               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.12.13.
            COM(2018) 826 final
            2018/0419(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a tagállamok egyikében, illetve Izlandon vagy Norvégiában benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló, az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság, valamint a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz csatolt, az Európai Unió, az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az Eurodachoz való bűnüldözési célú hozzáféréssel kapcsolatos jegyzőkönyv megkötéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A dublini egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló Eurodac létrehozásáról szóló, 2000. december 11-i 2725/2000/EK rendeletet átdolgozó 603/2013/EU rendeletet
                  1
                elfogadták és az 2013. július 19-én hatályba lépett. A rendelet 2015. július 20-a óta alkalmazandó.

               A 603/2013/EU rendelet többek között lehetővé teszi az Eurodacba történő betekintést a bűnüldöző hatóságok számára a terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása céljából. Ennek célja, hogy a bűnüldöző hatóságok kérhessék az ujjnyomatadatoknak az Eurodac központi adatbázisában tárolt ujjnyomatadatokkal való összehasonlítását, hogy megállapítsák a terrorizmussal vagy súlyos bűncselekménnyel gyanúsított személy pontos személyazonosságát, illetve további információt szerezzenek e személlyel kapcsolatban.

               2001. január 19-én megkötötték az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság, valamint a Norvég Királyság között a tagállamok egyikében, illetve Izlandon vagy Norvégiában benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló megállapodást (a továbbiakban: a 2001. január 19-i megállapodás)
                  2
               .

               Izland és Norvégia a 603/2013/EU rendelet menekültügyre vonatkozó elemeit a 2001. január 19-i megállapodással összhangban alkalmazza. Ugyanakkor a bűnüldöző hatóságok Eurodachoz való hozzáférése nem tartozik az említett megállapodás hatálya alá.

               A Bizottság, Dánia, Svájc, Liechtenstein, Norvégia és Izland képviselői 2014. május 14-i találkozójukon megerősítették, hogy szeretnének tárgyalásokat kezdeni az Európai Unióval a 603/2013/EU rendelet bűnüldözési rendelkezéseinek nemzetközi megállapodás útján rájuk történő kiterjesztéséről.

               2015. december 14-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen az egyrészről az Európai Unió, másrészről többek között Izland és Norvégia közötti, Izland és Norvégia a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló 604/2013/EU rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítását szolgáló Eurodac létrehozásáról, továbbá a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által az Eurodac-adatokkal való, bűnüldözési célú összehasonlítások kérelmezéséről szóló 603/2013/EU rendelet VI. fejezetében előírt bűnüldözési célú összehasonlítási és adattovábbítási eljárásban való részvételének módozatairól szóló megállapodásról.

               A tárgyalásokat lezárták, és a megállapodást a 2001. január 19-i megállapodáshoz csatolt, a 2001. január 19-i megállapodás alkalmazását a bűnüldözésre kiterjesztő jegyzőkönyv formájában parafálták.

               A 603/2013/EU rendelet bűnüldözési rendelkezéseinek Izlandra és Norvégiára történő kiterjesztése lehetővé tenné Izland és Norvégia bűnüldöző hatóságai számára, hogy ujjnyomatadatok összehasonlítását kérelmezzék a többi részt vevő állam által az Eurodac-adatbázisban tárolt adatokkal azokban az esetekben, amikor meg kívánják állapítani egy terrorizmussal vagy súlyos bűncselekménnyel gyanúsított személy vagy egy áldozat pontos személyazonosságát, illetve további információt kívánnak szerezni e személlyel kapcsolatban. Másfelől így lehetővé válna az összes többi részt vevő állam – uniós tagállam vagy társult ország – számára, hogy ujjnyomatadataik összehasonlítását kérjék az Izland vagy Norvégia által bevitt és az Eurodac-adatbázisban tárolt ujjnyomatadatokkal, a fentiekkel azonos célból.

               E jegyzőkönyv célja, hogy jogilag kötelező jogokat és kötelezettségeket hozzon létre Izland és Norvégia a 603/2013/EU rendelet bűnüldözési elemeiben való hatékony részvételének biztosítása céljából. A jegyzőkönyv megállapítja, hogy valamennyi, az Eurodachoz való hozzáféréssel rendelkező részt vevő állam – legyen az másik uniós tagállam, társult ország vagy Izland és Norvégia – bűnüldözési célból hozzáférhet bármely másik részt vevő állam adataihoz is.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               A javaslat összhangban áll az Eurodac-adatbázishoz való hozzáféréssel kapcsolatos uniós szakpolitikákkal.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               A javaslat összhangban áll a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos uniós szakpolitikákkal.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               E tanácsi határozatjavaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 87. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 88. cikke (2) bekezdésének a) pontja, összefüggésben az EUMSZ 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A 2001. január 19-i megállapodás az EU, valamint Izland és Norvégia között megkötött, létező nemzetközi megállapodás. Az EUSZ 5. cikkében szereplő szubszidiaritás elvével összhangban az említett megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv célkitűzései csak uniós szinten, a Bizottság javaslatának útján valósíthatók meg.

               •Arányosság

                  A javaslat megfelel az arányosság elvének, mivel nem szabályoz annál többet, mint ami Izlandnak és Norvégiának a 603/2013/EU Eurodac-rendelet bűnüldözési elemeiben való tényleges részvételére vonatkozó célkitűzés eléréséhez szükséges.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Az EUMSZ 218. cikkének (6) bekezdése a megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatot ír elő.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Konzultáció az érdekelt felekkel

                  Konzultációra került sor a Tanáccsal (a menekültügyi munkacsoporttal) a tárgyalások tartalmáról és haladásáról. Az Európai Parlamentet (Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság) tájékoztatták.

               4.EGYÉB ELEMEK

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A javaslat az EU, valamint Izland és Norvégia közötti jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötésére való felhatalmazásról szóló határozatra irányul. Az EUMSZ szerint a nemzetközi megállapodások aláírására és megkötésére való felhatalmazásról szóló határozatokra irányuló bizottsági javaslatok elfogadása a Tanács hatáskörébe tartozik.

                  A jegyzőkönyv megállapítja a 603/2013/EU rendelet Izlandra és Norvégiára történő alkalmazását az Eurodachoz való bűnüldözési célú hozzáférés tekintetében. Ezzel lehetővé teszi a többi részt vevő állam kijelölt bűnüldöző hatóságai és az Europol számára, hogy ujjnyomatadataik összehasonlítását kérjék az Izland és Norvégia által az Eurodac központi rendszerébe továbbított adatokkal. Lehetővé teszi Izland és Norvégia kijelölt bűnüldöző hatóságai számára is, hogy ujjnyomatadataik összehasonlítását kérjék a többi részt vevő állam által az Eurodac központi rendszerébe továbbított adatokkal.

                  A jegyzőkönyv garantálja, hogy a személyes adatoknak a jegyzőkönyv szerinti, Izland, Norvégia és a tagállamok hatóságai általi feldolgozására a személyes adatok védelmének jelenlegi uniós szintjét alkalmazzák. A személyes adatok ilyen feldolgozására a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő nemzeti jogszabályaik által meghatározott személyesadat-védelmi szint vonatkozik.

                  A jegyzőkönyv Izland és Norvégia bűnüldözési célú Eurodac-hozzáférését ahhoz a feltételhez köti, hogy a két országnak előbb jogi és technikai szinten végre kell hajtania a 2008/615/IB határozatot az ujjnyomatadatok tekintetében.

                  A jegyzőkönyv úgy rendelkezik, hogy az Eurodachoz való bűnüldözési célú hozzáférés tekintetében eszközölt valamennyi módosítás esetében a 2001. január 19-i megállapodásban előírt módosítási mechanizmust kell alkalmazni.

               2018/0419 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a tagállamok egyikében, illetve Izlandon vagy Norvégiában benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló, az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság, valamint a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz csatolt, az Európai Unió, az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az Eurodachoz való bűnüldözési célú hozzáféréssel kapcsolatos jegyzőkönyv megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, 88. cikke (2) bekezdésének a) pontjára és 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére
                  3
               ,

               mivel:

               (1)A [XXX]
                  4
               -i [XXX] határozatnak megfelelően [XXX]-án/-én aláírták a tagállamok egyikében, illetve Izlandon vagy Norvégiában benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló, az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság, valamint a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz csatolt, az Európai Unió, az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az Eurodachoz való bűnüldözési célú hozzáféréssel kapcsolatos jegyzőkönyv megkötéséről szóló jegyzőkönyvet, figyelemmel annak későbbi megkötésére.

               (2)A tagállamok, illetve Norvégia és Izland illetékes hatóságai közötti rendőrségi együttműködésnek a terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása céljából történő támogatása és megerősítése érdekében az EU fellépésére van szükség, hogy Norvégia és Izland részt vehessen az Eurodac bűnüldözéssel kapcsolatos vonatkozásaiban.

               (3)A jegyzőkönyvet az Európai Unió nevében jóvá kell hagyni.

               (4)Az Egyesült Királyság és Írország – az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az e tagállamoknak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban – bejelentette, hogy részt kíván venni e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

               (5)Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió nevében elfogadásra kerül a tagállamok egyikében, illetve Izlandon vagy Norvégiában benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló, az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság, valamint a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz csatolt, az Európai Unió, az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az Eurodachoz való bűnüldözési célú hozzáféréssel kapcsolatos jegyzőkönyv (a továbbiakban: jegyzőkönyv).

               A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.

               2. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt vagy azokat a személyeket, aki(k) az Európai Unió nevében jogosult(ak) lesz(nek) megtenni a jegyzőkönyv 4. cikkének (2) bekezdésében előírt értesítést annak kifejezésére, hogy az Európai Unió a jegyzőkönyvet magára nézve jogilag kötelező erejűnek ismeri el.

               3. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 603/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló 604/2013/EU rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítását szolgáló Eurodac létrehozásáról, továbbá a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által az Eurodac-adatokkal való, bűnüldözési célú összehasonlítások kérelmezéséről, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagy méretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség létrehozásáról szóló 1077/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 180., 2013.6.29., 1. o.).

                     (2)

                        HL L 93., 2001.4.3., 40. o.

                     (3)

                        HL C […]., […], […]. o.

                     (4)

                        HL L […], […], […] o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.12.13.
            COM(2018) 826 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            a tagállamok egyikében, illetve Izlandon vagy Norvégiában benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló, az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság, valamint a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz csatolt, az Európai Unió, az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az Eurodachoz való bűnüldözési célú hozzáféréssel kapcsolatos jegyzőkönyv megkötéséről

               MELLÉKLET

               a következőhöz:

               Javaslat
               A TANÁCS HATÁROZATA

               a tagállamok egyikében, illetve Izlandon vagy Norvégiában benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló, az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság, valamint a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz csatolt, az Európai Unió, az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az Eurodachoz való bűnüldözési célú hozzáféréssel kapcsolatos jegyzőkönyv megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ

               és

               AZ IZLANDI KÖZTÁRSASÁG

               és

               A NORVÉG KIRÁLYSÁG

               a továbbiakban: a Felek,

               (1)
                     FIGYELEMBE VÉVE, hogy 2001. január 19-én megkötötték az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság, valamint a Norvég Királyság között a tagállamok egyikében, illetve Izlandon vagy Norvégiában benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló megállapodást (a továbbiakban: a 2001. január 19-i megállapodás)
                  1
               .

               (2)
                     EMLÉKEZTETVE arra, hogy az Európai Unió 2013. június 26-án elfogadta a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló 604/2013/EU rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítását szolgáló Eurodac létrehozásáról, továbbá a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által az Eurodac-adatokkal való, bűnüldözési célú összehasonlítások kérelmezéséről, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagy méretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség létrehozásáról szóló 1077/2011/EU rendelet módosításáról szóló 603/2013/EU európai parlamenti és a tanácsi rendeletet (a továbbiakban: a 603/2013/EU rendelet)
                  2
               .

               (3)
                     EMLÉKEZTETVE arra, hogy a 603/2013/EU rendeletben rögzített bűnüldözési célú összehasonlítási és adattovábbítási eljárások a 2001. január 19-i megállapodás értelmében nem minősülnek az Eurodac-rendelet rendelkezései továbbfejlesztésének.

               (4)
                     FIGYELEMBE VÉVE, hogy jegyzőkönyv megkötése szükséges az Európai Unió és az Izlandi Köztársaság (a továbbiakban: Izland) és a Norvég Királyság (a továbbiakban: Norvégia) között, hogy lehetővé váljon Izland és Norvégia részvétele az Eurodac bűnüldözéssel kapcsolatos vonatkozásaiban, és hogy ezért lehetővé váljon Izland és Norvégia kijelölt bűnüldöző hatóságai számára, hogy összehasonlítást kérelmezzenek a többi részt vevő ország által az Eurodac központi rendszerébe bevitt ujjnyomatadatokkal.

               (5)
                     FIGYELEMBE VÉVE, hogy a 603/2013/EU rendelet Izlandra és Norvégiára történő bűnüldözési célú alkalmazásának lehetővé kell tennie a többi részt vevő ország kijelölt bűnüldöző hatóságai és az Europol számára is, hogy Izland és Norvégia által az Eurodac központi rendszerébe bevitt ujjnyomatadatokkal való összehasonlítást kérelmezzenek.

               (6)
                     FIGYELEMBE VÉVE, hogy a személyes adatoknak a részt vevő államok kijelölt bűnüldöző hatóságai, valamint az Europol általi, e jegyzőkönyv alapján terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása céljából történő kezelésére a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő nemzeti jogszabályaik által meghatározott személyesadat-védelmi szint vonatkozik

                     3

               .

               (7)
                     FIGYELEMBE VÉVE, hogy a részt vevő államok kijelölt hatóságai, valamint az Europol által a terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása céljából végzett személyesadat-kezelés tekintetében a 603/2013/EU rendeletben szereplő további feltételeket szintén alkalmazni kell.

               (8)
                     FIGYELEMBE VÉVE, hogy Izland és Norvégia kijelölt hatóságai számára a hozzáférés csak azzal a feltétellel engedélyezett, hogy a kérelmező állam nemzeti ujjnyomat-adatbázisaival és az összes többi részt vevő állam automatikus ujjnyomat-azonosító rendszerével a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozat
                  4
                alapján elvégzett összehasonlítások nem vezettek az érintett személyazonosságának megállapításához. Ez a feltétel megköveteli a kérelmező államtól, hogy összehasonlításokat végezzen az összes többi technikailag elérhető részt vevő állam automatikus ujjnyomat-azonosító rendszerével a 2008/615/IB tanácsi határozat alapján, kivéve, ha a kérelmező állam igazolni tudja, hogy észszerű okok miatt feltételezhető, hogy az nem vezetne az érintett személyazonosságának megállapításához. Ilyen észszerű ok különösen akkor áll fenn, ha az adott ügy nem mutat semmilyen műveleti vagy vizsgálati kapcsolatot az adott részt vevő országgal. Ez a feltétel megköveteli a 2008/615/IB tanácsi határozatnak a kérelmező ország általi előzetes jogi és technikai végrehajtását az ujjnyomatadatok tekintetében, mivel a fenti lépések előzetes megtétele nélkül nem engedélyezett a bűnüldözési célú Eurodac-ellenőrzés.

               (9)
                     FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Eurodacban végzett keresést megelőzően Izland és Norvégia kijelölt hatóságainak – az összehasonlításhoz szükséges feltételek teljesülése esetén – a Vízuminformációs Rendszerben is lekérdezést kell végezniük, a vízuminformációs rendszerhez (VIS) a tagállamok kijelölt hatóságai, valamint az Europol számára a terrorcselekmények és egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása érdekében, betekintés céljából történő hozzáférésről szóló, 2008. június 23-i 2008/633/IB tanácsi határozat
                  5
                alapján.

               (10)
                     FIGYELEMBE VÉVE, hogy új jogszabályok és új törvények vagy intézkedések tekintetében a 2001. január 19-i megállapodás – a vegyes bizottság szerepére is kiterjedő – rendelkezései szerint azonos mechanizmusokat kell alkalmazni az Eurodac-hoz való bűnüldözési célú hozzáféréssel kapcsolatos minden új jogszabályra és új törvényre vagy intézkedésre,

               A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

               1. cikk

               1.
                     Izland az ujjnyomatadatoknak az Eurodac központi rendszerében tároltakkal való, bűnüldözési célú összehasonlítása tekintetében végrehajtja a 603/2013/EU rendeletet, és alkalmazza azt a Norvégiához és a többi részt vevő államhoz fűződő kapcsolataiban.

               2.
                     Norvégia az ujjnyomatadatoknak az Eurodac központi rendszerében tároltakkal való, bűnüldözési célú összehasonlítása tekintetében végrehajtja a 603/2013/EU rendeletet, és alkalmazza azt az Izlandhoz és a többi részt vevő államhoz fűződő kapcsolataiban.

               3.
                     Az Európai Unió tagállamai – Dánia kivételével – az (1) és (2) bekezdés értelmében részt vevő államnak tekintendők. A részt vevő államok a 603/2013/EU rendelet bűnüldözési célú hozzáféréssel kapcsolatos rendelkezéseit alkalmazzák Izlandra és Norvégiára.

               4.
                     Dánia, Svájc és Liechtenstein részt vevő államnak tekintendő az (1) és (2) bekezdés értelmében abban a mértékben, amelyben a jelen megállapodáshoz hasonló, azon vonatkozó megállapodások alkalmazandók közöttük és az Európai Unió között, amelyek Izlandot és Norvégiát részt vevő államként ismerik el.

               2. cikk

               1.
                     Ez a jegyzőkönyv addig nem lép hatályba, amíg Izland és Norvégia végre nem hajtotta és nem alkalmazza az (EU) 2016/680 irányelv rendelkezéseit a nemzeti hatóságai általi, a 603/2013/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében rögzített célokból történő személyesadat-kezelésre.

               2.
                     Az (1) bekezdésen túlmenően a 603/2013/EU rendeletben rögzített személyes adatok kezelésére vonatkozó feltételek alkalmazandók Izlandra és Norvégiára a nemzeti hatóságaik általi, a 603/2013/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében rögzített célokból történő személyesadat-kezelésre.

               3. cikk

               A 2001. január 19-i megállapodásnak új jogszabályokra és új törvényekre vagy intézkedésekre vonatkozó – a vegyes bizottságra vonatkozókat is magunkban foglaló – rendelkezései alkalmazandók az Eurodac-hoz való bűnüldözési célú hozzáféréssel kapcsolatos minden új jogszabályra és új törvényre vagy intézkedésre.

               4. cikk

               1.
                     Ezt a jegyzőkönyvet a Felek megerősítik vagy jóváhagyják. A megerősítő vagy jóváhagyó okiratokat az Európai Unió Tanácsának főtitkáránál helyezik letétbe. E jegyzőkönyv letéteményese a főtitkár.

               2.
                     E jegyzőkönyv az azt követő hónap első napján lép hatályba, hogy a letéteményes értesítette a Feleket arról, hogy az Európai Uniónak és legalább a többi Fél egyikének a megerősítő vagy jóváhagyó okiratát letétbe helyezték.

               3.
                     Ez a jegyzőkönyv nem alkalmazandó Izland tekintetében mindaddig, amíg Izland nem hajtotta végre a 2008/615/IB tanácsi határozat 6. fejezetének rendelkezéseit, és amíg le nem zárultak a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló 2008/615/IB határozat végrehajtásáról szóló 2008/616/IB tanácsi határozat
                  6
                mellékletének 4. fejezete szerinti értékelési eljárások az ujjnyomatadatok tekintetében, Izland vonatkozásában.

               4.
                     Ez a jegyzőkönyv nem alkalmazandó Norvégia tekintetében mindaddig, amíg Norvégia nem hajtotta végre a 2008/615/IB tanácsi határozat 6. fejezetének rendelkezéseit, és amíg le nem zárultak a 2008/616/IB tanácsi határozat mellékletének 4. fejezete szerinti értékelési eljárások az ujjnyomatadatok tekintetében, Norvégia vonatkozásában.

               5. cikk

               1.
                     Az egyes Felek a letéteményesnek küldött írásbeli nyilatkozat útján elállhatnak ettől a jegyzőkönyvtől. Az ilyen nyilatkozat a letétbe helyezésétől számított hat hónap elteltével lép hatályba.

               2.
                     A jegyzőkönyv hatályát veszti, amennyiben vagy az Európai Unió, vagy mind Izland, mind Norvégia elállnak a jegyzőkönyvtől.

               3.
                     Ez a jegyzőkönyv hatályát veszti Izland vonatkozásában, amennyiben a 2001. január 19-i megállapodás hatályát veszti Izland vonatkozásában.

               4.
                     Ez a jegyzőkönyv hatályát veszti Norvégia vonatkozásában, amennyiben a 2001. január 19-i megállapodás hatályát veszti Norvégia vonatkozásában.

               5.
                     Amennyiben a jegyzőkönyvtől egy Fél eláll, vagy amennyiben a jegyzőkönyvet felfüggesztik vagy felmondják egy Fél vonatkozásában, az nem befolyásolja a 2001. január 19-i megállapodást.

               6. cikk

               Ez a jegyzőkönyv egyetlen eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, izlandi valamint norvég nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

               Az eredeti jegyzőkönyvet a letéteményesnél teszik letétbe, és a letéteményes minden egyes Fél számára hitelesített másolatot állít ki róla.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     (1)

                        HL L 93., 2001.4.3., 40. o.

                     (2)

                        HL L 180., 2013.6.29., 1. o.

                     (3)

                        HL L 119., 2016.5.4., 89. o.

                     (4)

                        HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

                     (5)

                        HL L 218., 2008.8.13., 129. o.

                     (6)

                        HL L 210., 2008.8.6., 12. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.12.13.
            COM(2018) 827 final
            2018/0420(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a tagállamok egyikében, illetve Izlandon vagy Norvégiában benyújtott, menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló, az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság, valamint a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz csatolt, az Európai Unió, az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az Eurodachoz való bűnüldözési célú hozzáféréssel kapcsolatos jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A dublini egyezmény hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítására irányuló Eurodac létrehozásáról szóló, 2000. december 11-i 2725/2000/EK rendeletet átdolgozó 603/2013/EU rendeletet
                  1
                elfogadták és az 2013. július 19-én hatályba lépett. A rendelet 2015. július 20-a óta alkalmazandó.

               A 603/2013/EU rendelet többek között lehetővé teszi az Eurodacba történő betekintést a bűnüldöző hatóságok számára a terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása céljából. Ennek célja, hogy a bűnüldöző hatóságok kérhessék az ujjnyomatadatoknak az Eurodac központi adatbázisában tárolt ujjnyomatadatokkal való összehasonlítását, hogy megállapítsák a terrorizmussal vagy súlyos bűncselekménnyel gyanúsított személy pontos személyazonosságát, illetve további információt szerezzenek e személlyel kapcsolatban.

               2001. január 19-én megkötötték az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság, valamint a Norvég Királyság között a tagállamok egyikében, illetve Izlandon vagy Norvégiában benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló megállapodást (a továbbiakban: a 2001. január 19-i megállapodás)
                  2
               .

               Izland és Norvégia a 603/2013/EU rendelet menekültügyre vonatkozó elemeit a 2001. január 19-i megállapodással összhangban alkalmazza. Ugyanakkor a bűnüldöző hatóságok Eurodachoz való hozzáférése nem tartozik az említett megállapodás hatálya alá.

               A Bizottság, Dánia, Svájc, Liechtenstein, Norvégia és Izland képviselői 2014. május 14-i találkozójukon megerősítették, hogy szeretnének tárgyalásokat kezdeni az Európai Unióval a 603/2013/EU rendelet bűnüldözési rendelkezéseinek nemzetközi megállapodás útján rájuk történő kiterjesztéséről.

               2015. december 14-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen az egyrészről az Európai Unió, másrészről többek között Izland és Norvégia közötti, Izland és Norvégia a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló 604/2013/EU rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítását szolgáló Eurodac létrehozásáról, továbbá a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által az Eurodac-adatokkal való, bűnüldözési célú összehasonlítások kérelmezéséről szóló 603/2013/EU rendelet VI. fejezetében előírt bűnüldözési célú összehasonlítási és adattovábbítási eljárásban való részvételének módozatairól szóló megállapodásról.

               A tárgyalásokat lezárták, és a megállapodást a 2001. január 19-i megállapodáshoz csatolt, a 2001. január 19-i megállapodás alkalmazását a bűnüldözésre kiterjesztő jegyzőkönyv formájában parafálták.

               A 603/2013/EU rendelet bűnüldözési rendelkezéseinek Izlandra és Norvégiára történő kiterjesztése lehetővé tenné Izland és Norvégia bűnüldöző hatóságai számára, hogy ujjnyomatadatok összehasonlítását kérelmezzék a többi részt vevő állam által az Eurodac-adatbázisban tárolt adatokkal azokban az esetekben, amikor meg kívánják állapítani egy terrorizmussal vagy súlyos bűncselekménnyel gyanúsított személy vagy egy áldozat pontos személyazonosságát, illetve további információt kívánnak szerezni e személlyel kapcsolatban. Másfelől így lehetővé válna az összes többi részt vevő állam – uniós tagállam vagy társult ország – számára, hogy ujjnyomatadataik összehasonlítását kérjék az Izland vagy Norvégia által bevitt és az Eurodac-adatbázisban tárolt ujjnyomatadatokkal, a fentiekkel azonos célból.

               E jegyzőkönyv célja, hogy jogilag kötelező jogokat és kötelezettségeket hozzon létre Izland és Norvégia a 603/2013/EU rendelet bűnüldözési elemeiben való hatékony részvételének biztosítása céljából. A jegyzőkönyv megállapítja, hogy valamennyi, az Eurodachoz való hozzáféréssel rendelkező részt vevő állam – legyen az másik uniós tagállam, társult ország vagy Izland és Norvégia – bűnüldözési célból hozzáférhet bármely másik részt vevő állam adataihoz is.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               A javaslat összhangban áll az Eurodac-adatbázishoz való hozzáféréssel kapcsolatos uniós szakpolitikákkal.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               A javaslat összhangban áll a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos uniós szakpolitikákkal.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               E tanácsi határozatjavaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 87. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 88. cikke (2) bekezdésének a) pontja, összefüggésben az EUMSZ 218. cikke (5) bekezdésével.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A 2001. január 19-i megállapodás az EU, valamint Izland és Norvégia között megkötött, létező nemzetközi megállapodás. Az EUSZ 5. cikkében szereplő szubszidiaritás elvével összhangban az említett megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv célkitűzései csak uniós szinten, a Bizottság javaslatának útján valósíthatók meg.

               •Arányosság

                  A tagállamok, illetve Izland és Norvégia illetékes hatóságai közötti rendőrségi együttműködésnek a terrorcselekmények vagy egyéb súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése és kivizsgálása céljából történő támogatása és megerősítése érdekében az EU fellépésére van szükség, hogy Izland és Norvégia részt vehessen az Eurodac bűnüldözéssel kapcsolatos vonatkozásaiban. A javaslat megfelel az arányosság elvének, mivel nem szabályoz annál többet, mint ami Izlandnak és Norvégiának a 603/2013/EU Eurodac-rendelet bűnüldözési elemeiben való tényleges részvételére vonatkozó célkitűzés eléréséhez szükséges.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Az EUMSZ 218. cikkének (5) bekezdése a megállapodás aláírására való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatot ír elő.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Konzultáció az érdekelt felekkel

                  Konzultációra került sor a Tanáccsal (a menekültügyi munkacsoporttal) a tárgyalások tartalmáról és haladásáról. Az Európai Parlamentet (Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság) tájékoztatták.

               4.EGYÉB ELEMEK

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A javaslat az EU, valamint Izland és Norvégia közötti jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírására való felhatalmazásról szóló határozatra irányul. Az EUMSZ szerint a nemzetközi megállapodások aláírására és megkötésére való felhatalmazásról szóló határozatokra irányuló bizottsági javaslatok elfogadása a Tanács hatáskörébe tartozik.

                  A jegyzőkönyv megállapítja a 603/2013/EU rendelet Izlandra és Norvégiára történő alkalmazását az Eurodachoz való bűnüldözési célú hozzáférés tekintetében. Ezzel lehetővé teszi a többi részt vevő állam kijelölt bűnüldöző hatóságai és az Europol számára, hogy ujjnyomatadataik összehasonlítását kérjék az Izland és Norvégia által az Eurodac központi rendszerébe továbbított adatokkal. Lehetővé teszi Izland és Norvégia kijelölt bűnüldöző hatóságai számára is, hogy ujjnyomatadataik összehasonlítását kérjék a többi részt vevő állam által az Eurodac központi rendszerébe továbbított adatokkal.

                  A jegyzőkönyv garantálja, hogy a személyes adatoknak a jegyzőkönyv szerinti, Izland, Norvégia és a tagállamok hatóságai általi feldolgozására a személyes adatok védelmének jelenlegi uniós szintjét alkalmazzák. A személyes adatok ilyen feldolgozására a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelő nemzeti jogszabályaik által meghatározott személyesadat-védelmi szint vonatkozik.

                  A jegyzőkönyv Izland és Norvégia bűnüldözési célú Eurodac-hozzáférését ahhoz a feltételhez köti, hogy a két országnak előbb jogi és technikai szinten végre kell hajtania a 2008/615/IB határozatot az ujjnyomatadatok tekintetében.

                  A jegyzőkönyv úgy rendelkezik, hogy az Eurodachoz való bűnüldözési célú hozzáférés tekintetében eszközölt valamennyi módosítás esetében a 2001. január 19-i megállapodásban előírt módosítási mechanizmust kell alkalmazni.

               2018/0420 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a tagállamok egyikében, illetve Izlandon vagy Norvégiában benyújtott, menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló, az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság, valamint a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz csatolt, az Európai Unió, az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az Eurodachoz való bűnüldözési célú hozzáféréssel kapcsolatos jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő aláírásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, 88. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben 218. cikke (5) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)2015. december 14-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdjen Izlanddal és Norvégiával Izlandnak és Norvégiának a 603/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  3
                VI. fejezetében előírt bűnüldözési célú összehasonlítási és adattovábbítási eljárásban való részvételének módozatairól.

               (2)A tárgyalásokat lezárták, és az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság, valamint a Norvég Királyság közötti, a tagállamok egyikében, illetve Izlandon vagy Norvégiában benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló 2001. január 19-i megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyvet 2017. december 21-én parafálták.

               (3)E jegyzőkönyvet az Európai Unió nevében alá kell írni, figyelemmel annak későbbi megkötésére.

               (4)Az Egyesült Királyság és Írország – az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, az e tagállamoknak a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről szóló jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban – bejelentette, hogy részt kíván venni e határozat elfogadásában és alkalmazásában.

               (5)Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió nevében jóváhagyásra kerül a tagállamok egyikében, illetve Izlandon vagy Norvégiában benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálására illetékes állam meghatározására vonatkozó kritériumokról és mechanizmusokról szóló, az Európai Közösség és az Izlandi Köztársaság, valamint a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz csatolt, az Európai Unió, az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, az Eurodachoz való bűnüldözési célú hozzáféréssel kapcsolatos jegyzőkönyv aláírása, figyelemmel az említett jegyzőkönyv későbbi megkötésére.

               2. cikk

               A Tanács Főtitkársága kiállítja a jegyzőkönyv tárgyalója által kijelölt személy(ek) számára a jegyzőkönyvnek a megkötésére figyelemmel történő aláírására teljes mértékben feljogosító okiratot.

               3. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 603/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló 604/2013/EU rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítását szolgáló Eurodac létrehozásáról, továbbá a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által az Eurodac-adatokkal való, bűnüldözési célú összehasonlítások kérelmezéséről, valamint a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagy méretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző ügynökség létrehozásáról szóló 1077/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 180., 2013.6.29., 1. o.).

                     (2)

                        HL L 93., 2001.4.3., 40. o.

                     (3)

                        603/2013/EU rendelet a harmadik országbeli állampolgár vagy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló 604/2013/EU rendelet hatékony alkalmazása érdekében az ujjlenyomatok összehasonlítását szolgáló Eurodac létrehozásáról, továbbá a tagállamok bűnüldöző hatóságai és az Europol által az Eurodac-adatokkal való, bűnüldözési célú összehasonlítások kérelmezéséről (HL L 180., 2013.6.29., 1. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.1.7.
            COM(2018) 862 final
            2018/0437(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az 1972. évi jegyzőkönyvvel módosított, 1961. évi Egységes Kábítószer Egyezmény és a pszichotrop anyagokról szóló, 1971. évi egyezmény szerinti anyagjegyzékekbe való felvétel tekintetében a Kábítószer-bizottság 62. ülésszakán az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT TÁRGYA

               E javaslat tárgya az ENSZ-nek az 1972. évi jegyzőkönyvvel módosított, 1961. évi Egységes Kábítószer Egyezménye és az ENSZ pszichotrop anyagokról szóló, 1971. évi egyezménye szerinti anyagjegyzékekbe való felvétel tekintetében a Kábítószer-bizottság 62. ülésszakán az Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1. Az ENSZ-nek az 1972. évi jegyzőkönyvvel módosított, 1961. évi Egységes Kábítószer Egyezménye és az ENSZ pszichotrop anyagokról szóló, 1971. évi egyezménye

               Az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) az 1972. évi jegyzőkönyvvel módosított, 1961. évi Egységes Kábítószer Egyezménye (a továbbiakban: Kábítószer Egyezmény)
                  1
                arra irányul, hogy összehangolt nemzetközi fellépéssel vegye fel a küzdelmet a kábítószerekkel való visszaéléssel szemben. Az intervenció és ellenőrzés két, egymással összefüggően működő formáját határozza meg. Először is, kizárólag orvosi és tudományos célokra kívánja korlátozni a kábítószerek birtoklását, alkalmazását, kereskedelmét, forgalmazását, behozatalát, kivitelét, gyártását és előállítását. Másodszor, a kábítószer-kereskedők visszatartását és elrettentését célzó nemzetközi együttműködéssel küzd a kábítószer-kereskedelem ellen.

               A pszichotrop anyagokról szóló, 1971. évi ENSZ-egyezmény (a továbbiakban: a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény)
                  2
                létrehozza a pszichotrop anyagok nemzetközi ellenőrzési rendszerét. Az egyezmény a kábítószerek körének diverzifikációjára és bővülésére reagálva ellenőrzéseket vezetett be számos szintetikus kábítószerre vonatkozóan, figyelembe véve egyrészt az azokkal való visszaélés lehetőségét, másrészt pedig terápiás értéküket.

               A Kábítószer Egyezménynek és a pszichotrop anyagokról szóló egyezménynek valamennyi tagállam részes fele. Az Unió nem részes fele az egyezményeknek.

               2.2.A Kábítószer-bizottság

               A Kábítószer-bizottság az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsának bizottsága, amelynek feladat- és jogkörét többek között a Kábítószer Egyezmény és a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény határozza meg. A bizottságot a Gazdasági és Szociális Tanács által kiválasztott 53 ENSZ tagállam alkotja. Jelenleg 11 EU-tagállam rendelkezik szavazati joggal a Kábítószer-bizottságban
                  3
               . Az Unió megfigyelői státusszal rendelkezik a Kábítószer-bizottságban.

               2.3.A Kábítószer-bizottság tervezett jogi aktusa

               A Kábítószer-bizottság a kábítószer-függőséggel foglalkozó szakértői bizottság tanácsadását követő Egészségügyi Világszervezet (WHO) ajánlásai alapján rendszeresen módosítja a Kábítószer Egyezmény és a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény mellékleteibe foglalt anyagjegyzékeket.

               A WHO 2018. december 7-én azt ajánlotta az ENSZ Főtitkárának
                  4
               , hogy egészítse ki az egyezményekhez csatolt jegyzékeket 10 olyan anyaggal, amelyeket a WHO kábítószer-függőséggel foglalkozó szakértői bizottsága kritikai elemzés alá vetett. A WHO kábítószer-függőséggel foglalkozó szakértői bizottsága által elemzett többi anyagot illetően nem fognak jegyzékbevételi ajánlásokat tenni.

               A Kábítószer-bizottság 2019. március 18–22. között Bécsben megrendezésre kerülő 62. ülésszakán határozatokat fogad el e 10 anyagnak a Kábítószer Egyezményhez, illetve a pszichotrop anyagokról szóló egyezményhez csatolt jegyzékekbe való felvételéről.

               3.AZ UNIÓ ÁLTAL KÉPVISELENDŐ ÁLLÁSPONT

               A Kábítószer Egyezményhez és a pszichotrop anyagokról szóló egyezményhez csatolt jegyzékek változtatásai minden tagállam esetében közvetlen hatást gyakorolnak a kábítószer-ellenőrzés terén meglévő uniós jog tárgyi hatályára. A tiltott kábítószer-kereskedelem területén a bűncselekmények tényállási elemeire és a büntetésekre vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló, 2004. október 25-i 2004/757/IB tanácsi kerethatározat
                  5
                1. cikke 1. pontjának a) alpontja kimondja, hogy a kerethatározat alkalmazásában „kábítószer”: a Kábítószer Egyezmény vagy a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény hatálya alá tarozó anyagok bármelyike, valamint a kerethatározat mellékletében felsorolt anyagok bármelyike. Ezért a 2004/757/IB tanácsi kerethatározatot alkalmazni kell a Kábítószer Egyezményhez és a pszichotrop anyagokról szóló egyezményhez csatolt jegyzékekben felsorolt anyagokra. Tehát az említett egyezményekhez csatolt jegyzékek bármely változása – az EUMSZ 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően – közvetlenül érinti a közös uniós szabályokat és módosítja azok hatályát. Ez nem függ attól, hogy a szóban forgó anyagot már Unió-szerte alávetették-e ellenőrzésnek a 2005/387/IB tanácsi határozat
                  6
                alapján.

               A WHO kábítószer-függőséggel foglalkozó szakértői bizottsága által kritikai elemzésnek alávetett és jegyzékbe vételre javasolt 10 anyag közül csak négy olyan anyag van, – az ADB-CHMINACA
                  7
               , a CUMYL-4CN-BINACA
                  8
               , a metoxiacetil-fentanil és a ciklopropil-fentanil
                  9
                –amelyeket már az egész Unióban ellenőrzési intézkedések alá vetettek. A többi anyagra még nem vonatkoznak ellenőrzési intézkedések az egész Unióban.

               Az uniós közös álláspont tervezetére irányuló bizottsági javaslat a WHO ajánlásainak támogatását javasolja, mivel ezek összhangban állnak a tudományos ismeretek jelenlegi állásával. Ami az új pszichoaktív anyagokat illeti, a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontjának (EMCDDA) az új kábítószerekre vonatkozó európai adatbázisából származó információk is alátámasztják ezeknek az anyagoknak a két egyezmény jegyzékeibe való felvételét.

               Azokat az üléseket, amelyeken a Kábítószer-bizottságnak az anyagok jegyzékéről kell döntenie, a tagállamoknak kell előkészíteniük, tanácsi közös álláspont kialakítása révén. Az Unió megfigyelői státuszából adódó korlátozások miatt ezt az álláspontot a Kábítószer-bizottságban jelenleg tagsággal rendelkező tagállamoknak kell képviselniük, amelyek a bizottságban együttesen, az Unió érdekében járnak el. Az Unió, amely nem tagja a Kábítószer Egyezménynek és a pszichotrop anyagokról szóló egyezménynek, nem rendelkezik szavazati joggal a Kábítószer-bizottságban.

               Ezért a Bizottság javaslatot tesz a Kábítószer Egyezmény és a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény szerinti anyagjegyzékekbe való felvétel tekintetében a Kábítószer-bizottság 62. ülésszakán az Európai Unió nevében képviselendő közös álláspontra. A Bizottság most harmadízben terjeszt elő ilyen közös uniós álláspontra irányuló javaslattervezetet, miután ilyeneket már elfogadtak a Kábítószer-bizottság 2017. márciusi és 2018-i ülésére vonatkozóan
                  10
               . A Tanács elfogadta a közös álláspontokat
                  11
               , és ez lehetővé tette, hogy az EU egységesen lépjen fel a nemzetközi anyagjegyzékekbe való felvétel tekintetében a Kábítószer-bizottság korábbi ülésein, mivel a Kábítószer-bizottságban részt vevő tagállamok az elfogadott közös álláspontnak megfelelően az anyagoknak a jegyzékekbe való felvétele mellett szavaztak.

               4.JOGALAP

               4.1.Eljárási jogalap

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat.”

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szervnek vagy részes fele-e az érintett megállapodásnak. A Kábítószer-bizottság e cikk értelmében véve „megállapodással létrehozott szerv”, mivel konkrét feladatkörét a Kábítószer Egyezmény és a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény alapján biztosították.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  12
               .

               A Kábítószer-bizottság jegyzékbevételi határozatai az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése értelmében vett „joghatással bíró jogi aktusok”. A Kábítószer Egyezmény és a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény szerint a Kábítószer-bizottság határozatai automatikusan kötelező erejűek, kivéve ha az egyik fél a vonatkozó határidőn belül határozat felülvizsgálata iránti kérelmet nyújt be a Gazdasági és Szociális Tanácshoz
                  13
               . A Gazdasági és Szociális Tanácsnak az ügyre vonatkozó határozatai jogerősek. A Kábítószer-bizottság jegyzékbevételi határozatai az uniós jogból, nevezetesen a 2004/757/IB tanácsi kerethatározatból eredően az uniós jogrendben is joghatással rendelkeznek. A Kábítószer Egyezmény és a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény jegyzékeinek változtatásai közvetlen hatást gyakorolnak ezen uniós jogi eszköz tárgyi hatályára.

               4.2.Anyagi jogalap

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a tiltott kábítószer-kereskedelemmel kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 83. cikkének (1) bekezdése, amely a több tagállamra kiterjedő vonatkozású, különösen súlyos bűncselekmények egyikeként említi a tiltott kábítószer-kereskedelmet, és felhatalmazza az Európai Parlamentet és a Tanácsot a bűncselekményi tényállásokra és a büntetési tételekre vonatkozó szabályozási minimumok meghatározására a tiltott kábítószer-kereskedelem területén.

               4.3.Változó geometria

               A Szerződésekhez mellékelt, az átmeneti rendelkezésekről szóló (36. sz.) jegyzőkönyv 10. cikkének (4) bekezdése szerint az Egyesült Királyság bejelentette, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt, a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén elfogadott aktusok tekintetében nem fogadja el a Bizottság és a Bíróság teljes hatáskörét. Ennek megfelelően a 2004/757/IB tanácsi kerethatározat 2014. december 1-jétől nem alkalmazandó az Egyesült Királyságra
                  14
               .

               Mivel a Kábítószer-bizottság jegyzékbevételi határozatai nem érintik a tiltott kábítószer-kereskedelem területére vonatkozó közös szabályokat, amelyek kötelezőek az Egyesült Királyságra nézve, az Egyesült Királyság nem vesz részt a szóban forgó jegyzékbevételi határozatok elfogadásakor az Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról szóló tanácsi határozat elfogadásában.

               Dániára nézve kötelező a 2018. november 22-ig alkalmazandó 2004/757/IB tanácsi kerethatározat, amelynek 1. cikke kimondja, hogy „kábítószer” a Kábítószer Egyezményben és a pszichotrop anyagokról szóló egyezményben foglalt anyagok bármelyike.

               Mivel a Kábítószer-bizottság jegyzékbevételi határozatai érintik a tiltott kábítószer-kereskedelem területére vonatkozó közös szabályokat, amelyek kötelezőek Dániára nézve, Dánia részt vesz a szóban forgó jegyzékbevételi határozatok elfogadásakor az Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról szóló tanácsi határozat elfogadásában.

               4.4.Következtetés

               E javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikke (9) bekezdésével összefüggésben értelmezett 83. cikkének (1) bekezdése.

               5.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A javaslatnak nincs költségvetési vonzata.

               2018/0437 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az 1972. évi jegyzőkönyvvel módosított, 1961. évi Egységes Kábítószer Egyezmény és a pszichotrop anyagokról szóló, 1971. évi egyezmény szerinti anyagjegyzékekbe való felvétel tekintetében a Kábítószer-bizottság 62. ülésszakán az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 83. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) az 1972. évi jegyzőkönyvvel módosított, 1961. évi Egységes Kábítószer Egyezménye
                  15
                (a továbbiakban: Kábítószer Egyezmény) 1975. augusztus 8-án lépett hatályba.

               (2)A Kábítószer Egyezmény 3. cikke értelmében a Kábítószer-bizottság dönthet anyagoknak az említett egyezmény jegyzékeibe történő felvételéről. A jegyzékeket csupán az Egészségügyi Világszervezet (WTO) ajánlásainak megfelelően módosíthatja, úgy is dönthet azonban, hogy nem hajtja végre a WHO által ajánlott változtatásokat.

               (3)A pszichotrop anyagokról szóló, 1971. évi ENSZ-egyezmény (a továbbiakban: pszichotrop anyagokról szóló egyezmény)
                  16
                1976. augusztus 16-án lépett hatályba.

               (4)A pszichotrop anyagokról szóló egyezmény 2. cikke értelmében a Kábítószer-bizottság – a WHO ajánlásai alapján – dönthet anyagoknak az említett egyezmény jegyzékeibe történő felvételéről vagy azokból való törléséről. Széles mérlegelési jogkörrel rendelkezik a gazdasági, szociális, jogi, adminisztratív és egyéb tényezők figyelembevétele terén, azonban nem járhat el önkényesen.

               (5)A két egyezmény jegyzékeinek változtatásai közvetlen hatást gyakorolnak a kábítószer-ellenőrzés terén alkalmazandó uniós jog tárgyi hatályára. A 2004/757/IB tanácsi kerethatározatot
                  17
                alkalmazni kell a Kábítószer Egyezményhez és a pszichotrop anyagokról szóló egyezményhez csatolt jegyzékekben felsorolt anyagokra. Ezért az ezen egyezményekhez csatolt jegyzékek bármely változása – az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 3. cikke (2) bekezdésének megfelelően – közvetlenül érinti a közös uniós szabályokat, és módosítja azok hatályát.

               (6)A Kábítószer-bizottság 2019. március 18–22. között Bécsben megrendezésre kerülő 62. ülésszakán várhatóan döntést hoz 10 új anyagnak az ENSZ-egyezmények jegyzékeibe való felvételéről.

               (7)Az Unió nem részes fele az érintett ENSZ-egyezményeknek. Megfigyelői státusszal rendelkezik a Kábítószer-bizottságban, amelyben jelenleg 11 tagállam szavazati joggal rendelkező tag. Ezért a Tanácsnak fel kell hatalmaznia a tagállamokat az Unió álláspontjának képviseletére a Kábítószer Egyezmény, valamint a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény szerinti anyagjegyzékekbe való felvétel tekintetében, mivel az új anyagoknak az egyezmények jegyzékeibe való felvétele az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik.

               (8)A WHO azt ajánlotta, hogy egészítsék ki öt új anyaggal a Kábítószer Egyezményhez csatolt I. jegyzéket, és ugyancsak öt új anyaggal a pszichotrop anyagokról szóló egyezményhez csatolt II. jegyzéket
                  18
               .

               (9)A WHO kábítószer-függőséggel foglalkozó szakértői bizottságának (a továbbiakban: a szakértői bizottság) értékelése szerint az ADB-FUBINACA (kémiai név: N-(1-amino-3,3-dimetil-1-oxobután-2-il)-1-(4-fluor-benzil)-1H-indazol-3-karboxamid) szintetikus kannabinoid receptor agonista, amely hasonló hatásokat mutat, mint a kannabisz legfőbb pszichoaktív hatásaiért felelős tetrahidrokannabinol (THC). Az ADB-FUBINACA-nak nincs gyógyászati felhasználása, és gyógyszerként sem kapott forgalombahozatali engedélyt. Elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a tekintetben, hogy visszaélnek vagy valószínűleg visszaélnek az ADB-FUBINACA-val, és ez közegészségügyi és társadalmi problémának minősülhet, ami indokolttá teszi az anyag nemzetközi ellenőrzés alá vonását. A WHO ezért azt ajánlja, hogy az ADB-FUBINACA-t vegyék fel a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe.

               (10)A Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja (EMCDDA) az 1920/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet feltételei szerinti új pszichoaktív anyagként ellenőrzi az ADB-FUBINACA-t
                  19
               , amelynek jelenlétét 19 tagállamban mutatták ki, és amelyet legalább tíz tagállamban ellenőriznek. Legalább két halálesettel és négy heveny mérgezéssel hozható kapcsolatba, és az Európai Unió korai előrejelző rendszere közegészségügyi figyelmeztető jelzést adott ki rá nézve.

               (11)Ezért célszerű, hogy a tagállamok arra az álláspontra helyezkedjenek, hogy az ADB-FUBINACA-t fel kell venni a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe.

               (12)A szakértői bizottság értékelése szerint a FUB-AMB (más néven: MMB-FUBINACA vagy AMB-FUBINACA, kémiai név: metil (2S)-2-[[1-[(4-fluor-fenil)metil]indazol-3-karbonil]amino]-3-metil-butanoát; metil-2-(1-(4-fluor-benzil)-1H-indazol-3-karboxamid)-3-metil-butanoát) szintetikus kannabinoid receptor agonista, amely hasonló hatásokat mutat, mint a kannabisz legfőbb pszichoaktív hatásaiért felelős THC. A FUB-AMB-nak nincs gyógyászati felhasználása, és gyógyszerként sem kapott forgalombahozatali engedélyt. Elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a tekintetben, hogy visszaélnek vagy valószínűleg visszaélnek a FUB-AMB-al, és ez közegészségügyi és társadalmi problémának minősülhet, ami indokolttá teszi az anyag nemzetközi ellenőrzés alá vonását. A WHO ezért azt ajánlja, hogy a FUB-AMB-t vegyék fel a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe.

               (13)Az EMCDDA az 1920/2006/EK rendelet feltételei szerinti új pszichoaktív anyagként ellenőrzi a FUB-AMB-t, amelynek jelenlétét 23 tagállamban mutatták ki, és amelyet legalább négy tagállamban ellenőriznek. Legalább két halálesettel és két heveny mérgezéssel hozható kapcsolatba.

               (14)Ezért célszerű, hogy a tagállamok arra az álláspontra helyezkedjenek, hogy a FUB-AMB-t fel kell venni a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe.

               (15)A szakértői bizottság értékelése szerint az ADB-CHMINACA (kémiai név: N-[(2S)-1-amino-3,3-dimetil-1-oxobután-2-il]-1-(ciklohexil-metil)indazol-3-karboxamid); N-(1-amino-3,3-dimetil-1-oxobután-2-il)-1-(ciklohexil-metil)-1H-indazol-3-karboxamid) szintetikus kannabinoid receptor agonista, amely hasonló hatásokat mutat, mint a kannabisz legfőbb pszichoaktív hatásaiért felelős THC. Az ADB-CHMINACA-nak nincs gyógyászati felhasználása, és gyógyszerként sem kapott forgalombahozatali engedélyt. Elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a tekintetben, hogy visszaélnek vagy valószínűleg visszaélnek ADB-CHMINACA-val, és ez közegészségügyi és társadalmi problémának minősülhet, ami indokolttá teszi az anyag nemzetközi ellenőrzés alá vonását. A WHO ezért azt ajánlja, hogy az ADB-CHMINACA-t vegyék fel a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe.

               (16)Az ADB-CHMINACA-t az (EU) 2018/747 tanácsi végrehajtási határozattal
                  20
                már uniós szintű ellenőrzési intézkedéseknek vetették alá.

               (17)Ezért célszerű, hogy a tagállamok arra az álláspontra helyezkedjenek, hogy az ADB-CHMINACA-t fel kell venni a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe.

               (18)A szakértői bizottság értékelése szerint a CUMYL-4CN-BINACA (kémiai név: 1-(4-ciano-butil)-N-(1-metil-1-fenil-etil)-1H-indazol-3-karboxamid) szintetikus kannabinoid receptor agonista, amely hasonló hatásokat mutat, mint a kannabisz legfőbb pszichoaktív hatásaiért felelős THC. A CUMYL-4CN-BINACA-nak nincs gyógyászati felhasználása, és gyógyszerként sem kapott forgalombahozatali engedélyt. Elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a tekintetben, hogy visszaélnek vagy valószínűleg visszaélnek CUMYL-4CN-BINACA-val, és ez közegészségügyi és társadalmi problémának minősülhet, ami indokolttá teszi az anyag nemzetközi ellenőrzés alá vonását. A WHO ezért azt ajánlja, hogy a CUMYL-4CN-BINACA-t vegyék fel a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe.

               (19)A CUMYL-4CN-BINACA-t az (EU) 2018/748 tanácsi végrehajtási határozattal
                  21
                már uniós szintű ellenőrzési intézkedéseknek vetették alá.

               (20)Ezért célszerű, hogy a tagállamok arra az álláspontra helyezkedjenek, hogy a CUMYL-4CN-BINACA-t fel kell venni a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe.

               (21)A szakértői bizottság értékelése szerint a ciklopropil-fentanil (kémiai név: N-fenil-N-[1-(2-fenil-etil)piperidin-4-il]ciklopropánkarboxamid) a szintetikus opioidok közé tartozik, és szerkezetileg hasonló a fentanilhoz, amely a gyógyászatban széles körben – műtéti általános érzéstelenítéshez, valamint fájdalomcsillapításhoz – alkalmazott, ellenőrzött anyag. A ciklopropil-fentanilnak nem létezik igazolt gyógyászati felhasználása, alkalmazása pedig halálesetekhez vezetett. Elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a tekintetben, hogy visszaélnek vagy valószínűleg visszaélnek a ciklopropil-fentanillal, és ez közegészségügyi és társadalmi problémának minősülhet, ami indokolttá teszi az anyag nemzetközi ellenőrzés alá vonását. A WHO ezért azt ajánlja, hogy a ciklopropil-fentanilt vegyék fel a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe.

               (22)A ciklopropil-fentanilt az (EU) 2018/1463 tanácsi végrehajtási határozattal
                  22
                már uniós szintű ellenőrzési intézkedéseknek vetették alá.

               (23)Ezért célszerű, hogy a tagállamok arra az álláspontra helyezkedjenek, hogy a ciklopropil-fentanilt fel kell venni a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe.

               (24)A szakértői bizottság értékelése szerint a metoxiacetil-fentanil (kémiai név: 2-metoxi-N-(1-fenil-etil-piperidin-4-il)-N-fenil-acetamid) a szintetikus opioidok közé tartozik, és szerkezetileg hasonló a fentanilhoz, amely a gyógyászatban széles körben – műtéti általános érzéstelenítéshez, valamint fájdalomcsillapításhoz – alkalmazott, ellenőrzött anyag. A metoxiacetil-fentanilnak nem létezik igazolt gyógyászati felhasználása, alkalmazása pedig halálesetekhez vezetett. Elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a tekintetben, hogy visszaélnek vagy valószínűleg visszaélnek metoxiacetil-fentanillal, és ez közegészségügyi és társadalmi problémának minősülhet, ami indokolttá teszi az anyag nemzetközi ellenőrzés alá vonását. A WHO ezért azt ajánlja, hogy a metoxiacetil-fentanilt vegyék fel a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe.

               (25)A metoxiacetil-fentanilt az (EU) 2018/1463 tanácsi végrehajtási határozattal már uniós szintű ellenőrzési intézkedéseknek vetették alá.

               (26)Ezért célszerű, hogy a tagállamok arra az álláspontra helyezkedjenek, hogy a metoxiacetil-fentanilt fel kell venni a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe.

               (27)A szakértői bizottság értékelése szerint az orto-fluor-fentanil (kémiai név: N-(2-fluor-fenil)-N-[1-(2-fenil-etil)-4-piperidinil]-propánamid) a szintetikus opioidok közé tartozik, és szerkezetileg hasonló a fentanilhoz, amely a gyógyászatban széles körben – műtéti általános érzéstelenítéshez, valamint fájdalomcsillapításhoz – alkalmazott, ellenőrzött anyag. Az orto-fluor-fentanilnak nem létezik igazolt gyógyászati felhasználása, alkalmazása pedig halálesetekhez vezetett. Elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a tekintetben, hogy visszaélnek vagy valószínűleg visszaélnek az orto-fluor-fentanillal, és ez közegészségügyi és társadalmi problémának minősülhet, ami indokolttá teszi az anyag nemzetközi ellenőrzés alá vonását. A WHO ezért azt ajánlja, hogy az orto-fluor-fentanilt vegyék fel a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe.

               (28)Az EMCDDA az 1920/2006/EK rendelet feltételei szerinti új pszichoaktív anyagként ellenőrzi az orto-fluor-fentanilt, amelynek jelenlétét öt tagállamban mutatták ki, és amelyet legalább négy tagállamban ellenőriznek. Legalább négy halálesettel és két heveny mérgezéssel hozható kapcsolatba.

               (29)Ezért célszerű, hogy a tagállamok arra az álláspontra helyezkedjenek, hogy az orto-fluor-fentanilt fel kell venni a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe.

               (30)A szakértői bizottság értékelése szerint a p-fluor-butiril-fentanil (más néven: 4-fluor-butir-fentanil vagy 4F-BF; kémiai név: N-(4-fluor-fenil)-N-[1-(2-fenil-etil)piperidin-4-il]butánamid) a szintetikus opioidok közé tartozik, és szerkezetileg hasonló a fentanilhoz, amely a gyógyászatban széles körben – műtéti általános érzéstelenítéshez, valamint fájdalomcsillapításhoz – alkalmazott, ellenőrzött anyag. A p-fluor-butiril-fentanil átalakítható az izomérjévé, p-fluor-izobutiril-fentanillá, ami szerepel a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékében. A p-fluor-butiril-fentanilnak nem létezik igazolt gyógyászati felhasználása, alkalmazása pedig halálesetekhez vezetett. Elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a tekintetben, hogy visszaélnek vagy valószínűleg visszaélnek a p-fluor-butiril-fentanillal, és ez közegészségügyi és társadalmi problémának minősülhet, ami indokolttá teszi az anyag nemzetközi ellenőrzés alá vonását. A WHO ezért azt ajánlja, hogy a p-fluor-butiril-fentanilt vegyék fel a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe.

               (31)Az EMCDDA az 1920/2006/EK rendelet feltételei szerinti új pszichoaktív anyagként ellenőrzi a p-fluor-butiril-fentanilt (4-fluor-butir-fentanil / 4F-BF néven), amelynek jelenlétét hét tagállamban mutatták ki, és amelyet legalább hét tagállamban ellenőriznek. Az anyagot nyíltan értékesítik a piacon. Legalább három halálesettel hozható kapcsolatba.

               (32)Ezért célszerű, hogy a tagállamok arra az álláspontra helyezkedjenek, hogy a p-fluor-butiril-fentanilt fel kell venni a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe.

               (33)A szakértői bizottság értékelése szerint a p-metoxi-butiril-fentanilt (kémiai név: N-(4-metoxi-fenil)-N-[1-(2-fenil-etil)piperidin-4-il]butánamid) a szintetikus opioidok közé tartozik, és szerkezetileg hasonló a fentanilhoz, amely a gyógyászatban széles körben – műtéti általános érzéstelenítéshez, valamint fájdalomcsillapításhoz – alkalmazott, ellenőrzött anyag. A p-metoxi-butiril-fentanilnak nem létezik igazolt gyógyászati felhasználása, alkalmazása pedig halálesetekhez vezetett. Elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a tekintetben, hogy visszaélnek vagy valószínűleg visszaélnek a p-metoxi-butiril-fentanillal, és ez közegészségügyi és társadalmi problémának minősülhet, ami indokolttá teszi az anyag nemzetközi ellenőrzés alá vonását. A WHO ezért azt ajánlja, hogy a p-metoxi-butiril-fentanilt vegyék fel a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe.

               (34)Az EMCDDA az 1920/2006/EK rendelet feltételei szerinti új pszichoaktív anyagként ellenőrzi a p-metoxi-butiril-fentanilt (4-metoxi-butir-fentanil / 4-MeO-BF néven), amelynek jelenlétét két tagállamban mutatták ki, és amelyet legalább négy tagállamban ellenőriznek. Az anyagot nyíltan értékesítik a piacon. Legalább két halálesettel hozható kapcsolatba.

               (35)Ezért célszerű, hogy a tagállamok arra az álláspontra helyezkedjenek, hogy a p-metoxi-butiril-fentanilt fel kell venni a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe.

               (36)A szakértői bizottság értékelése szerint az N-etil-norpentilon (kémiai név: 1-(2H-1,3-benzodioxol-5-il)-2-(etilamin)pentán-1-on) szintetikus katinon. Az N-etil-norpentilonnak nincs gyógyászati felhasználása, és gyógyszerként sem kapott forgalombahozatali engedélyt. A lefoglalások azt jelzik, hogy az N-etil-norpentilon por, kristály, kapszula és tabletta formájában érhető el. Arra is vannak példák, hogy ezt a kábítószert „ecstasy”/MDMA-nek álcázva értékesítették
                  23
               . Elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a tekintetben, hogy visszaélnek vagy valószínűleg visszaélnek az N-etil-norpentilonnal, és ez közegészségügyi és társadalmi problémának minősülhet, ami indokolttá teszi az anyag nemzetközi ellenőrzés alá vonását. A WHO ezért azt ajánlja, hogy az N-etil-norpentilont vegyék fel a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe.

               (37)Az EMCDDA az 1920/2006/EK rendelet feltételei szerinti új pszichoaktív anyagként ellenőrzi az N-etil-norpentilont (Ephylone néven), amelynek jelenlétét 24 tagállamban mutatták ki, és amelyet legalább hat tagállamban ellenőriznek. Az N-etil-norpentilont nyíltan értékesítik a piacon, MDMA-val, kokainnal és ketaminnal keverve is. Legalább hét halálesettel és hét heveny mérgezéssel hozható kapcsolatba.

               (38)Ezért célszerű, hogy a tagállamok arra az álláspontra helyezkedjenek, hogy az N-etil-norpentilont fel kell venni a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe.

               (39)Helyénvaló meghatározni az Unió által a Kábítószer-bizottságban képviselendő álláspontot, mivel a 10 anyag jegyzékbe vételével kapcsolatos határozatokra vonatkozó döntések meghatározó módon befolyásolják majd az uniós szabályozás, nevezetesen a 2004/757/IB kerethatározat tartalmát.

               (40)Az Unió álláspontját azon tagállamok képviselik közösen eljárva, amelyek tagjai a Kábítószer-bizottságnak.

               (41)Dániára nézve a 2004/757/IB kerethatározat kötelező, ezért részt vesz ennek a határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában.

               (42)Írországra nézve a módosított 2004/757/IB kerethatározat kötelező, ezért részt vesz ennek a határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában.

               (43)Az Egyesült Királyságra nézve a módosított 2004/757/IB kerethatározat nem kötelező, ezért nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, így az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A tagállamoknak az Unió nevében az e határozat mellékletében foglaltaknak megfelelő álláspontot kell képviselniük a Kábítószer-bizottság 62. ülésszakán, 2018. március 18–22-én, amikor a testület eleget tesz annak a felszólításnak, hogy fogadjon el olyan határozatokat, amelyek további anyagokkal egészítik ki az ENSZ 1972. évi jegyzőkönyvvel módosított, 1961. évi Egységes Kábítószer Egyezményének, valamint a pszichotrop anyagokról szóló 1971. évi ENSZ-egyezménynek a jegyzékeit.

               2. cikk

               Az 1. cikkben említett álláspontot azon tagállamok képviselik közösen eljárva, amelyek tagjai a Kábítószer-bizottságnak.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Szerződéseknek megfelelően a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az Egyesült Nemzetek Szerződéseinek Tára, 978. kötet, 14152. o.

                     (2)

                        Az Egyesült Nemzetek Szerződéseinek Tára, 1019. kötet, 14956. o.

                     (3)

                        Ausztria, Belgium, Cseh Köztársaság, Franciaország, Hollandia, Horvátország, Magyarország, Németország, Olaszország, Spanyolország, Szlovákia.

                     (4)

                        A Kábítószer-bizottság 2018. december 7-i, újra összehívott 61. ülésén tett szóbeli nyilatkozat.

                     (5)

                        HL L 335., 2004.11.11., 8. o., amelyet a következő jogszabály módosított: az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2103 irányelve (2017. november 15.) a 2004/757/IB tanácsi kerethatározatnak a kábítószer fogalommeghatározása új pszichoaktív anyagokkal való kiegészítése céljából történő módosításáról és a 2005/387/IB tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 305., 2017.11.21., 12. o.).

                     (6)

                        Az (EU) 2017/2103 irányelv 2018. november 23-ével hatályon kívül helyezte a 2005/387/IB tanácsi határozatot. Az (EU) 2017/2103 irányelv elfogadásának időpontjáig a 2005/387/IB tanácsi határozat alapján ellenőrzési intézkedések és büntetőjogi szankciók hatálya alá tartozó valamennyi anyagot belefoglalták az irányelv mellékletébe, amely a módosított 2004/757/IB tanácsi kerethatározat mellékletévé vált. Egy – jelenleg az Európai Parlament és a Tanács által vizsgált – felhatalmazáson alapuló jogi aktus (C(2018) 8460) segítségével a kerethatározat mellékletét kiegészítik azokkal az anyagokkal, amelyeket a 2005/387/IB tanácsi határozat alapján ellenőrzési intézkedések és büntetőjogi szankciók alá vontak 2017 novembere, vagyis az új jogszabály elfogadásának időpontja, valamint 2018. november 23. között.

                     (7)

                        A Tanács (EU) 2018/747 végrehajtási határozata (2018. május 14.) az N-(1-amino-3,3-dimetil-1-oxobután-2-il)-1-(ciklohexil-metil)-1H-indazol-3-karboxamid (ADB-CHMINACA) új pszichoaktív anyag ellenőrzési intézkedéseknek való alávetéséről (HL L 125., 2018.5.22., 8. o.).

                     (8)

                        A Tanács (EU) 2018/748 végrehajtási határozata (2018. május 14.) az 1-(4-ciano-butil)-N-(2-fenilpropán-2-il)-1H-indazol-3-karboxamid (CUMYL-4CN-BINACA) új pszichoaktív anyag ellenőrzési intézkedéseknek való alávetéséről (HL L 125., 2018.5.22., 10. o.).

                     (9)

                        A Tanács (EU) 2018/1463 végrehajtási határozata (2018. szeptember 28.) az N-fenil-N-[1-(2-fenil-etil)piperidin-4-il]ciklopropán-karboxamid (ciklopropil-fentanil) és a 2-metoxi-N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-yl]acetamid (metoxiacetil-fentanil) új pszichoaktív anyagok ellenőrzési intézkedéseknek való alávetéséről (HL L 245., 2018.10.1., 9. o.).

                     (10)

                        COM(2017) 72 final és COM(2018) 31 final.

                     (11)

                        Az Általános Ügyek Tanácsa 2017. március 7-én és 2018. február 27-én fogadta el.

                     (12)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (13)

                        A Kábítószer Egyezmény 3. cikkének (7) bekezdése; a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény 2. cikkének (7) bekezdése.

                     (14)

                        Lásd a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt, a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén elfogadott uniós jogi aktusok jegyzékének 29. pontját, amely az átmeneti rendelkezésekről szóló (36. sz.) jegyzőkönyv 10. cikkének (4) bekezdése alapján 2014. december 1-jétől nem alkalmazandó az Egyesült Királyságra (HL C 430., 2014.12.1., 17. o.).

                     (15)

                        Az Egyesült Nemzetek Szerződéseinek Tára, 978. kötet, 14152. o.

                     (16)

                        Az Egyesült Nemzetek Szerződéseinek Tára, 1019. kötet, 14956. o.

                     (17)

                        A Tanács 2004/757/IB kerethatározata (2004. október 25.) a tiltott kábítószer-kereskedelem területén a bűncselekmények tényállási elemeire és a büntetésekre vonatkozó minimumszabályok megállapításáról (HL L 335., 2004.11.11., 8. o.).

                     (18)

                        A Kábítószer-bizottság 2018. december 7-i, újra összehívott 61. ülésén tett szóbeli nyilatkozat.

                     (19)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1920/2006/EK rendelete (2006. december 12.) a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjáról (HL L 376., 2006.12.27., 1. o.).

                     (20)

                        A Tanács (EU) 2018/747 végrehajtási határozata (2018. május 14.) az N-(1-amino-3,3-dimetil-1-oxobután-2-il)-1-(ciklohexil-metil)-1H-indazol-3-karboxamid (ADB-CHMINACA) új pszichoaktív anyag ellenőrzési intézkedéseknek való alávetéséről (HL L 125., 2018.5.22., 8. o.).

                     (21)

                        A Tanács (EU) 2018/748 végrehajtási határozata (2018. május 14.) az 1-(4-ciano-butil)-N-(2-fenilpropán-2-il)-1H-indazol-3-karboxamid (CUMYL-4CN-BINACA) új pszichoaktív anyag ellenőrzési intézkedéseknek való alávetéséről (HL L 125., 2018.5.22., 10. o.).

                     (22)

                        A Tanács (EU) 2018/1463 végrehajtási határozata (2018. szeptember 28.) az N-fenil-N-[1-(2-fenil-etil)piperidin-4-il]ciklopropán-karboxamid (ciklopropil-fentanil) és a 2-metoxi-N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-yl]acetamid (metoxiacetil-fentanil) új pszichoaktív anyagok ellenőrzési intézkedéseknek való alávetéséről (HL L 245., 2018.10.1., 9. o.).

                     (23)

                        A MDMA 3,4-metiléndioxi-metamfetamin, közismert nevén ecstasy.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.1.7.
            COM(2018) 862 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az 1972. évi jegyzőkönyvvel módosított, 1961. évi Egységes Kábítószer Egyezmény és a pszichotrop anyagokról szóló, 1971. évi egyezmény szerinti anyagjegyzékekbe való felvétel tekintetében a Kábítószer-bizottság 62. ülésszakán az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               A Kábítószer-bizottságban tagsággal rendelkező, az Unió érdekében együttesen eljáró tagállamok által a Kábítószer-bizottság 2018. március 18–22-i, 62. ülésszakán az anyagok ellenőrzésének hatályát érintő változtatások tekintetében képviselendő álláspont:

               (1)Az ADB-FUBINACA-t fel kell venni a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe.

               (2)A FUB-AMB-t fel kell venni a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe.

               (3)Az ADB-CHMINACA-t fel kell venni a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe.

               (4)A CUMYL-4CN-BINACA-t fel kell venni a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe.

               (5)A ciklopropil-fentanilt fel kell venni a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe.

               (6)A metoxiacetil-fentanilt fel kell venni a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe.

               (7)Az orto-fluor-fentanilt fel kell venni a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe.

               (8)A p-fluor-butiril-fentanilt fel kell venni a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe.

               (9)A p-metoxi-butiril-fentanilt fel kell venni a Kábítószer Egyezmény I. jegyzékébe.

               (10)Az N-etil-norpentilont fel kell venni a pszichotrop anyagokról szóló egyezmény II. jegyzékébe.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.2.12.
            COM(2019) 77 final
            2019/0037(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott kereskedelme elleni ENSZ-egyezmény táblázataiban található anyagjegyzék kiegészítése tekintetében a Kábítószer-bizottság 62. ülésszakán az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               Ennek a javaslatnak a tárgya az Unió által a Kábítószer-bizottságban képviselendő álláspont meghatározása a kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott kereskedelme elleni, 1988. évi ENSZ-egyezmény táblázatainak a Nemzetközi Kábítószer-ellenőrző Szerv (INCB) ajánlásai alapján tervezett változtatásaival összefüggésben.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Az Egyesült Nemzetek (ENSZ) 1988. évi egyezménye a kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott kereskedelme ellen

               A kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott kereskedelméről szóló, 1988. évi ENSZ-egyezmény (a továbbiakban: az egyezmény) célja, hogy előmozdítsa a felek közötti együttműködést, hogy azok hatékonyabban tudjanak fellépni a kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott nemzetközi kereskedelmének különféle vonatkozásaival szemben. Az egyezmény szerinti kötelezettségeik teljesítése során a felek – az adott nemzeti jogalkotási rendszerük alapvető rendelkezéseivel összhangban – meghozzák a szükséges intézkedéseket, beleértve a jogalkotási és közigazgatási intézkedéseket is.

               Az egyezmény 1990. november 11-én lépett hatályba.

               Az egyezménynek az Európai Unió
                  1
                és annak tagállamai a részes felei.

               2.2.A Kábítószer-bizottság

               A Kábítószer-bizottság az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsának (ECOSOC) egyik bizottsága, amelynek feladat- és jogkörét többek között az egyezmény határozza meg. A bizottságot a Gazdasági és Szociális Tanács által kiválasztott 53 ENSZ tagállam alkotja. Jelenleg 11 EU-tagállam rendelkezik szavazati joggal a Kábítószer-bizottságban. Az Unió megfigyelői státusszal rendelkezik a Kábítószer-bizottságban.

               A Kábítószer-bizottság, figyelembe véve a felek által benyújtott észrevételeket és az – értékelési szempontból tudományos kérdésekben meghatározó – INCB által megfogalmazott észrevételeket és ajánlásokat, valamint az egyéb releváns tényezőket, tagjainak kétharmados többségével úgy határozhat, hogy egy anyagot felvesz az egyezmény táblázataiba.

               2.3.A Kábítószer-bizottság tervezett jogi aktusai

               A Kábítószer-bizottság a 2019. március 14. és 22. között tartandó hatvankettedik ülésszakán az egyezmény táblázataiban négy anyagnak az egyezmény táblázataiba történő felvételéről szándékozik jegyzékbevételi határozatot elfogadni (a továbbiakban: tervezett jogi aktusok), nevezetesen a 3,4-MDP-2-P-metil-glicidátról (a továbbiakban: PMK glicidát), a 3,4-MDP-2-P-metil-glicidsavról (a továbbiakban: PMK glicidsav), az alfa-fenilacetoacetamidról (a továbbiakban: APAA) és a hidrojódsavról.

               Az egyezmény szerint a Kábítószer-bizottság határozatai kötelező érvényűvé válnak, amennyiben valamelyik fél a vonatkozó határidőn belül nem nyújt be a határozat felülvizsgálata iránti kérelmet a Gazdasági és Szociális Tanácshoz
                  2
               . A Gazdasági és Szociális Tanácsnak az ügyre vonatkozó határozatai véglegesek. A tervezett jogi aktusok kötelezőek lesznek a felekre nézve az egyezmény erre vonatkozóan a következőképpen rendelkező 12. cikkének megfelelően:

               „A Főtitkár a Bizottság e cikk alapján hozott határozatát közli mindegyik Állammal és más fennhatóságokkal, amelyek ezen Egyezmény részes Felei, vagy amelyek jogosultak arra, hogy az Egyezmény részes Felei legyenek, valamint a Szervvel. A határozat minden Fél tekintetében a közlést követő 180. napon lép hatályba.

               Ha valamely Fél az értesítés keltét követő 180 napon belül kéri, a Bizottság e cikk alapján elfogadott határozatát felülvizsgálat céljából meg kell küldeni a Tanácsnak. A kérelmet a Főtitkárhoz kell benyújtani valamennyi azt alátámasztó szükséges adattal együtt.

               A Főtitkár a kérelem másolatait a szükséges adatokkal megküldi a Bizottságnak, a Szervnek és minden Félnek, felkérve őket, hogy észrevételeikről 90 napon belül tájékoztassák. Minden beérkezett észrevételt a Tanácsnak kell átadni, megfontolás céljára.

               A Tanács megerősítheti, vagy hatályon kívül helyezheti a Bizottság határozatát. A Tanács a határozatot megküldi minden államnak és más jogi személynek, amelyek az Egyezmény részes Felei, vagy jogosultak arra, hogy részes Felei legyenek az Egyezménynek, a Bizottságnak és a Szervnek.”

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A Bizottságot 2018. december 19-én tájékoztatták az INCB javaslatáról, miszerint három anyagot – nevezetesen a 3,4-MDP-2-P-metil-glicidátot (a továbbiakban: PMK glicidát), a 3,4-MDP-2-P-metil-glicidsavat (a továbbiakban: PMK glicidsav) és az alfa-fenilacetoacetamidot (a továbbiakban: APAA) – fel kell venni az egyezmény I. táblázatába. Egy negyedik anyag, nevezetesen a hidrojódsav esetében az INCB azt javasolja, hogy a nevezett anyagot ne vonják az egyezmény hatálya alá.

               Az INCB értékelése megállapította, hogy három anyagot, a 3,4-MDP-2-P-metil-glicidátot (a továbbiakban: PMK glicidát), a 3,4-MDP-2-P-metil-glicidsavat (a továbbiakban: PMK glicidsav) és az alfa-fenilacetoacetamidot (a továbbiakban: APAA) gyakran használják MDMA és rokon anyagok tiltott előállításához, illetve 3,4-MDP-2-P és azt követően MDMA és rokon anyagok, valamint amfetamin és metamfetamin előállításához. A rendelkezésre álló bizonyítékok azt mutatják, hogy ezen kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott gyártása olyan nagyságrendű és annyira elterjedt, hogy az már komoly közegészségügyi és társadalmi problémának minősül, ami indokolttá teszi ezen anyagok nemzetközi ellenőrzés alá vonását. Ami a negyedik anyagot, nevezetesen a hidrojódsavat illeti, az INCB azon a véleményen van, hogy a nemzetközi ellenőrzés nem lenne hatékony a tiltott előállítás révén rendelkezésre álló metamfetamin és amfetamin mennyiségének csökkentése szempontjából.

               Az MDMA és rokon anyagok, valamint a metamfetamin és az amfetamin tiltott előállítása komoly problémát jelent az Unióban. Ezek az illegálisan előállított kábítószerek és pszichotrop anyagok jelentős közegészségügyi és szociális problémák forrásai az Unióban. Emellett szervezett uniós bűnözői csoportok harmadik országokba illegálisan exportálják is ezeket a kábítószereket és pszichotrop anyagokat.

               Az uniós tagállamoknak ezért a mellett kell állást foglalniuk a Kábítószer-bizottságban, hogy a 3,4-MDP-2-P-metil-glicidátot (a továbbiakban: PMK glicidát), a 3,4-MDP-2-P-metil-glicidsavat (a továbbiakban: PMK glicidsav) és az alfa-fenilacetoacetamidot (a továbbiakban: APAA) vegyék fel az egyezmény I. táblázatába, ugyanakkor a hidrojódsavat ne vonják az egyezmény hatálya alá.

               Az egyezmény táblázatainak változtatásai közvetlen hatást gyakorolnak a kábítószer-prekurzorok ellenőrzésével kapcsolatos uniós jog tárgyi hatályára, mivel az egyezmény táblázataiba felvett új anyagokat az uniós jogban is rögzíteni kell
                  3
               . A Bizottság e célra felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szervnek vagy részes fele-e a megállapodásnak
                  4
               .

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  5
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Kábítószer-bizottság egy, az Egyesült Nemzetek kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott kereskedelme elleni egyezménye által megállapodással létrehozott szerv.

               A Kábítószer-bizottság által elfogadandó határozatok joghatással bíró jogi aktusok. A tervezett jogi aktusok a kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott kereskedelme elleni ENSZ-egyezmény 12. cikkének megfelelően a nemzetközi jog szerint kötelező erővel bírnak, és meghatározó módon befolyásolhatják az uniós jogszabályok tartalmát, nevezetesen a kábítószer-prekurzoroknak az Unió és harmadik országok közötti kereskedelme nyomon követésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2004. december 22-i 111/2005/EK tanácsi rendeletét, valamint a kábítószer-prekurzorokról szóló, 2004. február 11-i 273/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletét. Ennek oka az, hogy az egyezmény táblázatainak változtatásai közvetlen hatást gyakorolnak a kábítószer-prekurzorok ellenőrzésével kapcsolatos uniós jog tárgyi hatályára, mivel az egyezmény táblázataiba felvett új anyagokat az uniós jogban is rögzíteni kell.

               A tervezett jogi aktusok nem egészítik ki és nem módosítják az egyezmény intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktusok célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktusok kettős célkitűzést követnek, vagy két összetevőből állnak és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktusok elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért a 207. cikk, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktusok kihirdetése

               Mivel a Kábítószer-bizottság jogi aktusai módosítják a kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott kereskedelme elleni ENSZ-egyezmény táblázatait, elfogadásukat követően helyénvaló kihirdetni őket az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2019/0037 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott kereskedelme elleni ENSZ-egyezmény táblázataiban található anyagjegyzék kiegészítése tekintetében a Kábítószer-bizottság 62. ülésszakán az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott kereskedelme elleni 1988. évi ENSZ-egyezmény (a továbbiakban: az egyezmény) 1990. november 11-jén lépett hatályba, melyet a Tanács az Európai Gazdasági Közösség nevében a 90/611/EGK tanácsi határozattal
                  6
                kötötte meg.

               (2)Az egyezmény 12. cikkének (2)–(7) bekezdése alapján az egyezmény azon táblázatai, amelyek a kábítószer-prekurzorokat tartalmazzák, további anyagokkal egészíthetők ki.

               (3)A Kábítószer-bizottság a 2019. március 14–22. között Bécsben megrendezésre kerülő 62. ülésszakán várhatóan az egyezmény táblázatainak négy új anyaggal való kiegészítéséről fog határozni.

               (4)Helyénvaló meghatározni az Unió által a Kábítószer-bizottságban annak 2019. március 14. és 22. között Bécsben megrendezésre kerülő 62. ülésszakán képviselendő álláspontot, mivel a határozatok kötelező erővel fognak bírni az Unióra nézve, és meghatározó módon befolyásolhatják az uniós jog tartalmát, nevezetesen a kábítószer-prekurzoroknak az Unió és harmadik országok közötti kereskedelme nyomon követésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2004. december 22-i 111/2005/EK tanácsi rendeletét
                  7
               , valamint a kábítószer-prekurzorokról szóló, 2004. február 11-i 273/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletét
                  8
               .

               (5)A Nemzetközi Kábítószer-ellenőrző Szerv értékelése megállapította, hogy három anyagot, a 3,4-MDP-2-P-metil-glicidátot (a továbbiakban: PMK glicidát), a 3,4-MDP-2-P-metil-glicidsavat (a továbbiakban: PMK glicidsav) és az alfa-fenilacetoacetamidot (a továbbiakban: APAA) gyakran használják MDMA és rokon anyagok tiltott előállításához, illetve 3,4-MDP-2-P és azt követően MDMA és rokon anyagok, valamint amfetamin és metamfetamin előállításához. A rendelkezésre álló bizonyítékok azt mutatják, hogy ezen kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott gyártása olyan nagyságrendű és annyira elterjedt, hogy az már komoly közegészségügyi és társadalmi problémának minősül, ami indokolttá teszi ezen anyagok nemzetközi ellenőrzés alá vonását. Ami a negyedik anyagot, nevezetesen a hidrojódsavat illeti, a Nemzetközi Kábítószer-ellenőrző Szerv azon a véleményen van, hogy a nemzetközi ellenőrzés nem lenne hatékony a tiltott előállítás révén rendelkezésre álló metamfetamin és amfetamin mennyiségének csökkentése szempontjából. Az MDMA és rokon anyagok, valamint a metamfetamin és az amfetamin tiltott előállítása komoly problémát jelent az Unióban. Ezek az illegálisan előállított kábítószerek és pszichotrop anyagok jelentős közegészségügyi és szociális problémák forrásai az Unióban. Emellett szervezett uniós bűnözői csoportok harmadik országokba illegálisan exportálják is ezeket a kábítószereket és pszichotrop anyagokat.

               (6)Az Unió álláspontját az Unió azon tagállamai képviselik közösen eljárva, amelyek tagjai a Kábítószer-bizottságnak,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által a Kábítószer-bizottság 62. ülésszakán képviselendő álláspont a következő:

               - a 3,4-MDP-2-P-metil-glicidátot (a továbbiakban: PMK glicidát), a 3,4-MDP-2-P-metil-glicidsavat (a továbbiakban: PMK glicidsav) és az alfa-fenilacetoacetamidot fel kell venni az egyezmény I. táblázatába;

               - a hidrojódsavat nem kell az egyezmény hatálya alá vonni.

               2. cikk

               Az 1. cikkben említett álláspontot az Unió azon tagállamai képviselik közösen eljárva, amelyek tagjai a Kábítószer-bizottságnak.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács határozata (1990. október 22.) az Egyesült Nemzetek Szervezete keretében a kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott kereskedelme elleni egyezménynek az Európai Gazdasági Közösség részéről történő megkötéséről (HL L 326., 1990.11.24., 56. o.).

                     (2)

                        Lásd az 1988. évi ENSZ-egyezmény 12. cikkének (7) bekezdését.

                     (3)

                        A TANÁCS 111/2005/EK RENDELETE (2004. december 22.) a kábítószer-prekurzoroknak az Unió és harmadik országok közötti kereskedelme nyomon követésére vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 22., 2005.1.26., 1. o.), valamint az EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 273/2004/EK RENDELETE (2004. február 11.) a kábítószer-prekurzorokról (HL L 47., 2004.2.18., 1. o.).

                     (4)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (5)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12 sz. ügy, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (6)

                        HL L 326., 1990.11.24., 56. o.

                     (7)

                        HL L 22., 2005.1.26., 1. o.

                     (8)

                        HL L 47., 2004.2.18., 1. o.