98/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. július 23-i 2014/90/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  2
                hatálya alá tartoznak. A fényvisszaverő anyagokra a tengerészeti felszerelésekre vonatkozó tervezési, gyártási és teljesítménykövetelményekről és vizsgálati előírásokról, valamint az (EU) 2017/306 bizottsági végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. május 15-i (EU) 2018/773 bizottsági végrehajtási rendelet
                  3
                rendelkezései vonatkoznak. Az említett végrehajtási rendelet hivatkozik az IMO A.658(16) sz. határozatára („Az életmentő eszközökön alkalmazott fényvisszaverő anyagok használata és felszerelése”). Az IMO-határozat és a helyébe lépő határozatok bármely módosításának ezért közvetlen hatása lesz a rendeletben foglalt követelményekre.

               2.4.2.A kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzésre vonatkozó eljárások (2017) (A.1119(30) sz. határozat) módosításai

               A kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló, 2009. április 23-i 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („PSC irányelv”)
                  4
                az Unió kikötőiben és a tagállamok felségvizein történő hajózás tekintetében a hajózás biztonságára, a környezetszennyezés megelőzésére és a fedélzeti élet- és munkakörülményekre vonatkozó nemzetközi előírások végrehajtását érinti. A PSC irányelv célja, hogy a tagállamok felségvizein csökkentse a követelményeket nem teljesítő hajók számát. A PSC tisztviselők ellenőrzik tanúsítványokat és dokumentumokat, beleértve a hajónaplókat is. Meg kell jegyezni, hogy a PSC irányelv a tagállamok számára a Párizsi Egyetértési Memorandum iránymutatásainak alkalmazását írja elő, és nem hivatkozik az IMO-iránymutatásokra, amelyek a Párizsi Memorandum iránymutatásain alapulnak ugyan, de azokkal nem feltétlenül azonosak. Ezért ezen a téren az EU rendelkezik hatáskörrel, az IMO PSC-iránymutatásainak az uniós jogszabályokra gyakorolt joghatása a legjobb esetben is közvetett.

               2.4.3.A szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere szerinti szemlézési iránymutatások (A.1120(30) sz. határozat) módosításai

               A hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló, 2009. április 23-i 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  5
                intézkedéseket állapít meg a hajók felügyeletével, vizsgálatával és hitelesítésével megbízott szervezetek számára a tengeri biztonságról és a tengerszennyezés megelőzéséről szóló nemzetközi egyezményeknek való megfelelés céljából, előmozdítva a szolgáltatásnyújtás szabadságával kapcsolatos célkitűzést. A szóban forgó rendelet I. melléklete B. pontjának 7. k) kritériuma szerint

               „az elismert szervezetnek biztosítania kell, hogy:

               a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere által előírt, jogszabályban meghatározott szemlék és vizsgálatok, amelyek elvégzésére az elismert szervezet felhatalmazással bír, a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszerének keretében végzett, a szemlékre vonatkozó iránymutatásokról szóló A.948(23) IMO-határozat mellékletében és függelékében meghatározott rendelkezések alapján történik.”

               Az IMO-határozat és a helyébe lépő határozatok bármely módosításának ezért közvetlen hatása lesz a 391/2009/EK rendeletban foglalt követelményekre.

               2.4.4.Az uniós hatáskör

               Az életmentő eszközökön alkalmazott fényvisszaverő anyagok használatáról és felszereléséről szóló A.658(16) sz. határozat módosításai a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről szóló, 2009. május 6-i 2009/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás)
                  6
                alkalmazása révén érintik az uniós jogot.

               A kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2009/16/EK irányelv alkalmazása a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzési eljárásokon és a Párizsi Egyetértési Memorandum 1. és VI. mellékletben meghatározott utasításain (iránymutatásain) alapul. A kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzésre vonatkozó IMO-eljárások és azok módosításai befolyásolhatják a Párizsi Memorandum iránymutatásait, és ezáltal közvetlen hatással lehetnek a 2009/16/EK irányelv alkalmazására.

               A szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere (HSSC) szerinti szemlézési iránymutatások a 391/2009/EK rendelet követelményei közé tartoznak. A szemlézési iránymutatások bármely módosítása a 391/2009/EK rendelet alkalmazása révén érinteni fogja az uniós jogot.

               3.Jogalap

               3.1.Eljárási jogalap

               3.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szóban forgó szervnek vagy részes fele-e a megállapodásnak
                  7
               .

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”.
                  8

               3.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az IMO közgyűlése egy megállapodás, nevezetesen a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) létrehozásáról szóló egyezmény által létrehozott szerv.

               Az IMO közgyűlése által elfogadandó jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok. A tervezett jogi aktus meghatározó módon befolyásolja uniós szabályozás tartalmát, nevezetesen:

               1.a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről szóló 2009/45/EK irányelvet. Az említett irányelv 6. cikke (2) bekezdése a) pontjának i. alpontja értelmében az A. osztályba tartozó új személyhajóknak teljes mértékben meg kell felelniük az 1974. évi, módosított SOLAS-egyezmény követelményeinek.

               2.A kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2009/16/EK irányelv. A 15 cikk előírja, hogy a tagállamok gondoskodjanak arról, hogy ellenőreik kövessék a VI. mellékletben meghatározott eljárásokat és iránymutatásokat. Ezeket az iránymutatásokat a Párizsi Egyetértési Memorandum határozza meg. A kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzésre vonatkozó IMO-eljárások (2017) módosításai befolyásolhatják a Párizsi Memorandum iránymutatásainak jövőbeli alakulását, és így hatással lehet ezen irányelv alkalmazására. Meg kell jegyezni, hogy az IMO III albizottsága „A PSC-tevékenységek és eljárások világszinten történő harmonizálására irányuló intézkedések” napirendi pont alatt megvitatta a módosításokat.

               3.A hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló 391/2009/EK rendelet. A szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere (HSSC) szerinti szemlézési iránymutatások e rendelet követelményei közé tartoznak. Az I. melléklet B. pontjának 7. k) kritériuma szerint:

               „7. Az elismert szervezetnek biztosítania kell, hogy:

               k) a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere által előírt, jogszabályban meghatározott szemlék és vizsgálatok, amelyek elvégzésére az elismert szervezet felhatalmazással bír, a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszerének keretében végzett, a szemlékre vonatkozó iránymutatásokról szóló A.948(23) IMO-határozat mellékletében és függelékében meghatározott rendelkezések alapján történik.”

               A szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere (HSSC) szerinti szemlézési iránymutatások módosításai ezért a 391/2009/EK rendelet alkalmazása révén érintenék az uniós jogot.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               3.2.Anyagi jogalap

               3.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont elfogadásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               3.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a tengeri szállítással kapcsolatos. A javasolt határozat anyagi jogalapja ezért az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése.

               3.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 100. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2019/0248 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) közgyűlésének 31. ülésén az életmentő eszközökön alkalmazott fényvisszaverő anyagok használatáról és felszereléséről szóló A.658(16) sz. határozat, a kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzésre vonatkozó eljárásokról (2017) szóló A.1119(30) sz. határozat, valamint a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere (HSSC) szerinti szemlézési iránymutatásokról szóló A.1120(30) sz. határozat módosításainak elfogadása kapcsán az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Nemzetközi Tengerészeti Szervezetről (IMO) szóló egyezmény (a továbbiakban: a megállapodás) 1958. március 17-én lépett hatályba.

               (2)A megállapodás 15. cikkének j) pontja értelmében a közgyűlés ajánlásokat tehet a tagoknak a tengerbiztonságra, a hajók által okozott tengerszennyezés megelőzésére és ellenőrzésére, valamint a hajózás tengeri környezetre gyakorolt hatásával kapcsolatos egyéb, a nemzetközi jogi eszközök által vagy azok alapján a szervezet hatáskörébe utalt ügyekre vonatkozó rendeletek és iránymutatások elfogadására, illetve az ilyen rendeletek és iránymutatások módosítására.

               (3)Az IMO közgyűlése a 2019. november 25. és december 5. között tartandó 31. ülésén módosításokat készül elfogadni az életmentő eszközökön alkalmazott fényvisszaverő anyagok használatáról és felszereléséről szóló A.658(16) sz. határozathoz, a kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzésre vonatkozó eljárásokról (2017) szóló A.1119(30) sz. határozathoz, valamint a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere (HSSC) szerinti szemlézési iránymutatásokról szóló A.1120(30) sz. határozathoz.

               (4)Helyénvaló meghatározni az Unió nevében az IMO-ban képviselendő álláspontot, mivel az életmentő eszközökön alkalmazott fényvisszaverő anyagok használatáról és felszereléséről szóló A.658(16) sz. határozat, a kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzésre vonatkozó eljárások (2017) (A.1119(30) sz. határozat), valamint a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere (HSSC) szerinti szemlézési iránymutatások (A.1120(30) sz. határozat) módosításai elfogadásuk esetén meghatározó módon befolyásolni fogják az uniós jog, nevezetesen a személyhajókra vonatkozó biztonsági szabályokról és követelményekről szóló 2009/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  9
               , a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  10
               , valamint a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló, 2009. április 23-i 391/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  11
                tartalmát.

               (5)A Tengerészeti Biztonsági Bizottság 101. ülése (MSC 101), amelyet 2019. június 5–14. között tartottak Londonban, emlékeztetett arra, hogy előző ülésén, miután megvizsgálta az MSC 100/19/4. sz. dokumentumot, amely módosításokat javasolt az életmentő eszközökön alkalmazott fényvisszaverő anyagok használatáról és felszereléséről szóló A.658(16) sz. határozathoz, a bizottság egyetértett a 4.10. pontban szereplő „szénív” kifejezés törlésével, és felkérte az IMO titkárságát, hogy készítse el a közgyűlés vonatkozó határozatának tervezetét az MSC 101-en való jóváhagyásra, tekintettel a közgyűlés 31. ülésén (A 31) való elfogadás céljából történő előterjesztésre (MSC 100/20. sz. dokumentum, 19.14. és 19.15. pont). A bizottság ezt követően jóváhagyja az életmentő eszközökön alkalmazott fényvisszaverő anyagok használatának és felszerelésének módosításáról szóló közgyűlési határozat tervezetét (A.658(16) sz. határozat).

               (6)Az IMO-eszközök végrehajtásával foglalkozó albizottság 5. ülése (III 5), amelyet 2018. szeptember 24–28. között tartottak Londonban, megegyezett a kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzésre vonatkozó eljárások (2017) bizonyos felülvizsgálatáról, nevezetesen a hajók feltartóztatásával kapcsolatos iránymutatásról szóló 2. függelék tekintetében; továbbá arról, hogy az ülések közötti időszakban további előrelépések történjenek, annak érdekében, hogy a kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzésre vonatkozó eljárások (2019) tervezetét egy határozattervezettel együtt megfontolásra be lehessen nyújtani az III 6-nak (2019. július 1–5., London), mielőtt az – a bizottságok jóváhagyásától függően, adott esetben – megfontolás és elfogadás céljából benyújtásra kerülne közvetlenül az A 31-nek.

               (7)Az MSC 101 ezt követően felhatalmazta az III 6-ot, hogy munkájának eredményét közvetlenül a közgyűlés 31. ülése (A 31) elé tárja. Az III 6 felülvizsgálta és véglegesítette a kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzésre vonatkozó eljárások (2019) módosításait, és a tengerikörnyezet-védelmi bizottság 2019. május 13–17-i londoni 74. ülésén megfogalmazott kérésének megfelelően új, 18. függelékkel („A MARPOL-egyezmény VI. melléklete 3. fejezetének értelmében a kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzésre vonatkozó 2019. évi iránymutatásokról szóló MEPC.321(74) sz. határozat”) egészítette ki a szöveget. Az III 6 jóváhagyta a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzési eljárások (2017) módosításait, és engedélyt adott azoknak elfogadás céljából az A 31 elé való terjesztésére.

               (8)Az III 5 alkalmával az albizottság emlékeztetett arra, hogy előző ülésén létrehozta a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere szerinti szemlézési iránymutatások felülvizsgálatával foglalkozó kapcsolattartó csoportot, valamint és az IMO-eszközök végrehajtásáról szóló szabályzat (III Code) szempontjából releváns eszközök keretében teljesítendő kötelezettségek nem teljes listáját, hogy folytassa a szemlézési iránymutatások aktualizálását a 2019. december 31-ig hatályba lépő releváns IMO-eszközök módosításaiból eredő követelmények figyelembevétele érdekében, és hogy a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere szerinti szemlézési iránymutatások módosítástervezetét elfogadás céljából az A 31 elé lehessen terjeszteni. Az MSC 101 alkalmával a bizottság tudomásul vette az III 5 eredményeit, és meghatározott néhány kiemelkedően fontos kérdést, majd engedélyezte az III 6 számára, hogy az elvégzett munka eredményéről közvetlenül a közgyűlés 31. ülésének (A 31) jelentést tegyen a közgyűlés általi elfogadás céljából. Az III 6 mérlegelte a HSSC-iránymutatások módosításait, és engedélyt adott azoknak elfogadás céljából az A 31 elé való terjesztésére.

               (9)Az uniós álláspontot az Unió azon tagállamainak kell képviselniük az Unió érdekében közösen eljárva, amelyek tagjai az IMO-nak,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az IMO közgyűlésének 31. ülésén az Unió nevében képviselendő álláspont az, hogy támogatni kell a következőkre vonatkozó módosítások elfogadását:

               a)az életmentő eszközökön alkalmazott fényvisszaverő anyagok használatáról és felszereléséről szóló A.658(16) sz. határozat, az MSC 101/24. sz. dokumentum 27. mellékletének megfelelően;

               b)a kikötő szerint illetékes állam által végzett ellenőrzésre vonatkozó eljárások (2017) (A.1119(30) sz. határozat) az III 6/15 sz. dokumentum XX. mellékletének megfelelően; valamint

               c)a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere (HSSC) szerinti szemlézési iránymutatások (2017) (A.1120(30) sz. határozat), és a szemlézés és hitelesítés harmonizált rendszere (HSSC) szerinti szemlézési iránymutatások (2015) (A.1104 (29) sz. határozat), az III 6/15 sz. dokumentum XX. mellékletének megfelelően.

               2. cikk

               (1)Az 1. cikkben említett álláspontot az Unió azon tagállamai képviselik az Unió érdekében közösen eljárva, amelyek az IMO tagjai.

               (2)Az 1. cikkben említett álláspontot érintő kisebb változtatások a Tanács további határozata nélkül is elfogadhatók.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A szervezet nevét 1982-ben módosították Nemzetközi Tengerészeti Szervezetre (IMO).

                     (2)

                        HL L 257., 2014.8.28., 146. o.

                     (3)

                        HL L 133., 2018.8.30., 1. o.

                     (4)

                        HL L 131., 2009.5.28., 57. o.

                     (5)

                        HL L 131., 2009.5.28., 11. o.

                     (6)

                        HL L 163., 2009.6.25., 1. o.

                     (7)

                        C-399/12 sz. ügy, Németország kontra Tanács (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (8)

                        C-399/12. sz. ügy, Németország kontra Tanács (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (9)

                        HL L 163., 2009.6.25., 1. o.

                     (10)

                        HL L 131., 2009.5.28., 57. o.

                     (11)

                        HL L 131., 2009.5.28., 11. o.