				|

		52013PC0598

			Javaslat A TANÁCS RENDELETE a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2014. évre történő meghatározásáról /* COM/2013/0598 final - 2013/0286 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
·      A javaslat okai és céljai
A halászati erőforrások közös halászati
politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról
szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelettel összhangban
intézkedéseket kell hozni annak biztosítására, hogy az élő vízi
erőforrások kiaknázása fenntartható gazdasági, környezeti és társadalmi
feltételekkel történjék. E tekintetben fontos eszköz a halászati
lehetőségeknek a teljes kifogható mennyiségek (TAC), kvóták és halászatierőkifejtés-korlátozások
formájában történő éves meghatározása.
E javaslat célja, hogy a kereskedelmi
szempontból legfontosabb balti-tengeri halállományok tekintetében a 2014. évre
meghatározza a tagállamok halászati lehetőségeit. A teljes kifogható
mennyiségekre és kvótákra vonatkozó éves döntések egyszerűsítése és
áttekinthetősége érdekében a balti-tengeri halászati lehetőségek
meghatározása 2006 óta külön rendelettel történik.
·      Háttér-információk
A javaslat hátterét a 2014. évi halászati
lehetőségekre vonatkozó konzultációról szóló bizottsági közlemény
(COM(2013) 319 végleges) képezi.
A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) 2013
májusában, a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB)
pedig 2013 júniusában bocsátotta ki a balti-tengeri állományokkal kapcsolatos,
a 2014. évre vonatkozó tudományos szakvéleményét.
A javaslat a balti-tengeri halászat 2014-es,
halászati lehetőségek révén történő szabályozását illetően két
fontos szakaszra tagolódik: az egyik szakasz rögzíti a teljes kifogható mennyiségeket
és a kvótákat, a másik korlátozza a halászati erőkifejtéseket, mégpedig
oly módon, hogy bizonyos határértékeket állapít meg a halászhajók
tevékenységére vonatkozóan (a tengeren tölthető napok száma).
·      Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen
A halászati lehetőségeket és azok
tagállamok közötti elosztásának módját évente kell meghatározni. Ez legutóbb a
halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren
alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2013. évre történő meghatározásáról
szóló, 2012. november 20-i 1088/2012/EU tanácsi rendelettel történt.
A balti-tengeri halászati gazdálkodás
tekintetében fontos még a Balti-tenger, a Bæltek és az Øresund halászati
erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről,
az 1434/98/EK rendelet módosításáról és a 88/98/EK rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2005. december 21-i 2187/2005/EK tanácsi rendelet.
A balti-tengeri tőkehalállományokra és az
ezen állományok halászatára vonatkozó többéves terv létrehozásáról, a
2847/93/EGK rendelet módosításáról és a 779/97/EK rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2007. szeptember 18-i 1098/2007/EK tanácsi rendelet
körvonalazza a szóban forgó tőkehalállományok helyreállításához szükséges
ellenőrzési és nyomonkövetési intézkedéseket. Az említett rendelet
ezenkívül a nyugati és a keleti tőkehalállományok tekintetében előírja
a teljes kifogható mennyiségek megállapításának szabályait és a kapcsolódó halászatierőkifejtés-korlátozásokat.
·      Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzésével
A javasolt intézkedések a közös halászati
politika célkitűzéseivel és szabályaival összhangban kerültek
kidolgozásra, és összeegyeztethetők a fenntartható fejlődést célzó
uniós politikával.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK
ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
·      Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása
A konzultációba bevont főbb
szervezetek/szakértők
A konzultációba bevont tudományos szervezetek
a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) és a Halászati Tudományos, Műszaki
és Gazdasági Bizottság (HTMGB) voltak.
Az Unió az ICES-től és a HTMGB-től
minden évben tudományos szakvéleményt kér a fontos halállományok állapotáról. A
kapott szakvélemény kiterjed minden olyan balti-tengeri állományra, amelyek
tekintetében teljes kifogható mennyiségre vonatkozó javaslat került előterjesztésre.
·      Konzultáció az érdekelt felekkel
A halászati lehetőségekre vonatkozó
bizottsági közleményben foglaltak alapján 2013 júniusában konzultációra került
sor a balti-tengeri regionális tanácsadó testülettel (BSRAC) a testület
tengerfenéki és nyílt tengeri halászattal foglalkozó közös munkacsoportjának
ülésén. A javaslat tudományos alapját az ICES és a HTMGB szolgáltatta. Az
említett ülésen a közleményben foglaltak alapján előterjesztésre kerültek
a 2014. évi teljes kifogható mennyiségek és kvóták megállapítására vonatkozó
szabályok. A javaslat kidolgozásakor kellően mérlegeltük és – amennyiben
nem álltak ellentmondásban a meglévő szakpolitikákkal, illetve nem
vezethettek a sérülékeny erőforrások állapotának romlásához – figyelembe
vettük a különböző érintett halállományokra vonatkozóan előzetesen
kifejtett álláspontokat.
A BSRAC bizonyos esetekben támogatja a
Bizottság azon törekvését, hogy a teljes kifogható mennyiségek nagyobb
mértékben igazodjanak a tudományos szakvéleményekben foglaltakhoz, valamint
hogy e mennyiségek meghatározása a tőkehalra vonatkozó többéves terv
alkalmazásával történjék. Ellenzi azonban a tőkehal halászatával tengeren
tölthető napok számának csökkentését.
·      Hatásvizsgálat
A nyugati részen élő tőkehal
esetében a teljes kifogható mennyiség 15 %-kal csökkent, a keleti részen élő
tőkehal esetében pedig 7 %-kal nőtt. A javaslat értelmében a TAC az
öt nyílt tengeri állomány közül háromnál növekedne, a két másik állomány
esetében viszont csökkenne. A javasolt intézkedések általánosságban az uniós
hajók balti-tengeri halászati lehetőségeinek összességében 10 %-os, 644
ezer tonnára történő növekedését eredményeznék az összes faj tekintetében,
kivéve a lazacállományokat. A lazacállományok tekintetében a halászati
lehetőségek mintegy 7 %-kal, 116 ezer darab lazacra fognak csökkenni.
A 2011-ben, nyolc balti-tengeri országban
kirakodott halak átlagos árát alapul véve a 2014. évi halászati lehetőségek
értéke 12 millió euróval, 412 millió eurós összértékre növekszik.
A javaslat nem csupán a rövid távú
megfontolásokat tükrözi, hanem egy hosszabb távú megközelítés részét is képezi,
amely révén a halászat mértéke fokozatosan a hosszú távon fenntartható
szintekre csökken. A javaslattal összhangban alkalmazott megközelítés ezért
közép-, illetve hosszú távon stabil halászati erőkifejtést és magasabb
kvótákat fog eredményezni. E megközelítés hosszú távon várhatóan
fenntarthatóbbá teszi a halászati tevékenységeket és a kirakodások mértékének
növekedését eredményezi.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
·      A javaslat összefoglalása
A javaslat célja az uniós halászatokra
alkalmazandó fogási és erőkifejtési korlátozások megállapítása annak
érdekében, hogy megvalósuljon a közös halászati politikának a halászatok
biológiai, gazdasági és társadalmi szempontból is fenntartható szintű
kiaknázására irányuló célkitűzése.
·      Jogalap
Az Európai Unió működéséről szóló szerződés
(EUMSZ) 43. cikkének (3) bekezdése.
·      A szubszidiaritás elve
A javaslat az EUMSZ 3. cikke (1) bekezdésének
d) pontja szerint az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a
szubszidiaritás elve nem alkalmazható.
·      Az arányosság elve
A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők
miatt:
A Közös Halászati Politika közös politika. Az
EUMSZ 43. cikkének (3) bekezdése szerint a Tanács feladata, hogy intézkedéseket
fogadjon el a halászati lehetőségek meghatározására és elosztására
vonatkozóan.
Ez a tanácsi rendelet osztja el a tagállamok
között a halászati lehetőségeket. A 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének (3)
bekezdése értelmében a tagállamok saját belátásuk szerint szabadon dönthetnek e
lehetőségek régiók vagy piaci szereplők közötti elosztásáról.
Ennélfogva a tagállamoknak elegendő mozgástér áll rendelkezésükre az
odaítélt halászati lehetőségek kiaknázásának céljára általuk kiválasztott
társadalmi-gazdasági modellre vonatkozó döntések meghozatalában.
A javaslatnak a tagállamokra nézve nincsenek
új pénzügyi vonzatai. Ezt a különleges rendeletet a Tanács fogadja el minden
évben, végrehajtásának állami és magánszektorbeli módozatai pedig már adottak.
·      A jogi aktus típusának megválasztása
Javasolt aktus: rendelet.
Ez a javaslat a halászati gazdálkodásra
vonatkozik az EUMSZ 43. cikkének (3) bekezdése alapján és a 2371/2002/EK
tanácsi rendelet 20. cikkének megfelelően.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést
érintő vonzatai.
5.           KIEGÉSZÍTÕ INFORMÁCIÓK
·      Egyszerűsítés
Ez a javaslat továbbra is biztosítja az uniós
vagy nemzeti hatóságok közigazgatási eljárásainak egyszerűsítését, mivel a
2013. évi balti-tengeri halászati lehetőségekre vonatkozó rendelet előírásaihoz
hasonló előírásokat tartalmaz.
·      Felülvizsgálatra/módosításra/hatályvesztésre vonatkozó rendelkezés
A javaslat egy 2014-re vonatkozó éves
rendeletre irányul, ennélfogva nem tartalmaz felülvizsgálati záradékot.
·      A javaslat részletes magyarázata
A javaslat meghatározza a Balti-tengeren
halászatot folytató tagállamok számára a halállományok és halállománycsoportok
tekintetében 2014-ben rendelkezésre álló halászati lehetőségeket.
A javaslatban szereplő számadatok
tükrözik a legfrissebb tudományos szakvéleményben foglaltakat, a balti-tengeri
regionális tanácsadó testülettel folytatott konzultáció eredményét, valamint a
teljes kifogható mennyiségek és kvóták meghatározásának keretét, amelyet a
halászati lehetőségekre vonatkozó konzultációról szóló bizottsági
közlemény körvonalaz. Az Orosz Föderációval közös gazdálkodás tárgyát képező
állományok uniós kvótáinak meghatározása érdekében ezen állományok megfelelő
mennyiségei adott esetben levonásra kerültek az ICES által javasolt teljes
kifogható mennyiségekből.
Mivel a Bizottság a halászati
erőforrásoknak az uniós szakpolitikával és a nemzetközi
kötelezettségvállalásokkal összhangban történő fenntartható felhasználását
stabil halászati lehetőségek mellett kívánja biztosítani, a
rendeletjavaslat a teljes kifogható mennyiségek évenkénti ingadozását az adott
állomány állapotától függően a lehető legkisebb szintre korlátozza.
A tagállamok számára kiosztott teljes
kifogható mennyiségeket és kvótákat a rendelet I. melléklete, a halászati
erőkifejtés korlátozásait pedig a rendelet II. melléklete tünteti fel.
A tőkehalállományok tekintetében a
javasolt teljes kifogható mennyiségek és halászatierőkifejtés-korlátozások
összhangban állnak a balti-tengeri tőkehalállományokra és az ezen
állományok halászatára vonatkozó többéves terv követelményeivel. A terv
központi eleme a halászat okozta állománypusztulás hosszú távon fenntartható
szintekre való fokozatos csökkentése az állományok helyreállításának, valamint
nagy és stabil hozamoknak a biztosítása érdekében. A tőkehalállományok
értékelésére alkalmazott adatok és módszerek felülvizsgálatát követően a
jelenlegi és a maximális fenntartható hozam szerinti halászattal okozott
állománypusztulás szintje ennek megfelelően felülvizsgálásra és
módosításra került. Ezen új információ figyelembevételével mindkét tőkehalállomány
esetében szükség van az alkalmazott halászati erőkifejtésnek a nyugati
állományok esetében 10 %-kal, a keleti állományok esetében 8,5 %-kal történő
csökkentésére.
A Balti-tenger valamennyi nyílt tengeri
állománya 2014-ben – a nyugati hering kivételével – a maximális fenntartható
hozam szintjén lenne halászható, ezért a javasolt teljes kifogható mennyiségek
összhangban vannak a maximális fenntartható hozam szerinti halászat okozta
állománypusztulás szintjével.
2013/0286 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS RENDELETE
a bizonyos halállományok és
halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati
lehetőségeknek a 2014. évre történő meghatározásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről
szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       A 2371/2002/EK tanácsi
rendelet[1]
előírja, hogy a vizekhez és erőforrásokhoz való hozzáférésre és a
halászati tevékenységek fenntartható folytatására vonatkozó intézkedéseket a
rendelkezésre álló tudományos, műszaki és gazdasági szakvélemények és
különösen a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB)
által készített jelentés figyelembevételével, valamint a regionális tanácsadó
testületektől kapott javaslatok tükrében kell meghatározni.
(2)       A Tanács feladata, hogy
intézkedéseket fogadjon el halászati tevékenységenként vagy
tevékenységcsoportonként a halászati lehetőségek meghatározására és
elosztására vonatkozóan, beleértve – adott esetben – az azokkal funkcionálisan
összefüggő feltételeket is. A halászati lehetőségeket úgy kell
elosztani a tagállamok között, hogy minden tagállam számára biztosított legyen
a halászati tevékenységek viszonylagos stabilitása valamennyi állomány, illetve
halászat tekintetében, kellő figyelmet fordítva a közös halászati
politikának a 2371/2002/EK rendeletben meghatározott célkitűzéseire is.
(3)       A teljes kifogható mennyiségeket
(TAC) a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, a biológiai és
társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével kell meghatározni,
biztosítva ugyanakkor az egyes halászati ágazatokkal szembeni méltányos
bánásmódot; ezenkívül figyelembe kell venni az érdekeltekkel folytatott
konzultációk során megfogalmazott véleményeket is, különös tekintettel az
érintett regionális tanácsadó testületek ülésein elhangzottakra.
(4)       Az egyedi többéves tervek
hatálya alá tartozó állományok esetében a halászati lehetőségeket a szóban
forgó tervekben szereplő szabályokkal összhangban kell meghatározni. Következésképpen
a balti-tengeri tőkehalállományokra vonatkozó fogási korlátozásokat és
halászatierőkifejtés-korlátozásokat a balti-tengeri tőkehalállományokra
és az ezen állományok halászatáról szóló 1098/2007/EK tanácsi rendeletben[2] (a továbbiakban: a balti-tengeri
tőkehal-gazdálkodási terv) előírt szabályokkal összhangban kell
megállapítani.
(5)       A tudományos szakvélemények
alapján megállapítható, hogy a balti-tengeri tőkehalállományra vonatkozó
halászati erőkifejtés kezelése tekintetében rugalmasság vezethető be
anélkül, hogy ezzel veszélybe kerülnének a balti-tengeri
tőkehal-gazdálkodási terv célkitűzései, vagy növekedne a halászati
mortalitás mértéke. Az említett rugalmasság lehetővé tenné a halászati erőkifejtés
hatékonyabb kezelését, amennyiben a kvóták kiosztása nem egyenlően
történik a tagállami flottán belül, és előmozdítaná a kvótacserékre való
gyors reagálást. Így a tagállamok számára lehetőséget kell biztosítani
arra, hogy további kikötőn kívül töltött napokat osszanak ki a lobogójuk
alatt közlekedő hajóknak, amennyiben az adott tagállam lobogója alatt
közlekedő másik hajótól ugyanannyi kikötőn kívül töltött napot
visszavonnak.
(6)       Az e rendeletben
meghatározott halászati lehetőségek igénybevétele az 1224/2009/EK tanácsi
rendelet[3] és
különösen az említett rendeletnek a fogások és a halászati erőkifejtés
nyilvántartásáról, valamint a halászati lehetőségek kimerülésére vonatkozó
adatokkal kapcsolatos tájékoztatásról szóló 33. és 34. cikke hatálya alá
tartozik. Ezért meg kell határozni azokat a kódokat, amelyeket a tagállamoknak
az e rendelet hatálya alá tartozó állományok kirakodásai tekintetében a
Bizottság felé teljesítendő adatszolgáltatás során használniuk kell.
(7)       A 847/96/EK tanácsi rendelet[4] 2. cikkével összhangban azonosítani kell
azokat az állományokat, amelyekre az ott említett különböző intézkedések
vonatkoznak.
(8)       A halászati tevékenységek
végzésének folyamatossága és az uniós halászok megélhetésének biztosítása
érdekében fontos, hogy a halászat az e rendelet hatálya alá eső
területeken 2014. január 1-jén megkezdődhessen. A sürgősségre
tekintettel e rendeletnek a kihirdetését követően azonnal hatályba kell
lépnie,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. fejezet
Általános rendelkezések
1. cikk
Tárgy
Ez a rendelet az egyes balti-tengeri
halállományok és halállománycsoportok tekintetében megállapítja a 2014. évi
halászati lehetőségeket.
2. cikk
Hatály
Ez a rendelet a Balti-tengeren tevékenységet
folytató uniós hajókra vonatkozik.
3. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában:
a) „a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács által
meghatározott övezetek” („ICES-övezetek”): a 2187/2005/EK tanácsi rendelet[5] I. mellékletének meghatározása szerinti
földrajzi területek;
b) „Balti-tenger”: az ICES 22–32. alkörzet;
c) „uniós hajó” valamely tagállam lobogója alatt
közlekedő és az Unióban lajstromozott halászhajó;
d) „teljes kifogható mennyiség (TAC)” az egyes
állományokból évente kifogható mennyiség;
e) „kvóta”: a teljes kifogható mennyiségnek az
Unió, valamely tagállam vagy valamely harmadik ország részére kiosztott
hányada;
f) „kikötőn kívül töltött nap”: az a
folyamatos 24 órás időszak vagy annak egy része, amely során a hajó kikötőn
kívül tartózkodik.
II. fejezet
Halászati lehetőségek
4. cikk
A teljes kifogható
mennyiségek és elosztásuk
A teljes kifogható mennyiségeket, a kvótákat
és – adott esetben – a felhasználásukhoz funkcionálisan kapcsolódó feltételeket
az I. melléklet határozza meg.
5. cikk
Az elosztásra vonatkozó
különös rendelkezések
(1)          A halászati lehetőségeknek
az e rendeletben előírt, tagállamok közötti elosztása nem érinti a következőket:
a) a 2371/2002/EK rendelet 20. cikkének
(5) bekezdése alapján végrehajtott cserék;
b) az 1224/2009/EK rendelet 37. cikke alapján
végrehajtott újraelosztások;
c) a 847/96/EK rendelet 3. cikke szerint
engedélyezett további kirakodások;
d) a 847/96/EK rendelet 4. cikkével összhangban
visszatartott mennyiségek;
e) az 1224/2009/EK rendelet 37., 105., 106. és
107. cikke alapján végrehajtott levonások.
(2)          Az e rendelet I.
mellékletében foglalt eltérő rendelkezés hiányában a 847/96/EK rendelet 3.
cikke az elővigyázatossági TAC hatálya alá tartozó állományokra, az
említett rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése, valamint 4. cikke pedig az
analitikai TAC hatálya alá tartozó állományokra alkalmazandó.
6. cikk
A fogások és járulékos
fogások kirakodásának feltételei
A fogási korlátozások hatálya alá tartozó
állományokból származó halakat csak akkor lehet a fedélzeten tárolni, illetve
kirakodni, ha a fogásokat és a járulékos fogásokat kvótával rendelkező
tagállam hajói ejtették, és az érintett kvóta még nincs kimerítve.
7. cikk
A halászati erőkifejtés
korlátozásai
(1)          A halászati erőkifejtésre
vonatkozó korlátozásokat a II. melléklet tartalmazza.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
korlátozások az ICES 27. és 28.2. alkörzetre is vonatkoznak, amennyiben a
Bizottság az 1098/2007/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdésével összhangban
nem hozott döntést ezen alkörzeteknek az említett rendelet 8. cikke (1)
bekezdésének b) pontjában, 8. cikkének (3), (4) és (5) bekezdésében, valamint
13. cikkében előírt korlátozások alóli mentesítéséről.
(3)          Az (1) bekezdés szerinti
korlátozások nem vonatkoznak az ICES 28.1. alkörzetre, amennyiben a Bizottság
az 1098/2007/EK rendelet 29. cikkének (4) bekezdésével összhangban nem hozott
olyan döntést, amelynek értelmében az említett rendelet 8. cikke (1)
bekezdésének b) pontjában, valamint 8. cikkének (3), (4) és (5) bekezdésében előírt
korlátozások alkalmazandók a szóban forgó alkörzetre.
III. fejezet
Záró rendelkezések
8. cikk
Adatküldés
Amikor a tagállamok az 1224/2009/EK rendelet
33. és 34. cikke alapján a Bizottságnak megküldik a fogott állományok
kirakodott mennyiségeire vonatkozó adatokat, az e rendelet I. mellékletében
meghatározott állománykódokat használják.
9. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől
kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
A TELJES
KIFOGHATÓ MENNYISÉGEK HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TERÜLETEKEN TARTÓZKODÓ UNIÓS HAJÓKRA
ALKALMAZANDÓ TELJES KIFOGHATÓ MENNYISÉGEK FAJOK ÉS TERÜLETEK SZERINTI BONTÁSBAN
Az alábbi táblázatok határozzák meg az egyes
állományokból kifogható teljes mennyiségeket és kvótákat (eltérő
rendelkezés hiányában élőtömegtonnában), valamint – adott esetben – a
funkcionálisan kapcsolódó feltételeket.
Eltérő rendelkezés hiányában a halászati
övezetekre vonatkozó utalást ICES-övezetekre való utalásként kell értelmezni.
A halállományokra minden terület tekintetében
a fajok latin nevének betűrendjében történik utalás.
A következő táblázat e rendelet alkalmazásában
a fajok latin nevének és közönséges nevének megfeleléseit tartalmazza:
 Tudományos név || Hárombetűs kód || Közönséges név
 Clupea harengus || HER || Hering
 Gadus morhua || COD || Közönséges tőkehal
 Pleuronectes platessa || PLE || Sima lepényhal
 Salmo salar || SAL || Lazac
 Sprattus sprattus || SPR || Spratt
 Faj: || Hering ||   || Övezet: || 30-31. alkörzet ||   ||
   || Clupea harengus ||   || HER/3D30.; HER/3D31.
 Finnország || 116 963 ||   ||
 Svédország || 25 699 ||   ||
   ||   ||   ||
 Unió || 142 662 ||   ||
   ||   ||   ||
 TAC || 142 662 ||   || Analitikai TAC
 Faj: || Hering ||   || Övezet: || 22-24. alkörzet
   || Clupea harengus ||   || HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. ||
 Dánia || 2 769 ||   ||
 Németország || 10 900 ||
 Finnország || 1 ||   ||
 Lengyelország || 2 570 ||
 Svédország || 3 514 ||   ||
   ||   ||
 Unió || 19 754 ||   ||
   ||   ||
 TAC || 19 754 ||   || Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.
   ||   ||
   ||   ||   ||
 Faj: || Hering ||   || Övezet: || A 25–27., a 28.2., a 29. és a 32. alkörzet uniós vizei
   || Clupea harengus ||   || HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32.
 Dánia || 3 157 ||   ||
 Németország || 837 ||   ||
 Észtország || 16 122 ||   ||
 Finnország || 31 469 ||   ||
 Lettország || 3 979 ||   ||
 Litvánia || 4 189 ||   ||
 Lengyelország || 35 752 ||   ||
 Svédország || 47 995 ||   ||
   ||   ||   ||
 Unió || 143 500 ||   ||
   ||   ||   ||
 TAC || Nem releváns || Analitikai TAC
 Faj: || Hering ||   || Övezet: || 28.1. alkörzet
   || Clupea harengus ||   || HER/03D.RG ||   ||   ||
 Észtország || 14 186 ||   ||
 Lettország || 16 534 ||   ||
   ||   ||   ||
 Unió || 30 720 ||   ||
   ||   ||   ||
 TAC || 30 720 ||   || Analitikai TAC
   ||   ||   ||
 Faj || Közönséges tőkehal || Övezet: || A 25-32. alkörzet uniós vizei
   || Gadus morhua ||   || COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32.
 Dánia || 15 147 ||   ||
 Németország || 6 025 ||   ||
 Észtország || 1 476 ||   ||
 Finnország || 1 159 ||   ||
 Lettország || 5 632 ||   ||
 Litvánia || 3 710 ||   ||
 Lengyelország || 17 440 ||   ||
 Svédország || 15 345 ||   ||
   ||   ||   ||
 Unió || 65 934 ||   ||
   ||   ||   ||
 TAC || Nem releváns || Analitikai TAC
   ||   ||   ||
 Faj: || Közönséges tőkehal ||   || Övezet: || 22-24. alkörzet ||
   || Gadus morhua ||   || COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.
 Dánia || 7 436 ||   ||
 Németország || 3 636 ||   ||
 Észtország || 165 ||   ||
 Finnország || 146 ||   ||
 Lettország || 615 ||   ||
 Litvánia || 399 ||   ||
 Lengyelország || 1 990 ||   ||
 Svédország || 2 650 ||   ||
   ||   ||   ||
 Unió || 17 037 ||   ||
   ||   ||   ||
 TAC || 17 037 ||   || Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.
   ||   ||   ||
 Faj: || Sima lepényhal ||   || Övezet: || A 22-32. alkörzet uniós vizei ||
   || Pleuronectes platessa ||   || PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32.
 Dánia || 2 151 ||   ||
 Németország || 239 ||   ||
 Lengyelország || 450 ||   ||
 Svédország || 162 ||   ||
   ||   ||   ||
 Unió || 3 002 ||   ||
   ||   ||   ||
 TAC || 3 002 ||   || Elővigyázatossági TAC
 Faj: || Lazac || Övezet: || A 22-31. alkörzet uniós vizei
   || Salmo salar ||   || SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31.
 Dánia || 22 467 || (1) ||
 Németország || 2 500 || (1) ||
 Észtország || 2 283 || (1) ||
 Finnország || 28 015 || (1) ||
 Lettország || 14 290 || (1) ||
 Litvánia || 1 680 || (1) ||
 Lengyelország || 6 816 || (1) ||
 Svédország || 30 370 || (1) ||
   ||   ||   ||
 Unió || 108 421 || (1) ||
   ||   ||   ||
 TAC || Nem releváns || Analitikai TAC A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó. A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.
 __________ ||   ||   ||
 (1)           A halegyedek számában kifejezve.
 Faj: || Lazac || Övezet: || A 32. alkörzet uniós vizei
   || Salmo salar ||   || SAL/3D32. ||   ||   ||
 Észtország || 744 || (1) ||
 Finnország || 6 512 || (1) ||
   ||   ||   ||
 Unió || 7 256 || (1) ||
   ||   ||   ||
 TAC || Nem releváns || Elővigyázatossági TAC
 __________ ||   ||   ||
 (1)           A halegyedek számában kifejezve.
 Faj: || Spratt ||   || Övezet: || A 22-32. alkörzet uniós vizei ||
   || Sprattus sprattus ||   || SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.
 Dánia || 21 909 || (1) ||
 Németország || 13 880 || (1) ||
 Észtország || 25 441 || (1) ||
 Finnország || 11 469 || (1) ||
 Lettország || 30 727 || (1) ||
 Litvánia || 11 115 || (1) ||
 Lengyelország || 65 207 || (1) ||
 Svédország || 42 354 || (1) ||
   ||   ||   ||
 Unió || 222 102 ||   ||
   ||   ||   ||
 TAC || Nem releváns ||   || Analitikai TAC
 __________ (1)           A kvótából leszámított kirakodások legalább 92 %-ának sprattnak kell lennie. A hering járulékos fogásait bele kell számítani a kvóta fennmaradó 8 %-ába (HER/*3BCDC).
II. MELLÉKLET
A HALÁSZATI ERŐKIFEJTÉS KORLÁTOZÁSAI
1.           A tagállamok a lobogójuk
alatt közlekedő és 90 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű
vonóhálóval, kerítőhálóval vagy hasonló halászeszközzel, 90 mm-es
vagy annál nagyobb szembőségű kopoltyúhálóval, állítóhálóval és
tükörhálóval, fenéken rögzített horogsorral, sodortatott horogsortól
eltérő horogsorral, kézi horogsorral, illetve orsós felszereléssel halászó
hajók számára a halászatot a következők szerint engedélyezik:
a) legfeljebb 147 kikötőn kívül töltött
napra a 22–24. ICES-alkörzetben az április 1. és 30. közötti időszak
kivételével, amikor az 1098/2007/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a)
pontja alkalmazandó; és
b) 146 kikötőn kívül töltött napot a 25–28.
ICES-alkörzetben a július 1. és augusztus 31. közötti időszak kivételével,
amikor az 1098/2007/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja
alkalmazandó.
2.           Azoknak a kikötőn kívül
töltött napoknak az évenkénti maximális száma, amelyek során valamely hajó az
1. pont a) és b) alpontjában említett két területen tartózkodhat és ott az 1.
pontban meghatározott halászeszközökkel halászati tevékenységet folytathat, nem
haladhatja meg a két terület valamelyikére kiosztott kikötőn kívül töltött
napok maximális számát.
3.           Az 1. és a 2. ponttól eltérve
és a halászati lehetőségek hatékony irányítása érdekében a tagállamok az
előírt mennyiségen felül további kikötőn kívül töltött napokat biztosíthatnak
a lobogójuk alatt közlekedő hajóknak, amennyiben ugyanannyi kikötőn
kívül töltött napot visszavonnak a lobogójuk alatt közlekedő és az
érintett területen erőkifejtési korlátozások hatálya alá tartozó más
hajó(k)tól, és amennyiben az egyes átadó hajók kW-értékekben kifejezett
kapacitása eléri vagy meghaladja a fogadó hajók kapacitását. A fogadó hajók
száma nem haladhatja meg az érintett tagállam lobogója alatt közlekedő, az
1. pontban foglaltaknak megfelelő hajók teljes számának 10 %-át.
[1]               A Tanács 2002. december 20-i 2371/2002/EK rendelete a
halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő
védelméről és fenntartható kiaknázásáról (HL L 358., 2002.12.31., 59. o.).
[2]               A Tanács 2007. szeptember 18-i 1098/2007/EK
rendelete többéves terv létrehozásáról (HL L 248., 2007.9.22.,
1. o.).
[3]               A Tanács 2009. november 20-i 1224/2009/EK rendelete a
közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi
ellenőrző rendszer létrehozásáról (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).
[4]               A Tanács 1996. május 6-i 847/96/EK rendelete a teljes
kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő
feltételek bevezetéséről (HL L 115., 1996.5.9., 3. o.).
[5]               A Tanács 2005. december 21-i 2187/2005/EK
rendelete a Balti-tenger, a Bćltek és az Řresund halászati
erőforrásainak technikai intézkedések révén történő védelméről
(HL L 349., 2005.12.31., 1. o.).