               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.7.11.
            COM(2017) 374 final
            2017/0156(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az EU–Törökország Társulási Tanács keretében az EK–Törökország Társulási Tanács mezőgazdasági termékek kereskedelmi rendszeréről szóló 1/98 határozat 2. jegyzőkönyvének módosítása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               Az EU és Törökország közötti, mezőgazdasági és halászati termékekre vonatkozó kétoldalú kereskedelmi kapcsolatokat az Európai Gazdasági Közösség és Törökország közötti 1963. szeptember 12-i társulási megállapodás (a továbbiakban: megállapodás), és különösen az EK–Törökország Társulási Tanács mezőgazdasági termékek kereskedelmi rendszeréről szóló, 1998. február 25-i 1/98 határozata szabályozza. A Társulási Tanács említett határozata értelmében az Unió bizonyos kedvezményekben részesült a szarvasmarhafélék húsára vonatkozó vámkontingensek alkalmazása révén. A szarvasmarhafélék húsára vonatkozó két vámkontingens jelenleg a fagyasztott marhahús 5000 tonnás kontingensét és a fagyasztott marhahús 14 100 tonnás kontingensét foglalja magában.

               A Társulási Tanács 1/98 határozatának hatálybalépése óta az uniós szarvasmarhafélék és élő állatok kivitele ingadozó volt, és Törökország hosszú időn keresztül megtiltotta a kivitelt. A kontingensek teljes kihasználásának megkönnyítése és e termékek rendszeres kereskedelmi forgalmának elérése érdekében Törökország a marhahúsra vonatkozó két vámkontingens hatályának a friss és a hűtött marhahúsra való kiterjesztését javasolta.

               Ez a módosítás az Unió érdekében áll, mivel az a meglévő koncessziók termékkörének kiterjesztését, a törökországi piaci keresletnek való jobb megfelelést, valamint a kvóták jobb kihasználását, és ezáltal a rendszeres kereskedelmi forgalmat is biztosítaná. Ezenfelül a friss és a hűtött marhahús általában magasabb árat ér el a piacon. E módosítás tágabb értelemben vett hosszú távú célja a kvótákon belüli rendszeres és korlátozás nélküli kereskedelem biztosítása.

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A javaslat a marhahús Törökországba irányuló kivitelének megkönnyítése érdekében kiterjeszti a Törökországba a két kontingens keretében történő kivitelre engedélyezett marhahústermékek körét.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A javaslat összhangban áll a harmadik országokkal folytatott kereskedelem terén nyíló lehetőségek gyarapítását célzó uniós kereskedelempolitikával.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A javaslat összhangban áll a tagállamok és a harmadik országok közötti kereskedelem előmozdítására irányuló uniós politikával és azzal az elvvel, hogy az Európai Uniónak ösztönöznie kell a kereskedelem fejlődését, többek között a nemzetközi kereskedelemre vonatkozó korlátozások fokozatos megszüntetése révén. A javaslat célja a marhahústermékek Unió és Törökország közötti kereskedelmének javítása és megkönnyítése.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A tanácsi határozat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével és az Európai Gazdasági Közösség és Törökország közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének 35. cikkével.

               •Szubszidiaritás

                  Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 3. cikke értelmében a közös kereskedelempolitika az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó területek között szerepel. Ez a kezdeményezés egy meglévő kereskedelmi megállapodás végrehajtására vonatkozik.

               •Arányosság

                  Valamennyi észszerű szakpolitikai alternatíva megvizsgálásra került, és e javaslat tekinthető a legmegfelelőbbnek a kitűzött cél eléréséhez.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Az EU–Törökország Társulási Tanács határozata az EK–Törökország Társulási Tanács mezőgazdasági termékek kereskedelmi rendszeréről szóló 1/98 határozatához csatolt 2. jegyzőkönyvének módosításáról.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A Bizottság informális konzultációt folytatott azon érdekelt felekkel és tagállamokkal, amelyek támogatják a meglévő kontingensek hatálya alá tartozó termékek körét kibővítő javaslatot.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  A Bizottság kapcsolatban áll azon érdekelt felekkel, amelyek véleményt nyilvánítottak a törökországi piaci helyzetről.

               •Hatásvizsgálat

                  Hatásvizsgálat elvégzésére nem került sor, mivel a javaslat célja a Törökországgal folytatott marhahústermék-kereskedelem növelése és javítása és ezáltal a meglévő kétoldalú kereskedelmi preferenciák kihasználása. A javaslat nem érinti az Unióba irányuló behozatalt, és nem nyújt új kereskedelmi kedvezményeket harmadik országok számára.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  A termékkör kiszélesítése segítheti a kis- és középvállalkozások Törökországba irányuló marhahús-exportját. Szélesebb termékkör lesz exportálható a kontingensek keretében, így elősegítve a kvóták teljes kihasználását és a kivitel növelését.

               •Alapjogok

                  A javaslat nem érinti az alapvető jogokat.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A Bizottság figyelemmel fogja kísérni a kereskedelmi forgalmat, hogy értékelhesse, a javaslat biztosítja-e a meglévő kvóták jobb hasznosítását, és hogy gondoskodjon arról, hogy a marhahús Törökországba irányuló exportja ne ütközzön akadályokba.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  Tárgytalan.

               2017/0156 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az EU–Törökország Társulási Tanács keretében az EK–Törökország Társulási Tanács mezőgazdasági termékek kereskedelmi rendszeréről szóló 1/98 határozat 2. jegyzőkönyvének módosítása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Közösség és Törökország közötti társulási megállapodás
                  1
                az Unió és Törökország közötti kereskedelmi és gazdasági kapcsolatok folyamatos és kiegyensúlyozott erősödésének előmozdítására irányul, és Társulási Tanácsot hoz létre a társulás megvalósításának és fokozatos fejlesztésének biztosítására.

               (2)Az EK–Törökország Társulási Tanács 1/98 határozata
                  2
                meghatározza a mezőgazdasági termékek kereskedelmi rendszerét. A határozat 2. jegyzőkönyve az Unióból származó mezőgazdasági termékek Törökországba történő behozatalára alkalmazandó preferenciális rendszerre vonatkozó részleteket tartalmazza, beleértve a fagyasztott marhahús behozatalára vonatkozó preferenciális rendelkezéseket is.

               (3)Az Unió és Törökország konzultációkat folytatott, és megállapodott az Unióból származó marhahús Törökországba történő behozatalára alkalmazandó preferenciális rendszernek az 1/98 határozat 2. jegyzőkönyvének mellékletében foglalt meglévő vámkontingens hatályának a friss és a hűtött marhahúsra való kiterjesztése céljából történő módosításáról.

               (4)Az Európai Gazdasági Közösség és Törökország közötti társulási megállapodás kiegészítő jegyzőkönyvének
                  3
                35. cikke értelmében az Unió és Törökország által egymásnak nyújtott preferenciális elbánás hatálya a Társulási Tanács határozatával módosítható.

               (5)Az Unió EU–Törökország Társulási Tanácsban képviselendő álláspontjának ezért az e határozathoz csatolt határozattervezeten kell alapulnia.

               (6)Mivel a Társulási Tanács határozata módosítja a megállapodást, a határozatot annak elfogadása után az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

               (7)Az Európai Unióról szóló szerződés 17. cikkének (1) bekezdése alapján a Társulási Tanácsban az Uniót a Bizottság képviseli,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EU–Törökország Társulási Tanács keretében az EK–Törökország Társulási Tanács mezőgazdasági termékek kereskedelmi rendszeréről szóló 1/98 határozatához csatolt 2. jegyzőkönyvének módosítása tekintetében az Európai Unió által képviselendő álláspontnak az EU–Törökország Társulási Tanács e határozathoz csatolt határozattervezetén kell alapulnia.

               2. cikk

               A Társulási Tanács határozatát annak elfogadása után az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  Az Európai Gazdasági Közösség és Törökország közötti társulás létrehozásáról szóló, 1963. szeptember 12-én Ankarában aláírt megállapodás (HL 217., 1964.12.29., 3687. o.).

                     (2)
                  Az EK–Törökország Társulási Tanács 1/98 határozata (1998. február 25.) a mezőgazdasági termékek kereskedelmi rendszeréről (98/223/EK) (HL L 86., 1998.3.20., 1. o.).

                     (3)
                  Az Európai Gazdasági Közösség és Törökország közötti társulási megállapodáshoz csatolt, 1970. november 23-án aláírt kiegészítő jegyzőkönyv és pénzügyi jegyzőkönyv (HL L 293., 1972.12.29., 3. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.7.11.
            COM(2017) 374 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az EU–Törökország Társulási Tanács keretében az EK–Törökország Társulási Tanács mezőgazdasági termékek kereskedelmi rendszeréről szóló 1/98 határozat 2. jegyzőkönyvének módosítása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               Tervezet
                  AZ EU–TÖRÖKORSZÁG TÁRSULÁSI TANÁCS ....SZ. HATÁROZATA

                  (....)

                  a mezőgazdasági termékekre vonatkozó kereskedelmi rendszerről szóló 1/98 határozat 2. jegyzőkönyvének módosításáról

               AZ EU–TÖRÖKORSZÁG TÁRSULÁSI TANÁCS,

               tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és Törökország közötti társulási megállapodásra
                  1
               ,

               tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és Törökország közötti társulási megállapodáshoz csatolt, 1970. november 23-án aláírt kiegészítő jegyzőkönyvre és pénzügyi jegyzőkönyvre
                  2
                és különösen a 35. cikkre,

               mivel:

               (1)Az EK–Törökország Társulási Tanács 1/98 határozata
                  3
                megállapítja a mezőgazdasági termékek Unió és Törökország közötti kereskedelmének preferenciális rendszerét. A határozat 2. jegyzőkönyve az Unióból származó mezőgazdasági termékek Törökországba történő behozatalára alkalmazandó preferenciális rendszer részleteit tartalmazza, beleértve a fagyasztott marhahús behozatalára vonatkozó preferenciális rendelkezéseket is.

               (2)Az Unió és Törökország konzultációkat folytatott, és megállapodott az Unióból származó marhahús Törökországba történő behozatalára alkalmazandó preferenciális rendszernek az 1/98 határozat 2. jegyzőkönyvének mellékletében foglalt meglévő vámkontingens hatályának a friss és a hűtött marhahúsra való kiterjesztése céljából történő módosításáról.

               (3)Az EK–Törökország Társulási Tanács 1/98 határozatának 2. jegyzőkönyvét ennek megfelelően módosítani kell,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1. cikk

               Az 1/98 határozat 2. jegyzőkönyvének melléklete az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosul.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba. Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

               Kelt:………….,

                  az elnök

                  az EU–Törökország Társulási Tanács részéről

                  az elnök

               Melléklet

               Az 1/98 határozat 2. jegyzőkönyvének mellékletében a 0202 20 KN-kódhoz tartozó bejegyzések helyébe a következő szöveg lép:

                        „KN-kód

                        Árumegnevezés

                        Az MFN-vám csökkentése (%)

                        Vámkontingens (nettó súly tonnában)

                        0201 20,

                        0202 20

                        Másképpen darabolt marhahús, csonttal, frissen, hűtve vagy fagyasztva

                        50 % csökkentés maximum 30 %-os vámtétellel

                        5 000

                        0201 20,

                        0202 20

                        Másképpen darabolt marhahús, csonttal, frissen, hűtve vagy fagyasztva

                        30 % csökkentés maximum 43 %-os vámtétellel

                        14 100”

                     (1)
                  HL 217., 1964.12.29., 3687. o.

                     (2)
                  HL L 293., 1972.12.29., 3. o.

                     (3)
                  Az EK–Törökország Társulási Tanács 1/98. sz. határozata (1998. február 25.) a mezőgazdasági termékek kereskedelmi rendszeréről (98/223/EK) (HL L 86., 1998.3.20., 1. o.).


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0391

Javaslat: az Európai parlament és a Tanács határozata a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról (átdolgozás) (EGT-vonatkozású szöveg)  /* COM/2009/0391 végleges - COD 2009/0110 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2009.7.27.COM(2009) 391 végleges2009/0110 (COD)VI. részJavaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról (átdolgozás) (EGT-vonatkozású szöveg)ê 1692/96/EKII. MELLÉKLETKÖZÖS ÉRDEKŰ PROJEKTEK SZEMPONTJAI ÉS ELŐÍRÁSAI[1]2. szakasz | : | Közúthálózat |3. szakasz | : | Vasúthálózat |4. szakasz | : | Belvízi hajóút-hálózat és belvízi hajóutak mellett fekvő kikötők |5. szakasz | : | Tengeri kikötők |6. szakasz | : | Repülőterek |7. szakasz | : | Kombinált árufuvarozási hálózat |8. szakasz | : | Hajózási információs és szervezési hálózat |9. szakasz | : | Légi forgalomirányítási hálózat |10. szakasz | : | Helymeghatározási és navigációs hálózat |2. SZAKASZKözúthálózatAz I. mellékletben szereplő összeköttetésekkel kapcsolatos projektek mellett közös érdekű projekteknek kell tekinteni az ilyen összeköttetésekkel kapcsolatos minden infrastrukturális projektet, amely a következőkre vonatkozik:A. A hálózat fejlesztése, különösen:-  autópálya-szélesítés, vagy közút-korszerűsítés,-  elkerülő útvonalak vagy körgyűrűk építése, illetve korszerűsítése,-  az országos hálózatok interoperabilitásának növelése.B. Forgalomirányítási és felhasználói információs rendszerek fejlesztése, különösen:-  telematikai infrastruktúra kiépítése forgalmi adatok gyűjtéséhez,-  forgalmi információs központok, és forgalomellenőrzési központok fejlesztése, illetve a különböző országok forgalmi információs központjai közti adatcsere fejlesztése,-  közúti információs szolgáltatások, különösen az RDS-TMC rendszer létesítése[2],-  telematikai infrastruktúrák műszaki interoperabilitása.3. SZAKASZVasúthálózatAz I. mellékletben szereplő összeköttetésekkel kapcsolatos projektek mellett közös érdekű projekteknek kell tekinteni az ilyen összeköttetésekkel kapcsolatos minden infrastrukturális projektet, amely a következőkre vonatkozik:-  a transzeurópai vasútrendszerek közti interoperabilitás,-  más közlekedési módok hálózataival való összeköttetés.4. SZAKASZBelvízi hajóút-hálózat és belvízi hajóút mellett fekvő kikötőkê 1346/2001/EK 1. cikk 6. pont a) alpont (kiigazított szöveg)Belvízi kikötőkA közös érdekű projektek kizárólag olyan infrastruktúrával lehetnek kapcsolatosak, amely megkülönböztetés nélkül nyitva áll bármely felhasználó számára.Az I. mellékletben említett összeköttetésekhez tartozó projektek mellett közérdekű projektek részének kell tekinteni azokat az infrastrukturális projekteket, amelyek a következő kategóriák közül egynek vagy többnek megfelelnek:1. hajóutak felőli kikötő-megközelítés;2. kikötői infrastruktúra a kikötői területen belül;3. a kikötői területen belüli egyéb közlekedési infrastruktúra;4. más közlekedési infrastruktúra, amely összeköti a kikötőt a transzeurópai közlekedési hálózat egyéb elemeivel.A következőkben felsorolt munkákkal kapcsolatos valamennyi projekt közös érdekűnek minősül: a közlekedési rendszer a kikötőn belül általában valamennyi felhasználó számára rendelkezésre álló valamennyi elemének, valamint a nemzeti vagy nemzetközi közlekedési hálózattal való összeköttetéseknek az építése és fenntartása √ . Ilyennek minősül különösen Õ a földingatlan kereskedelmi és egyéb, a kikötővel kapcsolatos célú fejlesztése és fenntartása, közúti és vasúti összeköttetések építése és fenntartása, beleértve a hozzáférési útvonalak és egyéb kikötői vízi területek kotrását, valamint a navigációs segítségnyújtáshoz, a közlekedésirányítási, kommunikációs és információs rendszerekhez szükséges berendezések építése és fenntartása a kikötőben és a megközelítési útvonalakon.ê 1692/96/EKForgalomirányításKözös érdekű projekt közé tartozónak kell tekinteni különösen:-  a hajók, különösen a veszélyes, vagy szennyező árut szállító hajók hajóút-kitűzési és forgalomirányító rendszerét,-  a vészhelyzetekben használatos és a belvízi hajóút biztonságát elősegítő távközlési rendszereket.ê 1346/2001/EK 1. cikk 6. pont b) alpont (kiigazított szöveg)5. SZAKASZTengeri kikötők1. A hálózathoz tartozó tengeri kikötőkkel kapcsolatos közös érdekű projektekre vonatkozó közös feltételekA közérdekű projektek kizárólag olyan infrastruktúrával lehetnek kapcsolatosak, amely megkülönböztetés nélkül nyitva áll bármely felhasználó számára.A következőkben felsorolt munkákkal kapcsolatos valamennyi projekt közös érdekűnek minősül: a közlekedési rendszer a kikötőn belül általában valamennyi felhasználó számára rendelkezésre álló valamennyi elemének, valamint a nemzeti vagy nemzetközi közlekedési hálózattal való összeköttetéseknek az építése és fenntartása √ . Ilyennek minősül különösen Õ a földingatlan kereskedelmi és egyéb, a kikötővel kapcsolatos célú fejlesztése és fenntartása, közúti és vasúti összeköttetések építése és fenntartása, beleértve a hozzáférési útvonalak és egyéb kikötői vízi területek kotrását, valamint a navigációs segítségnyújtáshoz, a közlekedésirányítási, kommunikációs és információs rendszerekhez szükséges berendezések építése és fenntartása a kikötőben és a megközelítési útvonalakon.2. A tengeri kikötői hálózattal kapcsolatos közérdekű projektekre vonatkozó előírásokKözös érdekűnek minősül az alábbi követelményeknek megfelelő valamennyi projekt:Projektelőírások | Kikötőkategória |I. A rövid távú tengeri hajózás elősegítése |A rövid távú tengeri és a tengeri-folyami hajózás fejlesztéséhez szükséges infrastruktúra | Az A. kategóriába tartozó kikötőkkel kapcsolatos projekt |II. A kikötők megközelítése |A kikötők megközelítése tengeri vagy belvízi úton | Az A. és B. kategóriába tartozó kikötőkkel kapcsolatos projekt |A 60. északi szélességi fok közelében és azon túl elhelyezkedő balti-tengeri kikötők állandó megközelíthetősége, beleértve a téli jégtörő munkák beruházási költségeit | Az A., B. és C. kategóriába tartozó kikötőkkel kapcsolatos projekt |A kikötőt a transzeurópai közlekedési hálózat más elemeihez vasúti, közúti és belvízi összeköttetéssel kapcsoló hátországi megközelíthetőség létrehozása vagy javítása | Az A. kategóriába tartozó kikötőkkel kapcsolatos projekt |A kikötőt a transzeurópai közlekedési hálózat más elemeihez vasúti, közúti és belvízi összeköttetéssel kapcsoló hátországi megközelíthetőség fejlesztése | Az A. és B. kategóriába tartozó kikötőkkel kapcsolatos projekt |III. Kikötői infrastruktúra a kikötői területen belül |A kikötői infrastruktúra fejlesztése az intermodalitás hatékonyságának elősegítése érdekében | Az A. és B. kategóriába tartozó kikötőkkel kapcsolatos projekt |A kikötői infrastruktúra korszerűsítése, különösen a szigeteken, illetve a peremterületeken vagy a legkülső régiókban található kikötők esetében | A C. kategóriába tartozó kikötőkkel kapcsolatos projekt |Az EDI-hez (elektronikus adatcsere) hasonló irányítási és információs rendszerek, illetve az áru- és személyforgalom intelligens irányításához integrált technológiát alkalmazó egyéb rendszerek fejlesztése és üzembe helyezése | Az A., B. és C. kategóriába tartozó kikötőkkel kapcsolatos projekt |A hulladék fogadására alkalmas kikötői berendezések fejlesztése | Az A., B. és C. kategóriába tartozó kikötőkkel kapcsolatos projekt. |ê 1692/96/EK6. SZAKASZRepülőterekI. A közös érdekű repülőtérré válás jogosultsági szempontjaiA közös érdekű repülőtereknek meg kell felelniük a következő összekapcsolási pontok egyikére vonatkozó feltételeinek:1. A nemzetközi összekapcsolási pontok tartalmazzák:-  mindazokat a repülőtereket vagy repülőtér rendszereket[3], amelyek teljes évi forgalma legalább:-  5 000 000 utas, mínusz 10 %, vagy-  100 000 kereskedelmi légijármű, vagy-  150 000 tonna teheráru volumen, vagy-  1 000 000 Közösségen kívüli utas;vagy-  minden olyan új repülőtér, amelyet meglévő, helyben tovább már nem fejleszthető nemzetközi összekapcsolási pont felváltására építettek.2. A közösségi összekapcsolási pontok tartalmazzák:-  mindazokat a repülőtereket vagy repülőtér-rendszereket, amelyek éves forgalma:-  1 000 000 mínusz 10 %, és 4 499 999 utas között van, vagy-  50 000 és 149 999 tonna teheráru volumen között van, vagy-  500 000 és 899 999 utas között van, amelyből legalább 30 % nem belföldi, vagy-  300 000 és 899 999 utas között van és az európai kontinensen kívül, a legközelebbi nemzetközi összekapcsolási ponttól több, mint 500 km-re fekszik;vagy-  minden olyan új repülőtér, amelyet meglévő, helyben tovább már nem fejleszthető közösségi összekapcsolási pont felváltására építettek.3. A regionális összekötő és összekapcsolási pontok tartalmaznak minden repülőteret-  amelynek éves forgalma 500 000 és 899 999 utas között van, amelyből a nem belföldi forgalom nem éri el a 30 %-ot, vagy-  amelynek éves forgalma 250 000, mínusz 10 % és 499 999 utas között van, vagy-  éves teheráru volumene 10 000 és 49 999 tonna között van, vagy-  valamely tagállam szigetén található, vagy-  a Közösség olyan körülzárt területén található, amely 10 tonnát meghaladó maximális felszálló tömegű légijárművel üzemelő kereskedelmi járattal rendelkezik.A repülőtér körülzárt területen helyezkedik el, ha a legközelebbi nemzetközi vagy közösségi összekapcsolási ponttól mért 100 km-es sugarú körön kívül található. Ez a távolság kivételesen 75 km-re csökkenthető, a nehéz megközelítésből vagy a rossz minőségű belföldi közlekedési infrastruktúrából eredő földrajzi helyzet figyelembe vételével.II. A repülőtér hálózattal kapcsolatos közös érdekű projektek előírásaiMinden projekt közös érdekű projektnek minősül, ha megfelel a következő előírásoknak:Projekt előírások | Az elsődlegesen érintett összekapcsolási pont típusa[4] |I. Meglévő repülőtér kapacitás optimalizálása |1. Intézkedés — Meglévő kapacitás optimalizálása a repülőgép-, utas-, vagy teheráru-forgalom szempontjából, beleértve a repülőtéri léginavigációs berendezést | Nemzetközi Közösségi Regionális összekapcsolási pont és elérési pont |2. Intézkedés — A repülőtér védelmének és biztonságának javítása | Nemzetközi Közösségi Regionális összekapcsolási pont és elérési pont |3. Intézkedés — A meglévő infrastruktúra átalakítása, melyet a belső piac létrejötte, különösen pedig az Unión belül a személyek szabad mozgására vonatkozó intézkedések tesznek szükségessé | Nemzetközi Közösségi Regionális összekapcsolási pont és elérési pont |II. Új repülőtéri kapacitások kialakítása |4. Intézkedés — A repülőtéri kapacitást a repülőgép-, utas-, vagy teheráru-forgalom szempontjából meghatározó infrastruktúra és berendezések fejlesztése, beleértve a repülőtéri léginavigációs berendezéseket | Nemzetközi Közösségi |5. Intézkedés — Meglévő, helyben tovább már nem fejleszthető repülőteret, vagy repülőtér-rendszert felváltó új repülőtér építése | Nemzetközi Közösségi |III. A repülőtéri tevékenységek által keltett ártalmakkal szembeni jobb védelem |6. Intézkedés — A környezeti kompatibilitás javítása a zaj és a repülőtéri szennyezések kezelése szempontjából | Nemzetközi Közösségi |IV. A repülőtér elérési infrastruktúrájának javítása és fejlesztése |7. Intézkedés — A repülőtér és az elérési infrastruktúra közti összekapcsolási pontok javítása és fejlesztése | Nemzetközi Közösségi |8. Intézkedés — A kapcsolatok javítása és fejlesztése más közlekedési hálózatokkal, különösen pedig a vasúthálózattal | Nemzetközi Közösségi |7. SZAKASZKombinált árufuvarozási hálózatAz I. mellékletben meghatározott összeköttetésekhez tartozó projekteken mellett a közös érdekű projektek közé tartozik minden projekt, amely a következőket érinti:-  vasúti vagy belvízi hajóút infrastruktúra építése vagy fejlesztése abból a célból, hogy a intermodális rakományegységek fuvarozása műszakilag megoldható, és gazdaságilag életképes legyen,ê 1346/2001/EK 1. cikk 6. pont c) alpont-  átrakodóközpontok építése és fejlesztése a szárazföldi fuvarozási formákhoz, beleértve a megfelelő infrastruktúrával ellátott kötött vagy mobil átrakodó-berendezések létesítését a végállomáson,-  a kikötői területek átalakítása, lehetővé téve a tengeri árutovábbítás, valamint a vasúti, belvízi vagy közúti továbbítás közötti kombinált árufuvarozás fejlesztését, illetve javítását,ê 1692/96/EK-  kifejezetten a kombinált árufuvarozásra átalakított vasúti szállító berendezések, ha azt az infrastruktúra jellege megkívánja - különösen ami az infrastruktúra lehetséges átalakításának költségét illeti -, és amennyiben ezeket a berendezéseket a kérdéses infrastruktúrához kapcsolódóan használják, és azokat az érintett üzemeltetők diszkrimináció-mentesen tudják igénybe venni.8. SZAKASZHajózási információs és szervezési hálózatA közös érdekűnek kell tekinteni minden projektet, amely:-  a közösségi hajózás biztonságpolitikai célkitűzéseire vonatkozik, vagy-  célja a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) hajózásbiztonság terén megkötött, olyan nemzetközi egyezményeinek és határozatainak végrehajtása, amelyek a következőkkel kapcsolatosak:-  a közösségi kikötőkbe tartó, vagy azokból érkező, vagy a közösségi partok mellett elhaladó hajók elektronikus adatcserével támogatott közösségi információs rendszerének megvalósítása, beleértve a hajók és a szárazföldi berendezések transzpondereken keresztül történő adattovábbítását is, különleges figyelemmel az EDI (elektronikus adattovábbítás) elektronikus adatcsere rendszerekre, beleértve a kompatibilis interfészeket is,-  a LORAN-C földi rádiónavigációs csatornák fejlesztése és javítása,-  a part menti és kikötői hajózásirányítási és információs rendszerek (VTS) és azok összekapcsolásának fejlesztése vagy javítása a hajózás biztonságosabb és hatékonyabb ellenőrzése és szervezése céljából, különösen a folyók egybefolyásánál, valamint a forgalmas és a környezeti szempontból érzékeny területeken,-  a forgalom megismerésének javítására szolgáló eszközök fejlesztése: forgalomáramlási és hajóbaleseti adatbázisok, az Európai Állandó Forgalom Megfigyelő (EPTO) eszköz kifejlesztése a forgalomáramlás elemzéséhez,-  infrastruktúra és berendezések fejlesztése az Általános Tengeri Vészjelző- és Biztonsági Rendszer (GMDSS) megvalósulását elősegítendő,-  a telematikai adatcsere-rendszerek korszerűsítése a hajók kikötői helyzetellenőrzésével összefüggésben.9. SZAKASZLégiforgalom-szervezési hálózatKözös érdekűnek kell tekinteni minden olyan, a rendszer kapacitásának növeléséhez vezető, és annak kihasználását optimalizáló projektet, amely részét képezi a különböző nemzeti összekapcsolási pontok eszközeit és eljárásait összehangoló és integráló elképzelésnek, és megfelel a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) és az illetékes európai szervek által meghatározott vonatkozó nemzetközi szabványoknak, az előzőek mindegyike különösen figyelembe veszi az Európai Szervezet a Légiközlekedés Biztonságáért (Eurocontrol) tevékenységét.Az ilyen projektek a következőkre vonatkoznak:-  a légtér különböző felhasználók általi jobb kihasználásáról, illetve az útvonalak egységes és hatékony rendszerének létrehozásáról szóló tanulmányok,-  légi forgalomtervezés és -irányítás, amely segít abban, hogy a kínálat lépést tartson a kereslettel, és amely optimálisan használja ki a rendelkezésre álló irányító kapacitásokat,-  a különböző szolgáltatók integrálása érdekében az eszközök és eljárások összehangolásához szükséges tanulmányok és munka, különös tekintettel az Európai Polgári Repülési Konferencia (ECAC) által elfogadott iránymutatásokra,-  a rendszer hatékonyságának javítása, különösen az automatizált irányítástámogatás és a potenciális problémafeltáró és -megoldó rendszerek révén,-  a forgalomirányításhoz szükséges távközlési, navigációs és ellenőrző eszközök telepítésének segítése, beleértve az új technológiák, különösen a műholdas és digitális adathálózatok támogatását, amennyiben az az európai közös előírások megvalósításához vezet.10. SZAKASZHelymeghatározási és navigációs hálózatKözös érdekűnek kell tekinteni minden olyan projektet, amely a későbbi Európai Rádiónavigációs Terv, vagy a nemzetközi műholdas helymeghatározási és navigációs rendszer elemeinek létrehozására vonatkozik, amely a következő struktúra részét képezi:-  feldolgozó és vezérlő rendszert tartalmazó irányító központ,-  földi navigációs állomások hálózata,-  navigációs jelátadást lehetővé tevő műholdakból álló űrágazat,-  megfigyelő állomások hálózata._________________ê 884/2004/EK 1. cikk 15. pont 2. alpont és II. mellékletIII. MELLÉKLETKIEMELT FONTOSSÁGÚ PROJEKTEK, AMELYEK MUNKÁLATAIT 2010 ELŐTT MEG KELL KEZDENI1. A Berlin-Verona/Milánó-Bologna-Nápoly-Messina-Palermo vasúti tengely-  Halle/Lipcse-Nürnberg (2015),-  Nürnberg-München (2006),-  München-Kufstein (2015),-  Kufstein-Innsbruck (2009),-  Brenner-alagút (2015), határokon átnyúló szakasz,-  Verona-Nápoly (2007),-  Milánó-Bologna (2006),-  Közúti/vasúti híd a Messina-Palermo-szoros fölött (2015).2. A Párizs-Brüsszel-Köln-Amszterdam-London nagysebességű vasúti tengely-  Csatorna-alagút-London (2007),-  Brüsszel/Brüsszel-Liège-Köln (2007),-  Brüsszel/Brüsszel-Rotterdam-Amszterdam (2007)[5].3. A dél-nyugat-európai nagysebességű vasúti tengely-  Lisszabon/Porto-Madrid (2011)[6],-  Madrid-Barcelona (2005),-  Barcelona-Figueras-Perpignan (2008),-  Perpignan-Montpellier (2015),-  Montpellier-Nîmes (2010),-  Madrid-Vitoria-Irún/Hendaye (2010),-  Irún/Hendaye-Dax, határokon átnyúló szakasz (2010),-  Dax-Bordeaux (2020),-  Bordeaux-Tours (2015).4. A keleti nagysebességű vasúti tengely-  Párizs-Baudrecourt (2007),-  Metz-Luxembourg (2007),-  Saarbrücken-Mannheim (2007).5. A betuwei vasútvonal (2007).6. A Lyon-Trieszt-Divača/Koper-Divača-Ljubljana-Budapest-ukrán határ vasúti tengely[7]-  Lyon-St Jean de Maurienne (2015),-  Mont-Cenis-alagút (2015-2017), határokon átnyúló szakasz,-  Bussoleno-Torino (2011),-  Torino-Velence (2010),-  Velence-Ronchi-dél-Trieszt-Divača (2015),-  Koper-Divača -Ljubljana (2015),-  Ljubljana-Budapest (2015).7. Az Igoumenitsa/Pátra-Athén-Szófia-Budapest közúti tengely-  Via Egnatia (2006),-  Pathe (2008),-  Szófia-Kulata-Görögország/Bulgária határ (2010), Promahon-Kulata-val határokon átnyúló szakasz,-  Nadlac-Sibiu autópálya (Bukarest és Constanţa felé vezető szakasz) (2007).8. A Portugália/Spanyolország-Európa többi része multimodális tengely[8]-  La Coruña-Lisszabon-Sines vasútvonal (2010),-  Lisszabon-Valladolid vasútvonal (2010),-  Lisszabon-Faro vasútvonal (2004),-  Lisszabon-Valladolid autópálya (2010),-  La Coruña-Lisszabon autópálya (2003),-  Sevilla-Lisszabon autópálya (2001-ben befejezve),-  Lisszabon új repülőtere (2015).9. Cork-Dublin-Belfast-Stranraer vasúti tengely[9] (2001).10. Malpensa (2001-ben befejezve)[10].11. Öresund rögzített vasútvonal (2000-ben befejezve)[11].12. Északi vasúti/közúti háromszög tengely-  Közúti és vasúti projektek Svédországban (2010)[12],-  Helsinki-Turku autópálya (2010),-  Kerava-Lahti vasútvonal (2006),-  Helsinki-Vaalimaa autópálya (2015),-  Helsinki-Vainikkala vasútvonal (határ Oroszországgal) (2014).13. Egyesült Királyság/Írország/Benelux közúti tengely (2010).14. A nyugati part fő vonala (2007).15. Galileo (2008).16. Sines/Algeciras-Madrid-Párizs vasúti áruszállítási tengely-  A Pireneusokat átszelő nagy kapacitású vasúti tengely,-  Sines-Badajoz vasútvonal (2010),-  Algeciras-Bobadilla vasútvonal (2010).17. Párizs-Strasbourg-Stuttgart-Bécs-Pozsony vasúti tengely-  Baudrecourt-Strasbourg-Stuttgart (2015) a kehli híddal határokon átnyúló szakasz,-  Stuttgart-Ulm (2012),-  München-Salzburg (2015), határokon átnyúló szakasz,-  Salzburg-Bécs (2012),-  Bécs-Pozsony (2010), határokon átnyúló szakasz.18. Rajna/Mosel-Majna-Duna belvízi tengely[13]-  Rajna-Mosel (2019), a lanaye-i zsilippel határokon átnyúló szakasz,-  Vilshofen-Straubing (2013),-  Bécs-Pozsony (2015), határokon átnyúló szakasz,-  Palkovicovo-Mohács (2014),-  Szűk keresztmetszet Romániában és Bulgáriában (2011).19. A nagysebességű vasúti vonalak kölcsönös átjárhatósága az Ibériai-félszigeten-  Madrid-Andalúzia (2010),-  Észak-kelet (2010),-  Madrid-Levante és a mediterrán térség (2010),-  Észak/észak-keleti folyosó, beleértve Vigo-Porto-t (2010),-  Extremadura (2010).20. Femer-Bælt vasúti tengely-  Femer-Bælt rögzített vasútvonal/közúti kapcsolat (2014),-  Dánia vasúti elérhetősége Öresundból indulva (2015),-  Németország vasúton történő elérése Hamburgból indulva (2015),-  Hannover-Hamburg/Bréma vasútvonal (2015).21. A 13. cikknek megfelelően meghatározott közös érdekű projektek, amelyek a következő tengeri autópályákat érintik:-  Balti-tengeri autópálya (összekötve a Balti-tenger tagállamait a Közép- és Nyugat-Európában található tagállamokkal, beleértve az Északi-tengeren/Balti-tengeren áthaladó csatornát (Kiel-csatorna) (2010)),-  Nyugat-európai tengeri autópálya (az Atlanti íven keresztül összekötve Portugáliát és Spanyolországot az Északi-tengerrel és az Ír-tengerrel) (2010),-  Dél-kelet-európai tengeri autópálya (összekapcsolva az Adriai-tengert a Jón-tengerrel és a Mediterrán térség keleti részével, Ciprust is beleértve) (2010)-  Dél-nyugat-Európa tengerének autópályája (a mediterrán térség nyugati része), összekötve Spanyolországot, Franciaországot, Olaszországot és Máltát, rákapcsolódva a dél-kelet-európai tengeri autópályára[14] (2010).22. Athén-Szófia-Budapest-Bécs-Prága-Nürnberg/Drezda vasúti tengely[15]-  Görögország/Bulgária határa-Kulata-Szófia-Vidin/Calafat vasútvonal (2015),-  Kürtös-Brassó vasútvonal (Bukarest és Constanţa felé) (2010),-  Budapest-Bécs vasútvonal (2010), határokon átnyúló szakasz,-  Railway Břeclav-Prága-Nürnberg vasútvonal (2010), a Nürnberg-Prága szakasszal határokon átnyúló szakasz,-  A Prága-Linz vasúti tengely (2016).23. A Gdansk-Varsó-Brno/Pozsony-Bécs vasúti tengely[16]-  Gdansk-Varsó-Katowice vasútvonal (2015),-  Katowice-Břeclav vasútvonal (2010),-  Katowice-Zilina-Nove Mesto n.V. vasútvonal (2010).24. A Lyon/Genova-Basel-Duisburg-Rotterdam/Antwerpen vasúti tengely-  Lyon-Mulhouse-Mülheim[17], a Mulhouse-Mülheim szakasszal határokon átnyúló szakasz (2018),-  Genova-Milánó/Novara-svájci határ (2013),-  Basel-Karlsruhe (2015),-  Frankfurt-Mannheim (2012),-  Duisburg-Emmerich (2009)[18],-  „Vas-Rajna” Rheidt-Antwerpen, határokon átnyúló szakasz (2010).25. A Gdansk-Brno/Pozsony-Bécs autópálya tengely[19]-  Gdansk-Katowice autópálya (2010),-  Katowice-Brno/Zilina autópálya (2010), határokon átnyúló szakasz,-  Brno-Bécs autópálya (2009), határokon átnyúló szakasz.26. Az Írország/Egyesült Királyság/kontinentális Európa vasúti/közúti tengely-  A Dublint Északkal (Belfast-Larne) és Déllel (Cork) összekötő közúti/vasúti tengely (2010)[20],-  Hull-Liverpool közúti/vasúti tengely (2015),-  Felixstowe-Nuneaton vasútvonal (2011),-  Crewe-Holyhead vasútvonal (2008).27. „Rail Baltica”: a Varsó-Kaunas-Riga-Tallinn-Helsinki tengely-  Varsó-Kaunas (2010),-  Kaunas-Riga (2014),-  Riga-Tallinn (2016).28. „Eurocaprail” a Brüsszel-Luxembourg-Strasbourg vasúti tengelyen-  Brüsszel-Luxembourg-Strasbourg (2012).29. A Jón/Adria intermodális folyosó vasúti tengelye-  Kozani-Kalambaka-Igoumenitsa (2012),-  Ioannina-Antirrio-Rio-Kalamata (2014).30. Szajna-Schelde belvízi útDeulemont-Gent hajózhatóságának javítása (2012-2014-2016),Compiègne-Cambrai (2012-2014-2016).Zárójelek között szerepel a munkák befejezésének időpontja, amelyekben előre megállapodtak. Az 1-20 számú és a 30. számú projekt munkáinak befejezési dátumai, valamint a szakaszokra vonatkozó részletek a magas szintű munkacsoport jelentésében szerepelnek, azt követően, hogy azokat ténylegesen meghatározták.____________⎡IV. MELLÉKLETA hatályon kívül helyezett határozat és módosításainak listájaAz Európai Parlament és a Tanács 1692/96/EK határozata (HL L 228., 1996.9.9., 1. o.) |Az Európai Parlament és a Tanács 1346/2001/EK határozata (HL L 185., 2001.7.6., 1. o.) |A 2003. évi csatlakozási okmány, II. melléklet, 8.F pont (HL L 236., 2003.9.23., 447. o.) |Az Európai Parlament és a Tanács 884/2004/EK határozata (HL L 167., 2004.4.30., 1. o.) |A Tanács 1791/2006 rendelete (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) | Kizárólag a melléklet 6. pontja |_____________V. MELLÉKLETMEGFELELÉSI TÁBLÁZAT1692/96/EK határozat | Ez a határozat |1. cikk, (1) bekezdés | 1. cikk, (1) bekezdés |1. cikk, (2) bekezdés, első mondat | 1. cikk, (2) bekezdés, első mondat |1. cikk, (2) bekezdés, második mondat | 7. cikk, (1) bekezdés |1. cikk, (2) bekezdés, harmadik mondat | 1. cikk, (2) bekezdés, második mondat |1. cikk, (3) bekezdés | 1. cikk, (3) bekezdés |2.–6. cikk | 2.–6. cikk |7. cikk, (1) bekezdés, bevezető mondat | 7. cikk, (2) bevezetés, bevezető mondat |7. cikk, (1) bekezdés, első francia bekezdés | 7. cikk, (2) bevezetés, a) pont |7. cikk, (1) bekezdés, második francia bekezdés | 7. cikk, (2) bevezetés, b) pont |7. cikk, (1) bekezdés, harmadik francia bekezdés | 7. cikk, (2) bevezetés, c) pont |7. cikk, (1) bekezdés, negyedik francia bekezdés | 7. cikk, (2) bevezetés, d) pont |7. cikk, (2) bekezdés, bevezető mondat | 7. cikk, (3) bevezetés, bevezető mondat |7. cikk, (2) bekezdés, első francia bekezdés | 7. cikk, (3) bevezetés, a) pont |7. cikk, (2) bekezdés, második francia bekezdés | 7. cikk, (3) bevezetés, b) pont |7. cikk, (3) bekezdés | 7. cikk, (4) bekezdés |8. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés | 8. cikk, (1) bekezdés, első albekezdés |8. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, első mondat | 8. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés |8. cikk, (1) bekezdés, második albekezdés, második mondat | 8. cikk, (1) bekezdés, harmadik albekezdés |8. cikk, (2) bekezdés | 8. cikk, (2) bekezdés |9. cikk, (1) bekezdés, bevezető mondat | 9. cikk, (1) bevezetés, bevezető mondat |9. cikk, (1) bekezdés, első francia bekezdés | 9. cikk, (1) bevezetés, a) pont |9. cikk, (1) bekezdés, második francia bekezdés | 9. cikk, (1) bevezetés, b) pont |9. cikk, (1) bekezdés, harmadik francia bekezdés | 9. cikk, (1) bevezetés, c) pont |9. cikk, (1) bekezdés, negyedik francia bekezdés | 9. cikk, (1) bevezetés, d) pont |9. cikk, (2) és (3) bekezdés | 9. cikk, (2) és (3) bekezdés |10. cikk, (1) bekezdés | 10. cikk, (1) bekezdés |10. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés | 10. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés |10. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés, első mondat | 10. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés |10. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés, második mondat | 10. cikk, (2) bekezdés, harmadik albekezdés |10. cikk, (3)–(6) bekezdés | 10. cikk, (3)–(6) bekezdés |11. cikk, (1), (2) és (3) bekezdés | 11. cikk, (1), (2) és (3) bekezdés |11. cikk, (3a) bekezdés | 11. cikk, (4) bekezdés, első albekezdés |11. cikk, (3b) bekezdés | 11. cikk, (4) bekezdés, második albekezdés |11. cikk, (4) bekezdés | 11. cikk, (5) bekezdés |12. cikk | 12. cikk |12a. cikk, (1)–(4) bekezdés | 13. cikk, (1)–(4) bekezdés |12a. cikk, (5) bekezdés, bevezető mondat | 13. cikk, (5) bevezetés, bevezető mondat |12a. cikk, (5) bekezdés, első francia bekezdés | 13. cikk, (5) bevezetés, a) pont |12a. cikk, (5) bekezdés, második francia bekezdés | 13. cikk, (5) bevezetés, b) pont |12a. cikk, (5) bekezdés, harmadik francia bekezdés | 13. cikk, (5) bevezetés, c) pont |12a. cikk, (6) bekezdés, első és második mondat | 13. cikk, (7) bekezdés, első albekezdés |12a. cikk, (6) bekezdés, harmadik mondat | 13. cikk, (7) bekezdés, második albekezdés |12a. cikk, (7) bekezdés | 13. cikk, (6) bekezdés |13. cikk | 14. cikk |14. cikk, bevezető mondat | 15. cikk, bevezető mondat |14. cikk, első francia bekezdés | 15. cikk, a) pont |14. cikk, második francia bekezdés | 15. cikk, b) pont |14. cikk, harmadik francia bekezdés | 15. cikk, c) pont |15. cikk, bevezető és záró mondat | 16. cikk, bevezető mondat |15. cikk, első francia bekezdés | 16. cikk, a) pont |15. cikk, második francia bekezdés | 16. cikk, b) pont |15. cikk, harmadik francia bekezdés | 16. cikk, c) pont |15. cikk, negyedik francia bekezdés | 16. cikk, d) pont |16. cikk | 17. cikk |17. cikk | 18. cikk |17a. cikk, (1) bekezdés, első mondat | 19. cikk, (1) bekezdés |17a. cikk, (1) bekezdés, második, harmadik és negyedik mondat | 19. cikk, (4) bekezdés |17a. cikk, (2) és (3) bekezdés | 19. cikk, (2) és (3) bekezdés |17a. cikk, (4) bekezdés | 19. cikk, (6) bekezdés |17a. cikk, (5) bekezdés | 19. cikk, (5) bekezdés |17a. cikk, (6) bekezdés | 19. cikk, (7) bekezdés |18. cikk, (1) bekezdés | 20. cikk |18. cikk, (2) bekezdés, első mondat | 21. cikk, (1) bekezdés |18. cikk, (2) bekezdés, második mondat | 21. cikk, (2) bekezdés |18. cikk, (3) bekezdés, első mondat | 22. cikk, első bekezdés |18. cikk, (3) bekezdés, második mondat | 22. cikk, második bekezdés |18. cikk, (3) bekezdés, harmadik és negyedik mondat | 22. cikk, harmadik bekezdés |19. cikk | 23. cikk |19a. cikk, (1) bekezdés | 24. cikk |19a. cikk, (2) bekezdés, bevezető szöveg | 25. cikk, (1) bekezdés, bevezető szöveg |19a. cikk, (2) bekezdés, a) és b) pont | 25. cikk, (1) bekezdés, a) és b) pont |________ | 25. cikk, (2) bekezdés, bevezető szöveg |19a. cikk, (2) bekezdés, c) és d) pont | 25. cikk, (2) bekezdés, a) és b) pont |19a. cikk, (3) bekezdés | 25. cikk, (3) bekezdés |19a. cikk, (4) bekezdés | 26. cikk, (1) bekezdés |19a. cikk, (5) bekezdés, első mondat | 26. cikk, (2) bekezdés, első albekezdés |19a. cikk, (5) bekezdés, második mondat | 26. cikk, (2) bekezdés, második albekezdés |19a. cikk, (6) bekezdés | 27. cikk, (1) bekezdés |19a. cikk, (7) bekezdés | 27. cikk, (2) bekezdés |19a. cikk, (8) bekezdés | 27. cikk, (3) bekezdés |19a. cikk, (9) bekezdés | 27. cikk, (4) bekezdés |19b. cikk, első mondat | 28. cikk, első albekezdés |19b. cikk, második mondat | 28. cikk, második albekezdés |22. cikk | 29. cikk, első bekezdés |________ | 29. cikk, második bekezdés |23. cikk | 30. cikk |24. cikk | 31. cikk |I. melléklet | I. melléklet |II. melléklet | II. melléklet |III. melléklet | III. melléklet |________ | IV. melléklet |________ | V. melléklet |__________________ ê 1692/96/EK (kiigazított szöveg)KÖZÖS NYILATKOZATAz Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság hangsúlyozzák azt a jelentőséget, amelyet a transzeurópai közlekedési hálózat létrehozásának és egységes fejlesztésének tulajdonítanak. Üdvözlik e határozat elfogadását, mely létrehozza a hálózatot, és pontosan kijelöli a közös érdekű projekteket, lehetővé téve a transzeurópai közlekedési hálózat jogi kereteinek véglegessé tételét.Megjegyzik, hogy ezek a projektek hozzájárulnak a 2. cikkben meghatározott célkitűzések eléréséhez, különösen alapvetően hozzájárulhatnak az Európai Unióban a versenyképességhez, a munkahelyteremtéshez és a kohézióhoz, és kielégítik azt az igényt, hogy a szigeteket, a körülzárt és periférikus régiókat összekapcsolják a Közösség központi régióival. Ebben az összefüggésben hangsúlyozzák, hogy azáltal, hogy ezeket a projekteket az I. és II. melléklet, és e határozat rendelkező része megjelöli, azok jogosulttá válnak a Közösség pénzügyi hozzájárulására, amely megkönnyíti és felgyorsítja az érintett tagállamok általi végrehajtásukat.Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság felszólítja a tagállamokat, hogy a legnagyobb jelentőséget tulajdonítsák azon projektek megvalósításának, amelyeknek különös figyelmet szentelnek. A Bizottság vállalja, hogy rendszeresen tájékoztatja őket azok végrehajtásáról, többek között a √ 22. Õ cikkben említett jelentés révén.Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megjelöli a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztése céljából az Európai Parlament által második olvasatban elfogadott projekteket.A BIZOTTSÁG NYILATKOZATAI-  Tárgy: környezeti előírások és csővezeték-hálózat:A Bizottság:a) folytatja az egyes közlekedési módok vonatkozásában a környezeti előírások vizsgálatát;b) tanulmányozza egy olyan csővezeték-hálózat létrehozásának lehetőségét, amelyre nem vonatkoznak a transzeurópai energia-hálózat iránymutatásai, valamint a hálózatnak a transzeurópai hálózatba való integrálásának lehetőségét;és bármilyen megfelelő javaslatot beterjeszt.-  Tárgy: √ 23. Õ cikk, és III. melléklet:A Bizottság megerősíti, hogy e határozat semmi olyat nem tartalmaz, amely előre megállapítaná a tagállamok és a Közösség pénzügyi kötelezettségét.[1] Ezek a szempontok és előírások a rendelkező részben és/vagy az I. mellékletben említett megfelelő szakaszokra vonatkoznak.[2] Egy olyan digitális közúti forgalmi-tájékoztató rádiórendszer, amelyben az általános üzenetáramlás az út használójának egyedi igényei szerint állítható be.[3] Repülőtér rendszerek: HL L 240., 1992.8.24., 14. o.[4] A táblázat nem zárja ki, hogy a szóban forgó intézkedések bizonyos kellően megalapozott különleges esetekben más összekapcsolási pontokra is kiterjedjenek.[5] Beleértve a Rotterdamban és Amszterdamban lévő két nagysebességű vasúti állomást, amelyeket nem foglaltak bele az 1994. évi esseni Európai Tanács által jóváhagyott projektbe.[6] Beleértve a Lisszabon-Porto (2013), Lisszabon-Madrid (2010) és Aveiro-Salamanca (2015) vasútvonalakat is.[7] E tengely szakaszai megfelelnek az V. páneurópai folyosónak.[8] Magában foglalja a kikötők és a repülőterek felújítását (2015) az esseni és dublini Európai Tanácson jóváhagyottaknak megfelelően.[9] A kapacitás e vonalon történő újabb növeléséről 2003-ban döntöttek, és azt különálló projektként adták hozzá.[10] Befejezett projekt.[11] Befejezett projekt.[12] Néhány rövid közúti és vasúti szakaszt 2010 és 2015 között fognak befejezni.[13] E tengely egy része megfelel a VII. páneurópai folyosó fogalommeghatározásának.[14] Beleértve a Fekete-tenger felé is.[15] Ez a fő tengely jelentős részében megfelel a IV. páneurópai folyosó fogalommeghatározásának.[16] Ez a fő tengely jelentős részében megfelel a VI. páneurópai folyosó fogalommeghatározásának.[17] Magában foglalja a Rajna-Rhône TGV-t, a nyugati leágazás nélkül.[18] Az 5. sz. projekt (Betuwe vonal) Rotterdamot kapcsolja Emmerich-hez.[19] Ez a fő tengely jelentős részében megfelel a VI. páneurópai folyosó fogalommeghatározásának.[20] Magában foglalja a 13. sz. esseni projektet: Írország/Egyesült Királyság/Benelux közúti tengely.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52008PC0849

Javaslat: a Tanács határozata az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó vámegyezmény (1975. évi TIR-egyezmény) módosítására irányuló javaslatot illetően a Közösség által elfoglalt álláspontról  /* COM/2008/0849 végleges - ACC 2008/0236 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2008.12.19.COM(2008) 849 végleges2008/0236 (ACC)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó vámegyezmény (1975. évi TIR-egyezmény) módosítására irányuló javaslatot illetően a Közösség által elfoglalt álláspontról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA javaslat háttereA javaslat indokai és célkitűzéseiAz áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó 1975. november 14-i vámegyezményt (TIR-egyezmény) az Európai Gazdasági Közösség részéről a 2112/78/EGK tanácsi rendelettel hagyták jóvá. Az egyezmény 1983. június 20-án lépett hatályba a Közösségben.A javasolt határozat célja a TIR-egyezmény 8. cikkének (3) bekezdéséhez tartozó magyarázó megjegyzés módosítása. Ez a módosítás a TIR-igazolvánnyal összefüggő garancia ajánlott összegére vonatkozik. 2008 októberében a szállítást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoport és a TIR-egyezmény Intéző Bizottsága úgy határozott, hogy a TIR-igazolványonkénti követelhető ajánlott összeget 50 000 USD-ról 60 000 EUR-ra kell módosítani.Általános háttérA TIR-egyezményt az Egyesült Nemzetek Szervezetének genfi székhelyű Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ-EGB) kezeli. Az egyezmény árutovábbítási eljárást hozott létre az áruk nemzetközi közúti forgalmának bonyolítására, és lehetővé teszi, hogy a vám- és adófelfüggesztés alatt álló áruk a szállítás során a vámhatóságok minimális beavatkozása mellett jussanak át az országhatárokon. A TIR-rendszer a nemzetközi árumozgás hagyományos akadályainak mérséklésével elősegíti a nemzetközi kereskedelem fejlődését. Az árutovábbítás során elszenvedett késések csökkentésével jelentős megtakarítás érhető el a szállítási költségek terén. A rendszer legfontosabb előnye, hogy a TIR-egyezmény a nemzetközi garanciavállalási láncon keresztül viszonylag egyszerű hozzáférést biztosít az előírt garanciákhoz. A TIR-igazolvány nem csak árutovábbítási nyilatkozat, hanem egyúttal a garancia bizonyítékául is szolgál. A garancia szintjén, amelyet 1975-ben 50 000 USD összegben állapítottak meg, azóta nem változtattak.Az elmúlt hónapokban az egyezmény néhány szerződő fele aggodalmát fejezte ki a TIR-fuvarozásra vonatkozó garancia jelenlegi, 50 000 USD összeget kitevő szintjét illetően. Véleményük szerint a jelenlegi átváltási árfolyamok és árak eltérnek az 1975-ben érvényes szinttől, emiatt kiegészítő ellenőrzési intézkedéseket, például vámkíséretet vagy pénzügyi biztosítékokat kell alkalmazniuk. E kiegészítő intézkedések és problémák elkerülése érdekében javasolták a 0.8.3. magyarázó megjegyzés módosítását. E javaslatot a szállítást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoport, valamint a TIR-egyezmény Intéző Bizottsága megvitatta, és semmilyen ellenvetés nem merült fel.Mivel a közösségi jogi szabályozás már a javasolt 60 000 EUR összeget alkalmazza, a javasolt módosítás a Közösségre nincs hatással.A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezésekNincsenek a javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések.Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelA javasolt határozat összhangban van a közös kereskedelmi és közlekedési politikával. A közúti fuvarozást megkönnyítő TIR-rendszer lehetővé teszi az áruk 67 szerződő ország területén történő átszállítását a vámhatóságok minimális beavatkozása mellett, valamint egy nemzetközi garancialáncolaton keresztül viszonylag egyszerű hozzáférést biztosít az előírt garanciákhoz. A TIR-egyezmény révén elért egyszerűsítések összhangban vannak a felülvizsgált lisszaboni stratégiával.Konzultáció az érdekelt felekkel és hatásvizsgálatKonzultáció az érdekelt felekkelA konzultáció módszerei, a legfontosabb célterületek, valamint a válaszadók általános jellemzőiA javaslatról konzultációkat folytattak a Nemzetközi Közúti Fuvarozók Egyesületével (International Road Transport Union, IRU), valamennyi garanciavállaló egyesülettel és a TIR-egyezményben részt vevő szerződő felek vámhatóságaival. Konzultációkat tartottak a szállítást érintő vámkérdésekkel foglalkozó munkacsoport, valamint a TIR-egyezmény Intéző Bizottsága üléseinek keretén belül is.A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módjaKedvező véleménySzakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaKülső szakértők bevonására nem volt szükségHatásvizsgálatA TIR-rendszer biztosítása, valamint a kiegészítő ellenőrzési intézkedések – mint például a vámkíséret, a pénzügyi biztosíték letétbe helyezésének megkövetelése vagy a garancia – kiküszöbölése érdekében fel kell emelni a TIR-igazolvánnyal összefüggő garancia szintjét.A Közösség vonatkozásában a 60 000 EUR összegű ajánlott garancia már egy ideje alkalmazandó, a javasolt módosítás még inkább összhangba fogja hozni a közösségi jogszabályokat a TIR-egyezménnyel.A módosítás bevezetése teljes mértékben biztosítja a vámigazgatási szervek pénzügyi érdekeit, és a költséges vámkíséret alkalmazása várhatóan visszaszorul majd.A javaslat jogi elemeiE módosítás a TIR-egyezmény 0.8.3. magyarázó megjegyzését módosítja.JogalapAz Európai Közösséget létrehozó szerződés 133. cikke és 300. cikkének (2) bekezdése.A szubszidiaritás elveA javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazandó.Az arányosság elveA javaslat a következő ok(ok) miatt felel meg az arányosság elvének:A javaslat nemzetközi egyezmény módosítását hajtja végre, amely mint olyan tiszteletben tartja az arányosság elvét.A javaslat magyarázó megjegyzésre vonatkozik. E módosítás célja, hogy 50 000 USD-ről 60 000 EUR-ra változtassa a TIR-igazolvánnyal összefüggő garancia ajánlott összegét.Az eszközök megválasztásaJavasolt eszközök: határozat.Más eszközök a következő ok(ok) miatt nem lennének alkalmasak:A nemzetközi egyezményeket és azok módosításait általában határozattal vezetik be a közösségi jogrendszerbe.Költségvetési vonzatA javaslat nincs kihatással a Közösség költségvetésére.2008/0236 (ACC)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó vámegyezmény (1975. évi TIR-egyezmény) módosítására irányuló javaslatot illetően a Közösség által elfoglalt álláspontrólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére, összefüggésben a 300. cikkének (2) bekezdésével,mivel:(1) Az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó 1975. november 14-i vámegyezményt (TIR-egyezmény) az Európai Gazdasági Közösség részéről az 1978. július 25-i 2112/78/EGK tanácsi rendelettel[1] hagyták jóvá, és 1983. június 20-án lépett hatályba a Közösségben[2].(2) A TIR-egyezmény néhány szerződő fele aggodalmát fejezte ki a TIR-fuvarozásra vonatkozó garancia jelenlegi ajánlott összegét illetően. Véleményük szerint a jelenlegi átváltási árfolyamok és árak eltérnek az 1975-ben érvényes szinttől, emiatt kiegészítő ellenőrzési intézkedéseket, például vámkíséretet vagy pénzügyi biztosítékokat kell alkalmazniuk. E kiegészítő intézkedések és problémák elkerülése érdekében javasolták a 0.8.3. magyarázó megjegyzés módosítását.(3) 2008 októberében a TIR-egyezmény Intéző Bizottsága úgy határozott, hogy a TIR-rendszerben részt vevő vámigazgatási szervek pénzügyi érdekeinek biztosítása érdekében módosítani kell a 0.8.3. magyarázó megjegyzést oly módon, hogy az 50 000 USD-re való hivatkozást 60 000 EUR-ra történő hivatkozással kell helyettesíteni.(4) Szükséges meghatározni a javasolt módosítással kapcsolatos közösségi álláspontot,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAz Intéző Bizottságon belüli közösségi álláspont támogatja a jelen mellékletben található módosítástervezetet.2. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETA 0.8.3. magyarázó megjegyzés alábbiaknak megfelelő módosítása:Az „50 000 USD” helyébe „60 000 EUR” lép[1] HL L 252., 1978.9.14.[2] HL L 31., 1983.2.2., 13. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.5.8.
            COM(2017) 199 final
            2017/0088(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és Izland közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és az 574/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 515/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  1
                2014. május 21-én lépett hatályba és 2014. január 1-jétől vált alkalmazandóvá.

               A Menekültügyi, a Migrációs és az Integrációs Alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló, 2014. április 16-i 514/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  2
                2014. május 21-én lépett hatályba és 2014. január 1-jétől vált alkalmazandóvá. Az 515/2014/EU rendelet 19. cikke értelmében az 514/2014/EU rendelet rendelkezései alkalmazandók a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre (a továbbiakban: a határigazgatást támogató eszköz).

               A határigazgatást támogató eszköz célja, hogy olyan szolidaritási mechanizmust hozzon létre, amely a külső határok ellenőrzésére vonatkozó ugyanazon európai szabályok által köti a részt vevő államokat egymás érdekében és egymás nevében. A határigazgatást támogató eszköz a schengeni vívmányok egyik kulcsfontosságú célkitűzésének megvalósítására szolgál, mégpedig arra, hogy megosszák az (EU) 2016/399 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  3
                15. cikkében meghatározottak szerint „a külső határokon [...] hatékony, egységes és magas szintű ellenőrzés” biztosítására vonatkozó felelősséget. Ez tehát a schengeni vívmányok fejlesztésének minősül.

               Az 515/2014/EU rendelet 5. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok e rendelettel összhangban részt vesznek az eszközben, valamint hogy pénzügyi hozzájárulásaikról megállapodásokat kell kötni, és meg kell határozni a részvételhez szükséges kiegészítő szabályokat, beleértve az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét és a Számvevőszék ellenőrzési hatáskörét biztosító rendelkezéseket, mivel társulási megállapodásaik nem rendelkeznek ilyen szabályokról.

               Az Izlanddal (a továbbiakban: a társult ország) való megállapodás tervezetének célja, hogy létrehozza az 515/2014/EU rendelet 5. cikkének (7) bekezdésében említett megállapodást, és hogy a Bizottság végső felelősséget vállalhasson az eszköz költségvetésének ebben a társult országban való végrehajtásáért, valamint hogy meghatározza ezen ország uniós költségvetéshez való hozzájárulását ezen eszköz tekintetében.

               A költségvetési és pénzügyi kontrollok tekintetében a tagállamokra vagy közvetlenül a Szerződésből, vagy másodlagos uniós jogszabályokból eredő horizontális kötelezettségek (például a Számvevőszék és az Európai Csalás Elleni Hivatal [OLAF] hatáskörei) vonatkoznak. Ezek a kötelezettségek közvetlenül alkalmazandók a tagállamokra, és ezért azok nem szerepelnek a 515/2014/EU rendeletben. Az 515/2014/EU rendelet 5. cikke (7) bekezdésének alkalmazásában azonban az említett kötelezettségeket a megállapodástervezet útján ki kell terjeszteni a társult országra.

               Az Unió pénzügyi érdekeinek csalás és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelme érdekében az 514/2014/EU rendelet előírja, hogy a bizottsági alkalmazottak, a Számvevőszék és az OLAF részére megfelelő hozzáférést kell biztosítani az ellenőrzések lefolytatásához. Az 514/2014/EU rendelet 5. cikkének (9) bekezdése ezt azzal egészíti ki, hogy harmadik országokkal kötött együttműködési megállapodások kifejezetten felhatalmazzák a Bizottságot, a Számvevőszéket és az OLAF-ot arra, hogy lefolytassák az említett ellenőrzéseket, helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat. Következésképpen a megállapodástervezet rendelkezik erről.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  Tárgytalan.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  Tárgytalan.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Mivel e javaslat célja, hogy megállapodás jöjjön létre az Unió és Izland között az említett országnak a 2014–2020 közötti időszakra a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközhöz való hozzájárulásáról, valamint az e részvételhez szükséges kiegészítő szabályokról, a megállapodás megkötésére irányuló javaslat az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdésén és 218. cikke (6) bekezdésének a) pontján alapul.

               •A javasolt határozat szükségessége

                  Az 515/2014/EU rendelet 5. cikkének (7) bekezdése alapján meg kell kötni Izlanddal a megállapodást, utóbbinak a 2014–2020 közötti időszakra a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközhöz való hozzájárulásának, valamint az e részvételhez szükséges kiegészítő szabályoknak a megállapítása céljából.

               •Arányosság

                  Tárgytalan.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Tárgytalan.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  Tárgytalan.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

                  Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

                  Tárgytalan, mivel a javaslat a programirányításhoz kapcsolódik, és célja olyan nemzetközi megállapodás aláírása, amelyet a Tanács által megállapított tárgyalási irányelvek alapján tárgyaltak meg.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •Alapjogok

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A megállapodástervezet 10. cikke és melléklete ismerteti a társult országnak a határigazgatást támogató eszköz költségvetéséhez való éves pénzügyi hozzájárulásaihoz kapcsolódó rendelkezéseket és azoknak a mellékletben ismertetett helyzethez való lehetséges hozzáigazítását.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Területi hatály

                  Az 515/2014/EU rendelet a schengeni vívmányok fejlesztésének minősül. Ebben a tekintetben az Izlanddal való e megállapodás szintén a schengeni vívmányokra épül.

                  Az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. A fent említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e javaslat Tanács általi elfogadását követő hat hónapon belül Dánia dönt arról, hogy nemzeti jogában végrehajtja-e ezt az intézkedést.

                  E javaslat a schengeni vívmányok azon elemei fejlesztésének minősül, amelyekben az Egyesült Királyság és Írország nem vesz részt, ezért azok alkalmazása rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó a 2000/365/EK
                     4
                  , illetve a 2002/192/EK tanácsi határozatnak
                     5
                   megfelelően.

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A megállapodás 17. cikke meghatározza az alkalmazandó jelentéstételi és nyomonkövetési rendelkezéseket. Izland minden év február 15-ig és 2022-ig bezárólag az előző pénzügyi évre vonatkozó éves végrehajtási jelentést küld a Bizottságnak.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  Tárgytalan.

               •A javaslat rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  Nem szükséges.

               A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság azt javasolja, hogy a Tanács – az Európai Parlament egyetértését követően – hagyja jóvá az Izlanddal való, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodást.

               2017/0088 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és Izland közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésére és 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére
                  6
               ,

               mivel:

               (1)A [...]-i (EU) 2017/XXX tanácsi határozattal
                  7
                összhangban a Bizottság [...]-án/-én aláírta az Európai Unió és Izland közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodást, figyelemmel annak megkötésére.

               (2)Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló (22.) jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó. Mivel ez a határozat a schengeni vívmányokon alapul, Dániának az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e határozatról szóló tanácsi döntést követő hat hónapos időszakon belül határoznia kell arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e.

               (3)Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal
                  8
                összhangban nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (4)Ez a határozat a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyekben Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal
                  9
                összhangban nem vesz részt. Ennélfogva Írország nem vesz részt a határozat elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.

               (5)A megállapodásban előírt intézkedések mielőbbi alkalmazása és a nemzeti program jóváhagyásával és végrehajtásával kapcsolatos késedelmek elkerülése érdekében e határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

               (6)A megállapodást jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és Izland közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodást a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.

               A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt vagy azokat a személyeket, aki(k) jogosult(ak) a megállapodás 19. cikkének (2) bekezdésében meghatározott értesítés Unió nevében történő letétbe helyezésére, annak kifejezésére, hogy az Unió a megállapodást magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el.

               3. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 150., 2014.5.20., 143. o.

                     (2)
                  HL L 150., 2014.5.20., 112. o.

                     (3)
                  HL L 77., 2016.3.23., 1. o.

                     (4)
                  A Tanács határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

                     (5)
                  A Tanács határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

                     (6)
                  HL C ., ., . o.

                     (7)
                  [Teljes hivatkozás]

                     (8)
                  A Tanács 2000/365/EK határozata (2000. május 29.) Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 131., 2000.6.1., 43. o.).

                     (9)
                  A Tanács 2002/192/EK határozata (2002. február 28.) Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről (HL L 64., 2002.3.7., 20. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.5.8.
            COM(2017) 199 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz: A Bizottság javaslata
            A Tanács határozata
            az Európai Unió és Izland közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Unió,

               valamint

               IZLAND

               a továbbiakban együttesen: a Felek

               TEKINTETTEL az Európai Unió Tanácsa, valamint Izland és a Norvég Királyság között, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásra
                  1
                (a továbbiakban: az Izlanddal és Norvégiával kötött társulási megállapodás),

               MIVEL:

               (1)Az Unió az 515/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel
                  2
                létrehozta a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközt.

               (2)Az 515/2014/EU rendelet az Izlanddal és Norvégiával kötött társulási megállapodás értelmében a schengeni vívmányok fejlesztésének minősül.

               (3)Mivel az 514/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  3
                közvetlen hatással van az 515/2014/EU rendelet rendelkezéseinek alkalmazására, és így érinti ez utóbbi jogi keretét, és mivel az Izlanddal és Norvégiával kötött társulási megállapodásban meghatározott eljárásokat alkalmazták az 514/2014/EU rendelet elfogadására vonatkozóan, amely rendeletről értesítették Izlandot, a Felek elismerik, hogy az 514/2014/EU rendelet az Izlanddal és Norvégiával kötött társulási megállapodás értelmében a schengeni vívmányok fejlesztésének minősül, amennyiben az szükséges az 515/2014/EU rendelet végrehajtásához.

               (4)Az 515/2014/EU rendelet 5. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a schengeni vívmányok végrehajtásához, alkalmazásához és fejlesztéséhez társult országok, köztük Izland, az említett rendelettel összhangban részt vesznek az eszközben, valamint hogy az említett országok pénzügyi hozzájárulásairól megállapodásokat kell kötni és meg kell határozni a részvételhez szükséges kiegészítő szabályokat, beleértve az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét és a Számvevőszék ellenőrzési hatáskörét biztosító rendelkezéseket.

               (5)A Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz (a továbbiakban: a határigazgatást támogató eszköz) a schengeni vívmányokkal összefüggő külön eszköznek minősül, amelynek célja a tehermegosztás és pénzügyi támogatás biztosítása a külső határok és a vízumpolitika területén a tagállamokban és a társult országokban.

               (6)A 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  4
                60. cikke rendelkezik a közvetlen irányításra vonatkozó azon szabályokról, amelyek akkor alkalmazandók, amikor harmadik országokra – beleértve a társult országokat – ruháznak át költségvetés-végrehajtási feladatokat.

               (7)
                     Az 514/2014/EU rendelet 17. cikkének (4) bekezdése rendelkezik a hivatalosan még nem kijelölt felelős hatóságoknál 2014-ben felmerült kiadások elszámolhatóságáról, ezáltal biztosítva a Külső Határok Alap és a Belső Biztonsági Alap közötti zökkenőmentes átmenetet. Ehhez hasonlóan fontos, hogy ugyanennek vonatkozásait ez a megállapodás is tükrözze. Mivel ez a megállapodás 2014 vége előtt nem lépett hatályba, elengedhetetlen a felelős hatóság hivatalos kijelölését megelőzően és azt követően felmerült kiadások elszámolhatóságának biztosítása, amennyiben a kijelölés előtt alkalmazott irányítási és kontrollrendszerek lényegében megegyeznek a felelős hatóság hivatalos kijelölését követően hatályos rendszerekkel.

               (8)Az Izland által a határigazgatást támogató eszközhöz nyújtandó éves hozzájárulás kiszámítását és felhasználását megkönnyítendő, a 2014–2020-as időszakra vonatkozó hozzájárulását 2016-tól 2020-ig öt éves részletben fizeti be. 2016-tól 2018-ig az éves hozzájárulást rögzített összegek formájában határozzák meg, míg a 2019-ben és 2020-ban esedékes hozzájárulást 2019-ben állapítják meg a határigazgatást támogató eszközben részt vevő valamennyi állam bruttó hazai terméke alapján a ténylegesen teljesített befizetések figyelembevételével,

               A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. cikk

               Hatály

               Ez a megállapodás az 515/2014/EU rendelettel összhangban megállapítja Izlandnak a határigazgatást támogató eszközben való részvételéhez szükséges kiegészítő szabályokat.

               2. cikk

               Pénzügyi irányítás és kontroll

               (1)
                     Izland megteszi azokat az intézkedéseket, amelyek annak biztosításához szükségesek, hogy megfeleljen az Európai Unió működéséről szóló szerződésben (a továbbiakban: EUMSZ) és a másodlagos jogban megállapított, a pénzügyi irányításra és kontrollra vonatkozó rendelkezéseknek.

               Az EUMSZ és a másodlagos jog első albekezdésben említett rendelkezései az alábbiak:

               a)az EUMSZ 287. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése;

               b)a 966/2012/EU, Euratom rendelet 30., 32. és 57. cikke, 58. cikke (1) bekezdése (c) pontjának i. alpontja, 60. cikke, 79. cikkének (2) bekezdése és 108. cikkének (2) bekezdése;

               c)az 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
                  5
                32., 38., 42., 84., 88., 142. és 144. cikke;

               d)a Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete
                  6
               ;

               e)az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete
                  7
               .

               A Felek a fenti felsorolást közös megegyezéssel módosíthatják.

               (2)
                     Izland a területén az 1. bekezdésben felsorolt rendelkezéseket e megállapodásnak megfelelően alkalmazza.

               3. cikk

               A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének tiszteletben tartása

               A határigazgatást támogató eszköz keretében Izlandnak juttatott pénzeszközöket a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően kell felhasználni.

               4. cikk

               Az összeférhetetlenség elvének tiszteletben tartása

               Az Izland területén működő, a költségvetés végrehajtásában, irányításában – az ahhoz kapcsolódó előkészítő jogi aktusokat is beleértve –, ellenőrzésében vagy kontrolljában érintett valamennyi pénzügyi szereplő és egyéb személy számára tilos olyan magatartást tanúsítani, amely saját érdekei és az Unió érdekei közötti összeférhetetlenséget eredményezhet.

               5. cikk

               Végrehajtás

               Izland területén végrehajthatók a Bizottság államoktól eltérő személyekkel szembeni vagyoni kötelezettséget megállapító határozatai.

               A végrehajtásra Izland hatályos polgári eljárásjogi szabályai vonatkoznak. A határozatot az a nemzeti hatóság látja el végrehajtási záradékkal – az okirat valódiságának vizsgálatán kívül minden más alakiságot mellőzve –, amelyet Izland kormánya erre a célra kijelöl, és amelyről a Bizottságot tájékoztatja.

               Ha a Bizottság kérelme alapján az említett alaki követelmények teljesültek, a Bizottság – a nemzeti joggal összhangban – a végrehajtás érdekében közvetlenül az illetékes hatósághoz fordulhat.

               A végrehajtás csak az Európai Unió Bíróságának határozatával függeszthető fel. Ugyanakkor a végrehajtás szabálytalanságával kapcsolatos valamennyi panasz kivizsgálására Izland bíróságai rendelkeznek joghatósággal.

               6. cikk

               Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme a csalásokkal szemben

               (1)Izland:

               a)küzd a csalás és az Unió pénzügyi érdekeit sértő minden egyéb jogellenes tevékenység ellen olyan intézkedésekkel, amelyeknek elrettentő hatásuk van és hathatós védelmet nyújtanak Izlandon;

               b)az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás leküzdésére megteszi ugyanazokat az intézkedéseket, amelyeket a saját pénzügyi érdekeiket sértő csalás leküzdésére tesz; valamint

               c)összehangolja az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét célzó tevékenységét a tagállamokkal és a Bizottsággal.

               (2)Izland olyan intézkedéseket fogad el, amelyek egyenértékűek az Unió által az EUMSZ 325. cikkének (4) bekezdése alapján elfogadott, e megállapodás aláírásakor hatályos intézkedésekkel.

               A Felek közös megegyezéssel dönthetnek további olyan intézkedések elfogadásáról, amelyek az Unió által e cikknek megfelelően elfogadott későbbi intézkedésekkel egyenértékűek.

               7. cikk

               A Bizottság (OLAF) helyszíni ellenőrzései és vizsgálatai

               A Bizottság (az Európai Csalás Elleni Hivatal, OLAF) 514/2014/EU rendelet 5. cikkének (8) bekezdésében megállapított jogainak sérelme nélkül jogosult a határigazgatást támogató eszközzel kapcsolatban helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat lefolytatni Izland területén a 2185/96/EK, Euratom rendeletben előírt feltételekkel összhangban.

               Izland hatóságai elősegítik a helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat, amelyeket az említett hatóságok kérésére ezekkel közösen is lehet folytatni.

               8. cikk

               Számvevőszék

               Az EUMSZ 287. cikkének (3) bekezdésével és a 966/2012/EU, Euratom rendelet első része X. címének 1. fejezetével összhangban a Számvevőszék ellenőrzéseket végezhet minden, Izland területén a határigazgatást támogató eszközzel kapcsolatban az Unió nevében bevételeket vagy kiadásokat kezelő szerv helyiségeiben, beleértve a költségvetésből kifizetésben részesülő természetes vagy jogi személy helyiségeit is.

               Izlandon a Számvevőszéknek az ellenőrzést a nemzeti ellenőrző szervekkel vagy – ha ezek nem rendelkeznek a szükséges hatáskörrel – a hatáskörrel rendelkező nemzeti szervezeti egységekkel kapcsolatot tartva kell lefolytatni. A Számvevőszék, valamint Izland nemzeti ellenőrző szervei függetlenségük megőrzése mellett a bizalom szellemében működnek együtt egymással. Az említett szervek vagy szervezeti egységek tájékoztatják a Számvevőszéket, hogy részt kívánnak-e venni az ellenőrzésben.

               A Számvevőszék legalább ugyanazokkal a jogokkal rendelkezik, mint amelyekkel az 514/2014/EU rendelet 5. cikkének (7) bekezdése és e megállapodás 7. cikke alapján a Bizottság rendelkezik.

               9. cikk

               Közbeszerzés

               Izland a közbeszerzésre vonatkozó jogszabályainak rendelkezéseit az EGT-megállapodás XVI. mellékletével
                  8
                összhangban alkalmazza.

               10. cikk

               Pénzügyi hozzájárulások

               (1)A 2016-tól 2018-ig tartó évekre vonatkozóan Izland éves befizetéseket teljesít a határigazgatást támogató eszköz költségvetésébe a következő táblázat szerint:

               (valamennyi összeg EUR-ban értendő)

                        (3)2016

                        (4)2017

                        (5)2018

                        (6)Izland

                        (7)563 999

                        (8)563 999

                        (9)563 999

               (2)Izland 2019-re és 2020-ra vonatkozó hozzájárulásait bruttó hazai termékének (GDP) a határigazgatást támogató eszközben részt vevő valamennyi állam GDP-jéhez viszonyított százalékos arányával összhangban – a mellékletben ismertetett képlet szerint – kell kiszámítani.

               (3)Az e cikkben említett pénzügyi hozzájárulásokat Izland az 514/2014/EU rendelet 14. cikkében említett nemzeti program elfogadásának időpontjától függetlenül köteles befizetni.

               11. cikk

               A pénzügyi hozzájárulások felhasználása

               (1)A 2016-os és 2017-es éves befizetések teljes összegét az alábbiak szerint kell felosztani:

               a)75 % az 515/2014/EU rendelet 8. cikkében említett félidős felülvizsgálatra;

               b)15 % az 515/2014/EU rendelet 15. cikkében említett IT-rendszerek fejlesztésére, figyelemmel a vonatkozó uniós jogalkotási aktusok 2017. június 30-ig történő elfogadására;

               c)10 % az 515/2014/EU rendelet 13. cikkében említett uniós intézkedésekre és az 515/2014/EU rendelet 14. cikkében említett sürgősségi segítségnyújtásra.

               Amennyiben a b) pontban említett összeget nem allokálják vagy nem használják fel, a Bizottság az 515/2014/EU rendelet 5. cikke (5) bekezdése b) pontjának második albekezdésében meghatározott eljárás szerint átcsoportosítja azt az 515/2014/EU rendelet 7. cikkében említett egyedi intézkedésekre.

               Amennyiben ez a megállapodás nem lép hatályba 2017. június 1-jéig, illetve nem alkalmazandó ideiglenesen legkésőbb 2017. június 1-jével, úgy Izland teljes hozzájárulását e cikk (2) bekezdésével összhangban kell felhasználni.

               (2)A 2018-as, 2019-es és 2020-as éves befizetések teljes összegét az alábbiak szerint kell felosztani:

               a)40 % az 515/2014/EU rendelet 7. cikkében említett egyedi intézkedésekre;

               b)50 % az 515/2014/EU rendelet 15. cikkében említett IT-rendszerek fejlesztésére, figyelemmel a vonatkozó uniós jogalkotási aktusok 2018. december 31-ig történő elfogadására;

               c)10 % az 515/2014/EU rendelet 13. cikkében említett uniós intézkedésekre és az 515/2014/EU rendelet 14. cikkében említett sürgősségi segítségnyújtásra.

               Amennyiben a b) pontban említett összeget nem allokálják vagy nem használják fel, a Bizottság az 515/2014/EU rendelet 5. cikke (5) bekezdése b) pontjának második albekezdésében meghatározott eljárás szerint átcsoportosítja azt az 515/2014/EU rendelet 7. cikkében említett egyedi intézkedésekre.

               (3)A félidős felülvizsgálatra, uniós intézkedésekre, egyedi intézkedésekre vagy az IT-rendszerek fejlesztésére vonatkozó programra rendelt további összegeket az alábbi rendelkezések egyikében meghatározott vonatkozó eljárással összhangban kell felhasználni:

               a)az 514/2014/EU rendelet 6. cikkének (2) bekezdése;

               b)az 515/2014/EU rendelet 8. cikkének (7) bekezdése;

               c)az 515/2014/EU rendelet 7. cikkének (3) bekezdése;

               d)az 515/2014/EU rendelet 15. cikkének második bekezdése.

               (4)
                     A Bizottság a Izland által befizetett összegekből minden évben legfeljebb 4 076 EUR-t fordíthat olyan igazgatási kiadásokra, amelyek az 515/2014/EU rendelet és e megállapodás Izland által történő végrehajtásának támogatásához szükséges személyzettel vagy külső személyzettel kapcsolatosak.

               12. cikk

               Titoktartás

               Az e megállapodás alapján bármilyen formában közölt vagy szerzett információk szakmai titoktartás tárgyát képezik, és ezek az információk ugyanolyan védelmet élveznek, mint az uniós intézményekre alkalmazandó rendelkezések, illetve Izland joga által védett hasonló információk. Az ilyen információt az uniós intézményeken belül, a tagállamokban vagy Izlandon csak olyan személyekkel szabad közölni, akiknek feladatkörüknél fogva azt ismerniük kell, továbbá az ilyen információt csak a Felek pénzügyi érdekei hatékony védelmének biztosítása céljából szabad felhasználni.

               13. cikk

               A felelős hatóság kijelölése

               (1)
                     Izland – a nemzeti program jóváhagyásáról szóló határozat időpontját követően a lehető leghamarabb – értesíti a Bizottságot a határigazgatást támogató eszköz szerinti kiadások irányításáért és kontrolljáért felelős felelős hatóság miniszteri szintű hivatalos kijelöléséről.

               (2)
                     Az (1) bekezdésben említett kijelölés feltétele, hogy a kijelölendő szerv megfeleljen a belső környezetre, a kontrolltevékenységekre, az információra és kommunikációra, valamint a monitoringra az 514/2014/EU rendeletben vagy az említett rendelet alapján meghatározott kijelölési feltételeknek.

               (3)
                     A felelős hatóság kijelölése egy olyan ellenőrző szerv (auditszervezet) – akár az ellenőrző hatóság (audithatóság) – véleményén alapul, amely értékeli a felelős hatóság kijelölési feltételeknek való megfelelését. Ez a szerv lehet olyan önálló közintézmény is, amely a közigazgatási szervek munkájának monitoringjáért, értékeléséért és ellenőrzéséért felel. Az ellenőrző szerv a felelős hatóságtól függetlenül működik, és munkáját a nemzetközileg elfogadott ellenőrzési standardokkal összhangban végzi. Izland a kijelölésre vonatkozó döntését alapozhatja arra is, hogy az irányítási és kontrollrendszerek lényegüket tekintve megegyeznek-e a korábbi időszakban már meglévő rendszerekkel, és hogy azok eredményesen működtek-e. Amennyiben az ellenőrzés és a kontroll már meglévő eredményei szerint a kijelölt szerv már nem felel meg a kijelölési feltételeknek, Izland meghozza az annak biztosítása érdekében szükséges intézkedéseket, hogy az e szervre bízott feladatok végrehajtása során tapasztalt hiányosságokat orvosolja, akár a kijelölés megszüntetése révén is.

               14. cikk

               A pénzügyi év meghatározása

               E megállapodás alkalmazásában a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikkének (5) bekezdésében említett pénzügyi év az „n–1”. év október 16-ával kezdődő és az „n”. év október 15-ével végződő időszakban a felelős hatóság által elkönyvelt kifizetett kiadásokat és befolyt bevételeket foglalja magában.

               15. cikk

               A kiadások elszámolhatósága

               Az 514/2014/EU rendelet 17. cikke (3) bekezdésének b) pontjától és (4) bekezdéstől eltérve a kifizetett kiadás akkor számolható el, ha azt a felelős hatóság az e megállapodás 13. cikkével összhangban történő hivatalos kijelölését megelőzően fizette ki, feltéve, hogy az előzőleg alkalmazott irányítási és kontrollrendszerek lényegében megegyeznek a felelős hatóság hivatalos kijelölését követően hatályos rendszerekkel.

               16. cikk

               Az éves egyenleg kifizetése iránti kérelem

               (1)
                     A pénzügyi évet követő év február 15-ig Izland benyújtja a Bizottság részére a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikke (5) bekezdése első albekezdésének b) és c) pontjában előírt dokumentumokat és információkat.

               Az 514/2014/EU rendelet 44. cikkének (1) bekezdésétől eltérve és a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban Izland a pénzügyi évet követő év március 15-ig benyújtja a Bizottság részére a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikke (5) bekezdésének második albekezdésében említett véleményt.

               Az e bekezdésben említett benyújtott dokumentumok az éves egyenleg kifizetése iránti kérelemként szolgálnak.

               (2)
                     Az (1) bekezdésben említett dokumentumokat a Bizottság által az 514/2014/EU rendelet 44. cikkének (3) bekezdése alapján elfogadott minták alapján kell elkészíteni.

               17. cikk

               Végrehajtási jelentés

               Az 514/2014/EU rendelet 54. cikkének (1) bekezdésétől eltérve és a 966/2012/EU, Euratom rendelet 60. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban Izland minden év február 15-ig és 2022-ig bezárólag a nemzeti program előző pénzügyi évben történt végrehajtásáról szóló éves jelentést nyújt be a Bizottság részére, és a megfelelő szinten közzéteheti ezt az információt.

               A nemzeti program végrehajtásáról szóló első éves jelentést az e megállapodás hatálybalépését vagy ideiglenes alkalmazásának kezdetét követő február 15-én kell benyújtani.

               Az első jelentésnek a 2014-től kezdődő és azon pénzügyi évig tartó pénzügyi éveket kell lefednie, amelyben az első éves jelentés a második bekezdéssel összhangban esedékes volt. Izland 2023. december 31-ig benyújtja a nemzeti program végrehajtásáról szóló zárójelentést.

               18. cikk

               Elektronikus adatcsererendszer

               Az 514/2014/EU rendelet 24. cikkének (5) bekezdésével összhangban az Izland és a Bizottság közötti hivatalos információcsere a Bizottság által erre a célra biztosított elektronikus adatcsererendszeren keresztül valósul meg.

               19. cikk

               Hatálybalépés

               (1)E megállapodás letéteményese az Európai Unió Tanácsának főtitkára.

               (2)Ezt a megállapodást a Felek saját eljárásaiknak megfelelően hagyják jóvá. A Felek értesítik egymást az említett eljárások befejezéséről.

               (3)Ez a megállapodás a 2. bekezdésben említett utolsó értesítés megküldésének napját követő hónap első napján lép hatályba.

               (4)Az 5. cikk kivételével a Felek – az alkotmányos követelmények sérelme nélkül – ezt a megállapodást az aláírását követő naptól ideiglenes alkalmazzák.

               20. cikk

               Érvényesség és megszűnés

               (1)Ezt a megállapodást akár az Unió, akár Izland a másik Félnek küldött értesítéssel felmondhatja. A megállapodás az értesítés napjától számított három hónap elteltével szűnik meg. A felmondás időpontjában folyamatban lévő projektek és tevékenységek az e megállapodásban rögzített feltételek mellett folytatódnak. A Felek közös megegyezéssel rendezik a felmondás esetleges egyéb következményeit.

               (2)Ez a megállapodás megszűnik, ha az Izlanddal és Norvégiával kötött társulási megállapodás az említett megállapodás 8. cikkének (4) bekezdése, 11. cikkének (3) bekezdése vagy 16. cikke értelmében megszűnik.

               21. cikk

               Nyelvek

               Ez a megállapodás egy-egy eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, szlovák, szlovén, svéd és izlandi nyelven készült, és e szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

               Kelt Brüsszelben a ….. év … havának …. napján.

               az Európai Unió részéről
                     Izland részéről

               MELLÉKLET

               A 2019-es és 2020-as évre vonatkozó pénzügyi hozzájárulások kiszámításának képlete és a befizetéssel kapcsolatos részletek

               Izlandnak a határigazgatást támogató eszközhöz való, az 515/2014/EU rendelet 5. cikke (7) bekezdésének második és harmadik albekezdésében említettek szerinti pénzügyi hozzájárulását a következőképpen kell kiszámítani 2019-re és 2020-ra vonatkozóan:

               2013-tól 2017-ig minden egyes év esetében Izland bruttó hazai termékének (GDP) 2019. március 31-én rendelkezésre álló legfrissebb végleges számadatait el kell osztani a határigazgatást támogató eszközben részt vevő valamennyi állam ugyanazon évre rendelkezésre álló GDP-adatainak összegével. Az Izland által a határigazgatást támogató eszköz végrehajtásának teljes időszaka alatt fizetendő teljes összeg kiszámításához a 2013-tól 2017-ig tartó évekre kapott öt százalékos érték átlagát kell alkalmazni a határigazgatást támogató eszköz 2014-től 2019-ig tartó évekre vonatkozó tényleges éves előirányzatainak és a határigazgatást támogató eszköz 2020-ra vonatkozó, az Európai Uniónak a 2020-as pénzügyi évre a Bizottság által elfogadott általános költségvetési tervezetében foglaltak szerinti éves kötelezettségvállalási előirányzatának az összegére. Ebből az összegből le kell vonni az Izland által e megállapodás 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban ténylegesen teljesített éves befizetéseket ahhoz, hogy megkapjuk a 2019-re és 2020-ra vonatkozó hozzájárulásának teljes összegét. Ezen összegét egyik felét 2019-ben, másik felét pedig 2020-ban kell befizetni.

               A pénzügyi hozzájárulás euróban fizetendő.

               Izland pénzügyi hozzájárulását a terhelési értesítés kézhezvételétől számított legfeljebb 45 napon belül befizeti. A hozzájárulás késedelmes befizetése a hátralékos összegre vonatkozó, az esedékességi naptól számított késedelmi kamat fizetését vonja maga után. A kamatláb az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, a határidő lejárta szerinti hónap első naptári napján hatályos kamatláb 3,5 százalékponttal megnövelt értéke.

                     (1)
                  HL L 176., 1999.7.10., 36. o.

                     (2)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 515/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról és az 574/2007/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2014.5.20., 143. o.).

                     (3)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 514/2014/EU rendelete (2014. április 16.) a Menekültügyi, a Migrációs és az Integrációs alapra, valamint a rendőrségi együttműködés, a bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem, valamint a válságkezelés pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról (HL L 150., 2014.5.20., 112. o.).

                     (4)
                  A legutóbb a 2014. május 15-i 547/2014/EU, Euratom rendelettel (HL L 163., 2014.5.29., 18. o.) módosított, az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

                     (5)
                  A Bizottság 1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól (HL L 362., 2012.12.31., 1. o.).

                     (6)
                  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

                     (7)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

                     (8)
                  HL L 1., 1994.1.3., 461. o.