				|

		52012PC0150

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az 1999/4/EK, a 2000/36/EK, a 2001/111/EK, a 2001/113/EK és a 2001/114/EK irányelvnek a Bizottságra ruházandó hatáskörök tekintetében történő módosításáról /* COM/2012/0150 final - 2012/0075 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
·
A javaslat okai és céljai
A Bizottságnak a 1999/4/EK, a 2000/36/EK, a
2001/111/EK, a 2001/113/EK és a 2001/114/EK irányelvben meghatározott
végrehajtási hatásköreinek a kiigazítása az Európai Unió működéséről
szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 290. és 291. cikke által a
felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök tekintetében bevezetett
különbségtételnek megfelelően, és további felhatalmazáson alapuló
hatásköröknek a Bizottságra ruházása.
A Szerződés különbséget tesz a Bizottság
részére átruházott hatáskörök között aszerint, hogy az EUMSZ 290. cikkének (1)
bekezdésében megállapítottak szerint a jogalkotási aktusok egyes nem
alapvető rendelkezéseit kiegészítő, illetve módosító általános
hatályú nem jogalkotási aktusok (felhatalmazáson alapuló jogi aktusok)
elfogadására, vagy az EUMSZ 291. cikkének (2) bekezdésében előírt,
kötelező erejű uniós jogi aktusok (végrehajtási aktusok)
végrehajtására vonatkozó egységes feltételek elfogadására vonatkoznak-e. A
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok esetében a jogalkotó felhatalmazza a
Bizottságot, hogy kvázi jogalkotási intézkedéseket fogadjon el. A végrehajtási
aktusok esetében ettől lényegesen eltérő körülmények állnak fenn. Az
Európai Unió kötelező erejű jogi aktusainak végrehajtásáért
mindenekelőtt a tagállamok felelnek. Mindazonáltal amennyiben a
jogalkotási aktus alkalmazása egységes végrehajtási feltételeket tesz
szükségessé, akkor a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy elfogadja ezeket
az aktusokat. Az 1999/4/EK, a 2000/36/EK, a 2001/111/EK, a 2001/113/EK és a
2001/114/EK irányelvnek a Szerződés új szabályai szerinti kiigazítása a
jelenlegi bizottsági hatáskörök új filozófiája alapján készült osztályozáson
alapul.
A szóban forgó új filozófiával összefüggésben
ezenfelül az említett irányelvek rendelkezéseinek vizsgálatára is sor került
annak érdekében, hogy a Szerződés új osztályozása szerint szükséges-e
további hatásköröket is a Bizottságra ruházni.
Ezt követően került kidolgozásra az
1999/4/EK, a 2000/36/EK, a 2001/111/EK, a 2001/113/EK és a 2001/114/EK irányelv
módosítására vonatkozó javaslattervezet.
·
Háttér-információk
Az Európai Unió működéséről szóló
szerződés (EUMSZ) 290. és 291. cikke két bizottsági jogi aktust
különböztet meg:
–
Az EUMSZ 290. cikke lehetővé teszi, hogy a
jogalkotó felhatalmazást adjon „a Bizottság részére olyan általános hatályú
nem jogalkotási aktusok elfogadására, amelyek a jogalkotási aktusok egyes nem
alapvető rendelkezéseit kiegészítik, illetve módosítják”. A Bizottság
által ily módon elfogadott jogi aktusokat a Szerződés által használt
terminológia „felhatalmazáson alapuló jogi aktusként” említi (290. cikk (3)
bekezdés).
–
Az EUMSZ 291. cikke lehetővé teszi, hogy a „tagállamok
nemzeti jogukban elfogadják a kötelező erejű uniós jogi aktusok végrehajtásához
szükséges intézkedéseket”. Az ilyen jogi aktusok végrehajtási hatásköröket
ruháznak a Bizottságra abban az esetben, ha végrehajtásuknak egységes
végrehajtási feltételek szerint kell történnie. A Bizottság által ily módon
elfogadott jogi aktusok – a Szerződés által bevezetett terminológia
szerint – „végrehajtási aktusok” (a 291. cikk (4) bekezdése).
·
Meglévő rendelkezések a javaslat által
érintett területen
Az Európai Unió működéséről szóló
szerződés (EUMSZ) 290. és 291. cikke.
A 2006/512/EK tanácsi határozattal módosított, a
Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások
megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat, melyet
a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami
ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek
megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és
tanácsi rendelettel hatályon kívül helyezett.
·
Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és
célkitűzéseivel
Tárgytalan.
2.           KONZULTÁCIÓ AZ
ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT
·
Konzultáció az érdekeltekkel
·
Szakértői vélemények összegyűjtése és
felhasználása
Az érdekelt felekkel folytatott konzultációra és
külső szakvéleményre nem volt szükség, mivel a javaslat intézményközi kérdés,
amely valamennyi tanácsi és/vagy tanácsi és európai parlamenti jogi aktust
érinteni fogja.
·
Hatásvizsgálat
Hatásvizsgálatra nem volt szükség, mivel a
javaslat intézményközi kérdés, amely valamennyi tanácsi és/vagy tanácsi és
európai parlamenti jogi aktust érinteni fog.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
·
A javaslat összefoglalása
Azon felhatalmazáson alapuló és végrehajtási
hatáskörök azonosítása, amelyek az 1999/4/EK, a 2000/36/EK, a 2001/111/EK, a
2001/113/EK és a 2001/114/EK irányelv tekintetében a Bizottságra ruházandók,
valamint az e jogi aktusok elfogadására vonatkozó megfelelő eljárások
megállapítása az EUMSZ 290. és 291. cikke hatálybalépése által meghatározott új
jogi kontextusban.
·
Jogalap
Az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 43. és 114. cikke.
·
A szubszidiaritás elve
A javaslat megosztott uniós és tagállami
hatáskörbe tartozik és megfelel a szubszidiaritás elvének.
·
Az arányosság elve
A javaslat megfelel az arányosság elvének.
·
A jogi aktus típusának megválasztása
A javaslat a kiigazítási folyamat része és csak a
Lisszaboni Szerződés által létrehozott új jogi kontextus keretében
fennálló bizottsági hatásköröket érinti. A Bizottságra ruházott
hatáskörökről szóló rendelkezéseket nem kell átültetni a tagállamok
jogrendjébe. Ezért a javaslat formája a rendelet.
2012/0075 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
az 1999/4/EK, a 2000/36/EK, a 2001/111/EK, a
2001/113/EK és a 2001/114/EK irányelvnek a Bizottságra ruházandó hatáskörök
tekintetében történő módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2)
bekezdésére és 114. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[1],
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek
számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[2],

a rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       A kávé- és a
cikóriakivonatokról szóló, 1999. február 22-i 1999/4/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelv[3],
az emberi fogyasztásra szánt kakaó- és csokoládétermékekről szóló, 2000.
június 23-i 2000/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[4], az emberi fogyasztásra szánt
egyes cukorfajtákról szóló, 2001. december 20-i 2001/111/EK tanácsi irányelv[5], az emberi fogyasztásra szánt
gyümölcsdzsemekről, zselékről, marmeládokról és a cukrozott
gesztenyekrémről szóló, 2001. december 20-i 2001/113/EK tanácsi irányelv[6], valamint az egyes emberi
fogyasztásra szánt, részben vagy teljesen dehidratált tartós tejekről
szóló, 2001. december 20-i 2001/114/EK tanácsi irányelv[7] az egyes rendelkezéseik
végrehajtásához szükséges hatáskörökkel a Bizottságot ruházzák fel, amelyek
gyakorlása a 2006/512/EK tanácsi határozattal[8]
módosított, a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására
vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK
tanácsi határozattal összhangban történik[9].
(2)       A Lisszaboni Szerződés
hatálybalépésének következtében a Bizottságra ruházott szóban forgó hatásköröket
ezért hozzá kell igazítani az Európai Unió működéséről szóló
szerződés („Szerződés”) 290. cikkéhez.
(3)       Noha az 1999/4/EK, a
2000/36/EK, a 2001/111/EK és a 2001/114/EK irányelv mellékletei olyan technikai
elemeket tartalmaznak, amelyeket a vonatkozó nemzetközi szabványokban
bekövetkezett fejleményekre tekintettel indokolt lehet kiigazítani vagy
naprakésszé tenni, ezen irányelvek nem ruháznak a Bizottságra megfelelő
hatáskört a szóban forgó mellékleteknek a nemzetközi szabványokban
bekövetkezett fejleményekre tekintettel történő gyors kiigazítása vagy
naprakésszé tétele érdekében. Ezenfelül az 1999/4/EK irányelv nem ruház
megfelelő hatáskört a Bizottságra mellékletének a technikai fejlődés
figyelembevételének érdekében történő gyors kiigazítására vagy naprakésszé
tételére vonatkozóan, noha a szóban forgó melléklet olyan technikai elemeket
tartalmaz, amelyeket a technikai fejlődés figyelembevétele érdekében
szintén indokolt lehet kiigazítani vagy naprakésszé tenni. Továbbá a 2000/36/EK
irányelv I. mellékletének A. szakasza és B. szakaszának 1. pontja nem tartozik
azon bizottsági hatáskörök alá, amelyek a szóban forgó melléklet bizonyos
rendelkezéseinek a technikai fejlődéshez való hozzáigazítására
vonatkoznak, noha azok olyan technikai elemeket tartalmaznak, amelyeket a
technikai fejlődés figyelembevétele érdekében indokolt lehet kiigazítani
vagy naprakésszé tenni. Ezért az 1999/4/EK, a 2000/36/EK, a 2001/111/EK, a
2001/113/EK és a 2001/114/EK irányelv következetes alkalmazása érdekében az
1999/4/EK, a 2000/36/EK, a 2001/111/EK és a 2001/114/EK irányelv mellékleteinek
a technikai fejlődés és a nemzetközi szabványokban bekövetkezett
fejlemények figyelembevétele érdekében történő kiigazításához vagy
naprakésszé tételéhez szükséges további hatáskörökkel is indokolt a Bizottságot
felruházni.
(4)       Ennélfogva az 1999/4/EK, a
2000/36/EK, a 2001/111/EK, a 2001/113/EK és a 2001/114/EK irányelv bizonyos nem
alapvető rendelkezéseinek a technikai fejlődés és/vagy adott esetben
a nemzetközi szabványokban bekövetkezett fejlemények figyelembevétele érdekében
történő kiegészítése vagy módosítása céljából a Bizottságot fel kell
ruházni azzal a hatáskörrel, hogy az alábbi hatály és tartalom tekintetében –
az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének
megfelelően – felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhasson el: az
1999/4/EK irányelv tekintetében a mellékletben található termékmegnevezésekkel
és -meghatározásokkal kapcsolatos, általában százalékos arányban kifejezett
technikai jellemzők kiigazítása vagy naprakésszé tétele céljából; a
2000/36/EK irányelv tekintetében az 1. melléklet A. szakaszában található
árumegnevezésekkel és –meghatározásokkal kapcsolatos, általában százalékos
arányban és/vagy grammban kifejezett technikai jellemzők, valamint a
szóban forgó melléklet B., C. és D. szakaszának kiigazítása vagy naprakésszé
tétele céljából; a 2011/111/EK irányelv tekintetében a melléklet A. részének az
abban található megnevezésekkel és meghatározásokkal kapcsolatos technikai
jellemzők és a melléklet B. részének kiigazítása vagy naprakésszé tétele
céljából; a 2011/113/EK irányelv tekintetében az I. mellékletnek az abban
található termékmegnevezésekkel és -meghatározásokkal kapcsolatos, általában
grammban és/vagy százalékos arányban kifejezett technikai jellemzők, valamint
a II. mellékletnek és a III. melléklet B. részének kiigazítása vagy naprakésszé
tétele céljából; valamint a 2011/114/EK irányelv tekintetében az I.
mellékletnek az abban található termékmeghatározásokkal és terméknevekkel
kapcsolatos, általában százalékos arányban kifejezett technikai jellemzők,
valamint a II. melléklet kiigazítása vagy naprakésszé tétele céljából.
(5)       Különösen fontos, hogy a
Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson az előkészítő
munka során, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló
jogi aktus előkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia
kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére
történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.
(6)       Az élelmiszerjog általános
elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság
létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról
szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[10] elfogadását követően,
amely az élelmiszer és takarmány termelésének, feldolgozásának és
forgalmazásának minden szakaszára vonatkozik uniós és nemzeti szinten is, az
élelmiszerekre vonatkozó általános uniós rendelkezések az 1999/4/EK, a
2000/36/EK, a 2001/111/EK, a 2001/113/EK és a 2001/114/EK irányelv hatálya alá
eső termékekre közvetlenül alkalmazandók. Következésképpen már nem
indokolt, hogy a Bizottság rendelkezzen a szóban forgó irányelveknek az
élelmiszerekre vonatkozó általános uniós rendelkezésekhez való
hozzáigazításához szükséges hatáskörökkel. Ezért a szóban forgó hatásköröket
biztosító rendelkezéseket el kell hagyni.
(7)       Ezért az 1999/4/EK, a
2000/36/EK, a 2001/111/EK, a 2001/113/EK és a 2001/114/EK irányelvet ennek
megfelelően módosítani kell.
(8)       Mivel az 1999/4/EK, a
2000/36/EK, a 2001/111/EK, a 2001/113/EK és a 2001/114/EK irányelv módosításai
csak a bizottsági hatásköröket érintik, azokat a tagállamoknak nem kell
átültetniük,
ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1999/4/EK irányelv 4. és 5. cikkének
helyébe a következő rendelkezés lép:
„4. cikk
A Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson
alapuló jogi aktusoknak az 5. cikkel összhangban történő elfogadására a
mellékletben található termékmegnevezésekkel és -meghatározásokkal kapcsolatos
technikai jellemzők módosítása céljából, a vonatkozó nemzetközi
szabványokban bekövetkezett fejlemények, és adott esetben a technikai
fejlődés figyelembevétele érdekében.
5. cikk
(1)     Az ezen irányelvben említett
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság
részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.
(2)     A Bizottságnak a 4. cikkben említett,
felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására adott felhatalmazás
határozatlan időre szól, (…)-tól/-től kezdődő hatállyal. (E
módosító jogszabály hatálybalépésének dátumát a Kiadóhivatal tölti ki.)
(3)     Az Európai Parlament vagy a Tanács
bármikor visszavonhatja a 4. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról
szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat
az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a
benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem
érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
érvényességét.
(4)     A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi
aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti
arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5)     A 4. cikk értelmében elfogadott
felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai
Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két
hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást,
illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az
Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog
kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen
időtartam két hónappal meghosszabbodik. '
2. cikk
A 2000/36/EK irányelv 5. és 6. cikkének
helyébe a következő rendelkezés lép:
„5. cikk
A Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson
alapuló jogi aktusoknak a 6. cikkel összhangban történő elfogadására az 1.
melléklet A. szakaszában található árumegnevezésekkel és -meghatározásokkal
kapcsolatos technikai jellemzők, valamint a szóban forgó melléklet B., C.
és D. szakaszának módosítása céljából, a vonatkozó nemzetközi szabványokban
bekövetkezett fejlemények, és adott esetben a technikai fejlődés
figyelembevétele érdekében.
6. cikk
(1)     Az ezen irányelvben említett,
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság
részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.
(2)     A Bizottságnak az 5. cikkben említett,
felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására adott felhatalmazás
határozatlan időre szól, (…)-tól/-től kezdődő hatállyal. (E
módosító jogszabály hatálybalépésének dátumát a Kiadóhivatal tölti ki.)
(3)     Az Európai Parlament vagy a Tanács
bármikor visszavonhatja az 5. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról
szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat
az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a
benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem
érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
érvényességét.
(4)     A Bizottság a felhatalmazáson alapuló
jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg
értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5)     Az 5. cikk értelmében elfogadott
felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai
Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két
hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást,
illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az
Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog
kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen
időtartam két hónappal meghosszabbodik.”
3. cikk
A 2001/111/EK irányelv 4. és 5. cikkének
helyébe a következő rendelkezés lép:
„4. cikk
A Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson
alapuló jogi aktusoknak az 5. cikkel összhangban történő elfogadására a
melléklet A. részében található megnevezésekkel és meghatározásokkal
kapcsolatos technikai jellemzők, valamint a melléklet B. részének
módosítása céljából, a vonatkozó nemzetközi szabványokban bekövetkezett
fejlemények, és adott esetben a technikai fejlődés figyelembevétele
érdekében.
5. cikk
(1)     Az ezen irányelvben említett
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság
részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.
(2)     A Bizottságnak a 4. cikkben említett,
felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására adott felhatalmazás
határozatlan időre szól, (…)-tól/-től kezdődő hatállyal. (E
módosító jogszabály hatálybalépésének dátumát a Kiadóhivatal tölti ki.)
(3)     Az Európai Parlament vagy a Tanács
bármikor visszavonhatja a 4. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról
szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat
az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a
benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem
érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
érvényességét.
(4)     A Bizottság a felhatalmazáson alapuló
jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg
értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5)     A 4. cikk értelmében elfogadott
felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai
Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két
hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást,
illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az
Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog
kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen
időtartam két hónappal meghosszabbodik.”
4. cikk
A 2001/113/EK irányelv 5. és 6. cikkének
helyébe a következő rendelkezés lép:
„5. cikk
A Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson
alapuló jogi aktusoknak a 6. cikkel összhangban történő elfogadására az I.
mellékletben található termékmegnevezésekkel és -meghatározásokkal kapcsolatos
technikai jellemzők, valamint a II. mellékletnek és a III. melléklet B.
részének módosítása céljából, a vonatkozó nemzetközi szabványokban
bekövetkezett fejlemények, és adott esetben a technikai fejlődés
figyelembevétele érdekében.
6. cikk
(1)     Az ezen irányelvben említett
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság
részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.
(2)     A Bizottságnak az 5. cikkben említett,
felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására adott felhatalmazás
határozatlan időre szól, (…)-tól/-től kezdődő hatállyal. (E
módosító jogszabály hatálybalépésének dátumát a Kiadóhivatal tölti ki.)
(3)     Az Európai Parlament vagy a Tanács
bármikor visszavonhatja az 5. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról
szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat
az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a
benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem
érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
érvényességét.
(4)     A Bizottság a felhatalmazáson alapuló
jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg
értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.
(5)     Az 5. cikk értelmében elfogadott
felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai
Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két
hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást,
illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az
Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog
kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen
időtartam két hónappal meghosszabbodik.”
5. cikk
A 2001/114/EK irányelv 5. és 6. cikkének
helyébe a következő rendelkezés lép:
„5. cikk
A Bizottság felhatalmazást kap felhatalmazáson
alapuló jogi aktusoknak a 6. cikkel összhangban történő elfogadására az I.
mellékletben található termékmeghatározásokkal és terméknevekkel kapcsolatos
technikai jellemzők, valamint a II. melléklet módosítása céljából, a vonatkozó
nemzetközi szabványokban bekövetkezett fejlemények, és adott esetben a
technikai fejlődés figyelembevétele érdekében.
6. cikk
(1)     Az ezen irányelvben említett
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság
részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.
(2)     A Bizottságnak az 5. cikkben említett,
felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására adott felhatalmazás
határozatlan időre szól, (…)-tól/-től kezdődő hatállyal. (E
módosító jogszabály hatálybalépésének dátumát a Kiadóhivatal tölti ki.)
(3)     Az Európai Parlament vagy a Tanács
bármikor visszavonhatja az 5. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról
szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat
az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a
benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem
érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
érvényességét.
(4)     A Bizottság a felhatalmazáson alapuló
jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg
értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5)     Az 5. cikk értelmében elfogadott
felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai
Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két
hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást,
illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az
Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog
kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen
időtartam két hónappal meghosszabbodik.”
6. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben,
Az Európai Parlament részéről                     a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               HL C […]., […]., […]. o.
[2]               HL C […]., […]., […]. o.
[3]               HL L
66., 1999.3.13., 26. o.
[4]               HL L 197., 2000.8.3., 19. o.
[5]               HL L 10., 2002.1.12., 53. o.
[6]               HL L 10., 2002.1.12., 67. o.
[7]               HL L 15., 2002.1.17., 19. o.
[8]               HL L 200., 2006.7.22., 11. o.
[9]               HL L 184., 1999.7.17., 23. o.
[10]             HL L 31., 2002.2.1., 1. o.


				|

		52012PC0109

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az irodai berendezésekre vonatkozó európai uniós energiahatékonysági címkézési programról és az irodai berendezésekre vonatkozó közösségi energiahatékonysági címkézési programról szóló 106/2008/EK rendelet módosításáról /* COM/2012/0109 final - 2012/0049 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A 106/2008/EK rendelet az irodai berendezések
(számítógépek, képernyők, nyomtatók, másológépek, szkennerek stb.)
vonatkozásában meghatározza az Energy Star programnak az Európai Unióban
történő végrehajtására vonatkozó szabályokat. Az Energy Star program
végrehajtása az Európai Unióban az Amerikai Egyesült Államok kormánya és az
Európai Közösség között létrejött, az irodai berendezések energiahatékonyságára
vonatkozó címkézési programok összehangolásáról szóló megállapodás[1]
alapján történik, amely megállapodás 2001 decemberében lejárt. A Tanács 2001.
július 12-én határozatot fogadott el, amelyben meghatalmazta a Bizottságot,
hogy egy újabb, 5 évre szóló megállapodás érdekében tárgyalásokat folytasson. A
tárgyalások 2011. november 29-én lezárultak. E javaslat célja az Energy
Star program végrehajtásának az új megállapodásban foglaltakhoz való
hozzáigazítása és a 106/2008/EK rendelet ennek megfelelő módosítása. A
106/2008/EK rendelet módosítására irányuló javaslat mellett a Bizottság az új
Energy Star-megállapodás aláírására és megkötésére vonatkozó tanácsi
határozatjavaslatot is előterjeszt.
2.           AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK
ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
Az új
megállapodásra és a 106/2008/EK rendelet módosítására irányuló javaslatok
figyelembe veszik az Energy Star program unióbeli végrehajtásának
első két időszaka (2001–2010) alatt szerzett tapasztalatokat és az
Európai Uniós Energy Star Testülettel folytatott konzultációkat.
Az
Energy Star program harmadik ötéves szakasza megvalósításának részletes
indokait az Energy Star programnak a 2006 és 2010 közötti időszakban
történő végrehajtásáról szóló közlemény[2] és a Bizottság
által a Tanács elé terjesztett, a második Energy Star-megállapodásra
vonatkozó tárgyalások megnyitásáról szóló ajánlás tartalmazza. A főbb
következtetések összefoglalva a következők:
–
Az Energy Star igen eredményesnek bizonyult az
irodai berendezések piacának a jobb energiahatékonyság irányába történő
elmozdításában. A programnak köszönhetően
az utóbbi 3 évben értékesített irodai berendezések villamosenergia-fogyasztása
csaknem 11 TWh-val, azaz körülbelül 16 %-kal volt kisebb. Ez
1,8 milliárd euró energiaköltség-megtakarítást eredményezett, és 3,7
Mt-val kevesebb szén-dioxid került a légkörbe.
–
A program rugalmas és dinamikus politikai keretet
biztosít, ezért különösen alkalmas a gyorsan fejlődő termékek,
például az IKT-termékek szabályozására.
–
Az EU-nak és az USA-nak célszerű továbbra is
szorosan együttműködnie a termékekre vonatkozó előírások kidolgozásában
oly módon, hogy a két fél nagyjából egy időben, azonos szintű
követelményeket vezet be.
–
Tekintve az USA azon szándékát, hogy a program
keretében ezentúl lehetővé tegye a harmadik fél általi tanúsítást, a
megállapodást indokolt két külön termékbejegyzési rendszer fenntartásával
folytatni: az EU-ban öntanúsítást, az USA-ban pedig harmadik fél általi
tanúsítást alkalmazva. A kölcsönös elismerés elvének megszűnése
valószínűleg nem jár kedvezőtlen hatással az uniós programban részt
vevő gyártókra, mivel azok elsősorban az uniós piacban érdekeltek.
–
A gyártók beszámolója szerint a programban való
részvételük szempontjából a legfőbb ösztönzést az a követelmény jelenti,
hogy a központi kormányzati szerveknek legalább az
Energy Star-energiahatékonyságnak megfelelő irodai berendezéseket
kell beszerezniük. Továbbá tekintve, hogy a gyártók jelentős hányada részt
vesz a székhelyétől eltérő tagállamok közbeszerzési pályázataiban,
érdemes fontolóra venni a közbeszerzést szabályozó rendelkezések
megerősítését. Az említett rendelkezések
megerősítésének további indokai az energiahatékonysági irányelvet[3] kísérő hatásvizsgálatban[4] olvashatók.
–
Noha a rendelkezésre álló adatok azt mutatják, hogy
a szabályoknak való megfelelés magas szintű, a Bizottságnak és a
tagállamoknak szorosan együtt kell működniük a program teljes mértékű
végrehajtása érdekében, és a megállapodás megkötését követő 18 hónapon
belül meg kell vizsgálniuk a végrehajtás hatékonyságát.
Ebben az összefüggésben egyértelműen meg kell állapítani a program
végrehajtása keretében a Bizottságra és a tagállamokra háruló
kötelezettségeket.
–
A Bizottság folyamatosan nyomon követi, hogy az USA
által javasolt változások és az Energy Star program milyen hatást gyakorol
az energiamegtakarításokra, a gyártókra és a szabályoknak való megfelelésre. Az
új megállapodás lejárta előtt legalább két évvel a Bizottság megvizsgálja
az irodai berendezések energiafogyasztásának kezelésére alkalmas különböző
lehetőségeket, ezen belül az Energy Star program más szakpolitikai
eszközökkel való esetleges felváltásának lehetőségét.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A 106/2008/EK rendelet módosítására irányuló
javaslat elsődleges célja, hogy az Energy Star program végrehajtását
az Amerikai Egyesült Államok kormánya és az Európai Unió között létrejött, az
irodai berendezések energiahatékonyságára vonatkozó címkézési programok
összehangolásáról szóló újabb megállapodáshoz igazítsa.
A módosítási javaslat egyetlen lényegi eleme a
106/2008/EK rendelet 4. cikke (4) bekezdésének elhagyása, amely előírja,
hogy „Azon irodai berendezéseket, amelyek számára az USEPA engedélyezte a közös
embléma használatát, e rendeletnek megfelelőnek kell tekinteni, kivéve ha
bizonyíték van ennek ellenkezőjére.” A program működése az
eddigiekben mind az EU-ban, mind az USA-ban a gyártók általi öntanúsításon
alapult. A Bizottság nézete szerint a program Európai Unión belüli sikere
részben éppen az ilyen megengedő termékbejegyzési eljárásoknak volt
köszönhető. Ezzel szemben az USA úgy határozott, hogy a saját piacán forgalomba
helyezett termékek esetében mostantól bevezeti a harmadik fél általi
tanúsítást. Ezt a szemléletet az uniós piac esetében nem javasolt alkalmazni,
mivel adott esetben kedvezőtlen hatással lenne a programra, és
előnytelen helyzetbe hozná a kkv-kat a nagyobb gyártókkal szemben. Ennek
megfelelően az új megállapodást két külön termékbejegyzési rendszer
alkalmazása mellett kell működtetni: az Unió piacán forgalmazott
termékeket az Európai Bizottságnál, az USA piacán forgalomba hozott termékeket
pedig az USA Energy Star programja keretében akkreditált harmadik feleken
keresztül kell bejegyeztetni. Ez azt is jelenti, hogy a kölcsönös elismerés
elve a jövőben nem alkalmazható.
A többi módosítás részben a hatályos
jogszabályokra (4. cikk) és az új megállapodásra (11. cikk) való
hivatkozások, valamint az Energy Star Testület nevének (8. cikk)
frissítését érinti. A 12. cikk a Bizottság és a tagállamok végrehajtási
feladatait állapítja meg. A 4. és 7. cikk, valamint a 13. és 14. cikk
összevonásra kerül.
Az Energy Star programnak a 2006 és 2010
közötti időszakban történő végrehajtásáról szóló közlemény
következtetései szerint meg kell erősíteni a közbeszerzést szabályozó
rendelkezéseket. Ugyanakkor mivel az Energy Star programnak az új
megállapodás szerint, megfelelő időben történő végrehajtása csak
a módosított rendelet gyors elfogadása esetén lehetséges, a Bizottság nem kíván
jelentős mértékű módosításokra javaslatot tenni. A közbeszerzést szabályozó rendelkezések
megerősítését célzó javaslatok ehelyett az energiahatékonysági irányelvre
vonatkozó javaslatban[5] kaptak helyet, amely átfogóan foglalkozik a közbeszerzéssel. A rendeletben módosításakor ezért figyelembe kell
venni az említett irányelv közbeszerzésre vonatkozó rendelkezéseit.
A Bizottság folyamatosan nyomon követi, hogy
az USA által javasolt változások és az Energy Star program milyen hatást
gyakorol az energiamegtakarításokra, a gyártókra és a szabályoknak való
megfelelésre. Az új megállapodás lejárta előtt legalább két évvel a
Bizottság megvizsgálja az irodai berendezések energiafogyasztásának kezelésére
alkalmas különböző jövőbeli lehetőségeket, ezen belül az
Energy Star program más szakpolitikai eszközökkel való esetleges
felváltásának lehetőségét.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
A javaslat már létező program végrehajtásának
folytatására irányul, ezért nincs hatással sem az operatív és igazgatási, sem a
humánerőforrást érintő előirányzatokra.
2012/0049 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
az irodai berendezésekre vonatkozó európai
uniós energiahatékonysági címkézési programról és az irodai berendezésekre
vonatkozó közösségi energiahatékonysági címkézési programról szóló 106/2008/EK
rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 194. cikke
(1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére,
tekintettel a Régiók Bizottságának
véleményére,
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       Az irodai berendezésekre
vonatkozó közösségi energiahatékonysági címkézési programról szóló, 2008.
január 15-i 106/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[6] rendelkezik az Energy Star programnak az Európai Unión belül, az
Amerikai Egyesült Államok kormánya és az Európai Közösség között létrejött, az
irodai berendezések energiahatékonyságára vonatkozó címkézési programok összehangolásáról
szóló megállapodás[7] alapján történő végrehajtásáról. Az említett megállapodás 2011.
december 28-án lejárt, és a Tanács határozatot fogadott el, amelyben
meghatalmazta a Bizottságot, hogy egy újabb, 5 évre szóló megállapodás
érdekében tárgyalásokat folytasson az Amerikai Egyesült Államokkal. Az új
megállapodás tárgyában folytatott tárgyalások 2011. november 29-én lezárultak.
Ennélfogva helyénvaló a rendelet szövegében az új megállapodásra való
hivatkozást elhelyezni.
(2)       Frissíteni szükséges az
energiával kapcsolatos termékek környezetbarát tervezésére vonatkozó
követelmények megállapítási kereteinek létrehozásáról szóló, 2009. október 21-i
2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[8], az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb
erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel
történő jelöléséről szóló, 2010. május 19-i 2010/30/EU európai
parlamenti és tanács irányelv[9], valamint az uniós ökocímkéről szóló, 2009. november 25-i
66/2010/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[10] által létrehozott uniós címkézési és minőségtanúsítási
rendszerekre vonatkozó hivatkozásokat is.
(3)       A rendelet módosítása
alkalmat kínál az Energy Star Testület új nevének a szövegbe való felvételére
is.
(4)       Az új megállapodás VI. cikkének
figyelembevétele érdekében – amely két külön termékbejegyzési rendszer (az Unió
piacán forgalmazott termékek esetében öntanúsítás, az Egyesült Államok piacán
forgalomba hozott termékek esetében harmadik fél általi tanúsítás)
alkalmazásáról rendelkezik – indokolt elhagyni a rendelet 4. cikkének (4)
bekezdését.
(5)       Az energiahatékonyságról,
valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről
szóló […./../EU] európai parlamenti és tanácsi irányelv[11] megfelelő rendelkezéseinek kapcsolódását a 6. cikkben indokolt
meghatározni.
(6)       Indokolt egyértelműen
meghatározni az Energy Star program végrehajtása keretében a Bizottságra
és a tagállamokra háruló, a 12. cikk (3) bekezdésében foglalt
kötelezettségeket.
(7)       A program értékelésekor
indokolt mérlegelni az egyéb felmerülő szakpolitikai lehetőségeket, továbbá
indokolt elegendő időt hagyni a megállapodás esetleges megújítását
érintő megalapozott döntésre.
(8)       A 106/2008/EK rendeletet
ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 106/2008/EK rendelet a következőképpen
módosul:
1.           A 4. cikk helyébe a
következő szöveg lép:
„4. cikk
Általános elvek
(1)
Az Energy Star programot össze kell hangolni –
adott esetben – más európai uniós címkézési vagy minőségtanúsítási
rendszerekkel, és különösen olyan rendszerekkel, mint az ökocímke odaítélésének
a 66/2010/EK rendelettel megállapított európai uniós rendszere, a 2010/30/EK
irányelvvel előírt, az energiával kapcsolatos termékek energia- és egyéb
erőforrás-fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel
történő jelölése, valamint a 2009/125/EK irányelvet végrehajtó
intézkedések. Ez az összehangolás kiterjed a bizonyítékok cseréjére és adott
esetben közös előírás- és követelményszintek meghatározására a
különböző rendszerek között.
(2)
A tagállamokban az Energy Star programmal
egyidejűleg az irodai berendezésekre vonatkozóan egyéb, már meglévő
és új önkéntes energiahatékonysági címkézési rendszerek is működhetnek.
(3)
A közös emblémát a program résztvevői az
egyedi irodai berendezéseiken és a hozzájuk kapcsolódó promóciós anyagon
használhatják.
(4)
Az Energy Star programban való részvétel
önkéntes alapon történik.
(5)
Bármely európai uniós megfelelőségértékelési
szabály és megfelelőségi jelölés és/vagy az Európai Unió és harmadik
országok között megkötött, az európai uniós piachoz való hozzáféréssel kapcsolatos
bármely nemzetközi megállapodás sérelme nélkül a Bizottság vagy a tagállamok
megvizsgálhatják az e rendelet hatálya alá tartozó és az európai uniós piacon
forgalomba hozott termékeket, hogy ellenőrizzék a rendelet
követelményeinek betartását.”
2.           A 6. cikk helyébe a
következő szöveg lép:
„6. cikk
Az energiahatékonysági feltételek
promóciója
(1)
A megállapodás időtartamára az építési
beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló
közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló,
2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[12] szerinti központi kormányzati hatóságok az uniós és a nemzeti jog,
valamint a gazdasági szempontok sérelme nélkül meghatározzák az említett
irányelv 7. cikkében meghatározott határértékeket teljesítő vagy azokat
túllépő, árubeszerzésre irányuló közbeszerzési szerződésekre
vonatkozó – legalább a közös műszaki előírásokkal megegyező
szintű – energiahatékonysági követelményeket. E cikk az
energiahatékonyságról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon
kívül helyezéséről szóló […./../EU] európai parlamenti és tanácsi irányelv[13] 5. cikkében és III. mellékletének f) pontjában foglalt rendelkezések
sérelme nélkül alkalmazandó.
(2)
A megállapodás időtartamára a Bizottság és más
uniós intézmények az uniós és a nemzeti jog, valamint a gazdasági szempontok
sérelme nélkül meghatározzák a 2004/18/EK irányelv 7. cikkében meghatározott
határértékeket teljesítő vagy azokat túllépő, árubeszerzésre irányuló
közbeszerzési szerződésekre vonatkozó – legalább a közös műszaki
előírásokkal megegyező szintű – energiahatékonysági
követelményeket.”
3.           A 7. cikket el kell hagyni.
4.           A 8. cikk helyébe a
következő szöveg lép:
„8. cikk
Európai Uniós Energy Star Testület
(1)
A Bizottság létrehozza a 9. cikkben említett
nemzeti képviselőkből és az érdekelt felek képviselőiből
álló Európai Uniós Energy Star Testületet (EUEST). Az EUEST felülvizsgálja az
Energy Star program Unión belüli végrehajtását, és szükség szerint tanácsot
ad és támogatást nyújt a Bizottságnak, hogy az feladatát a megállapodás IV.
cikkében említett irányítási testületként végezhesse.
(2)
A Bizottság biztosítja, hogy az EUEST tevékenységei
során a lehető legnagyobb mértékben gondoskodjon minden egyes irodai
berendezés termékcsoportjára vonatkozóan az adott termékcsoportban érintett
valamennyi érdekelt fél – mint például gyártók, kiskereskedők,
importőrök, környezetvédő csoportok és fogyasztói szervezetek –
kiegyensúlyozott részvételéről.
(3)
A Bizottság – a közös műszaki előírások
időben történő felülvizsgálata céljából – az EUEST segítségével
figyelemmel kíséri a közös emblémával ellátott termékek piaci megjelenését,
illetve az irodai berendezések energiahatékonyságának fejlődését.
(4)
A Bizottság megállapítja az EUEST eljárási
szabályzatát, figyelembe véve az EUEST-ben részt vevő nemzeti
képviselők véleményét.”
5.           A 11. cikk helyébe a
következő szöveg lép:
„11. cikk
A műszaki kritériumok
felülvizsgálatára vonatkozó előkészítő eljárások
(1)
A közös műszaki előírások és a
megállapodás C. mellékletének hatálya alá tartozó
irodaiberendezés-termékcsoportok felülvizsgálata előkészítésének céljából,
továbbá az USEPA-nak benyújtandó javaslattervezetnek vagy válasznak a
megállapodásban és az Amerikai Egyesült Államok kormánya és az Európai Unió
közötti, az irodai berendezések energiahatékonyságára vonatkozó címkézési
programok összehangolásáról szóló megállapodás[14] megkötéséről szóló, […]-i […] tanácsi határozatban meghatározott
eljárásoknak megfelelő elküldése előtt az alábbi (2)–(5) bekezdésben
meghatározott lépéseket kell megtenni.
(2)
A Bizottság felkérheti az EUEST-et, hogy tegyen
javaslatot a megállapodás vagy a valamely termékre vonatkozó közös műszaki
előírások felülvizsgálatára vonatkozóan. A Bizottság maga is tehet
javaslatot az EUEST-nek a megállapodás vagy a valamely termékre vonatkozó közös
műszaki előírások felülvizsgálatára. Az EUEST saját kezdeményezésére
is tehet javaslatot a Bizottságnak.
(3)
A Bizottság konzultál az EUEST-tel, ha az USEPA-tól
a megállapodás felülvizsgálatára vonatkozó javaslatot kap.
(4)
Ha az EUEST tagjai véleményt nyújtanak be a
Bizottságnak, figyelembe kell venniük a megvalósíthatósági és piaci tanulmányok
eredményeit, illetve az energiafogyasztás csökkentésére rendelkezésre álló
technológiát.
(5)
A Bizottság az energiafogyasztás csökkentése
céljából – a megállapodás I. cikkének (3) bekezdésében előírtaknak
megfelelően – különösen figyelembe veszi a magas követelményeket támasztó
közös műszaki előírások felállításának célkitűzését, és
kellő figyelmet fordít a rendelkezésre álló technológiára és az azokkal
járó költségekre. Az EUEST, különösen valamely új közös műszaki
előírásokról szóló véleményének benyújtása előtt figyelembe veszi a
környezetbarát tervezésről szóló tanulmányok legújabb eredményeit.”
6.           Az 12. és 13. cikk helyébe a
következő szöveg lép:
„12. cikk
Piacfelügyelet és a visszaélések
ellenőrzése
(1)
A közös embléma csak a megállapodás hatálya alá
tartozó termékekkel összefüggésben és a megállapodás B. mellékletében foglalt
emblémafelhasználási iránymutatásokkal összhangban használható.
(2)
Tilos bármely hamis vagy megtévesztő reklám,
vagy a közös emblémával összetéveszthető bármely címke vagy embléma
használata.
(3)
A Bizottság a megállapodás IX. cikke (2), (3) és
(4) bekezdésében leírt intézkedések meghozatalával vagy összehangolásával biztosítja
a közös embléma megfelelő használatát. A tagállamok adott esetben a
rendelet rendelkezéseinek való megfelelőség biztosítása érdekében a saját
területükön – a megállapodás IX. cikke (5) bekezdésének megfelelő –
intézkedéseket hoznak, és arról tájékoztatják a Bizottságot. A tagállamok a
kezdeti intézkedések megtétele érdekében a Bizottsághoz utalhatják a programban
részt vevők meg nem felelésére vonatkozó bizonyítékokat.”
„13. cikk
Értékelés és felülvizsgálat
Mielőtt a megállapodásban részes felek a
megállapodás megújításáról tárgyalnának annak XIV. cikke (2) bekezdésével
összhangban, a Bizottság értékeli az Energy Star program hatásosságát az
irodai berendezések energiahatékonyságának javítása és a gyártók piaci
lehetőségeinek biztosítása terén, és megvizsgálja az uniós
jogszabályokban, jelesül a 2009/125/EK és a 2010/30/EK irányelvben
meghatározott egyéb felmerülő szakpolitikai lehetőségeket. Az
említett értékelés és vizsgálatok eredményét a megállapodás lejárta előtt
legalább két évvel megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.”
7.           A 14. cikket el kell hagyni.
2. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben,
Az Európai Parlament részéről                     a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               HL L 381., 2006.12.28., 26. o.
[2]               COM(2011) 337 végleges.
[3]               COM(2011) 370 végleges.
[4]               SEC(2011) 779 végleges.
[5]               COM(2011) 370 végleges.
[6]               HL L 39., 2008.2.13., 1. o.
[7]               HL L 381., 2006.12.28., 26. o.
[8]               HL L 285., 2009.10.31., 10. o.
[9]               HL L 153., 2010.6.18., 1. o.
[10]             HL L 27., 2010.1.30., 1. o.
[11]             HL L […]., […], […]. o.
[12]             HL L 134., 2004.4.30., 114. o. A legutóbb az 1422/2007/EK
bizottsági rendelettel (HL L 317., 2007.12.5., 34. o.) módosított
irányelv.
[13]             HL L […]., […], […]. o.
[14]             HL L […]., […], […]. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0278

Javaslat a Tanács rendelete a Kínai Népköztársaságból származó egyes nyergek behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről  /* COM/2007/0278 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 30.5.2007COM(2007) 278 véglegesJavaslatA TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó egyes nyergek behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |A javaslat indokai és célkitűzései E javaslat tárgya az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazása a Kínai Népköztársaságból származó egyes nyergek behozatalára vonatkozó eljárás során. |Általános összefüggések E javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben, és az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálat eredményeként jött létre. |A javaslat által érintett területen meglévő rendelkezések A Kínai Népköztársaságból származó egyes nyergek behozatalára ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1999/2006/EK bizottsági rendelet. |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL, HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |Az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően az eljárásban érintett érdekelt feleknek a vizsgálat során már lehetőségük nyílt arra, hogy érdekeik védelmében fellépjenek. |Szakvélemények bekérése és felhasználása |Nem volt szükség külső szakértők bevonására. |Hatásvizsgálat A javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, tartalmazza viszont a megvizsgálandó körülmények részletes felsorolását. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |A javasolt intézkedés összefoglalása 2006. április 7-én a Bizottság dömpingellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból származó egyes nyergek Közösségbe irányuló behozatalának tekintetében. E behozatalra a Bizottság 2006. december 20-i 1999/2006/EK rendeletével ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki. A tanácsi rendeletre irányuló mellékelt javaslat alapját a dömpingről, a kárról, az okozati összefüggésről és a közösségi érdekről tett végleges megállapítások képezik; e megállapítások megerősítették az ideiglenes megállapításokat, ugyanakkor a dömpingkülönbözetek kiszámításában néhány változáshoz vezettek. Ezért javasoljuk, hogy a Tanács fogadja el a csatolt rendeletjavaslatot, és a rendeletet legkésőbb 2007. június 27-ig hirdesse ki a Hivatalos Lapban. |Jogalap A legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet. |A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ennélfogva nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat a következők miatt eleget tesz az arányosság elvének: |Az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. |Nem szükséges annak feltüntetése, hogy a Közösségre, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági szereplőkre és az állampolgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, illetve hogy milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével. |Eszközválasztás |Javasolt eszköz: rendelet. |Más eszközök nem felelnének meg a következő ok(ok) miatt: A fent említett alaprendelet nem rendelkezik más lehetőségről. |KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK |A javaslat nincs hatással a közösségi költségvetésre. |1.  JavaslatA TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó egyes nyergek behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,tekintettel a tanácsadó bizottsággal folytatott egyeztetést követően benyújtott bizottsági javaslatra,mivel:A. IDEIGLENES INTÉZKEDÉSEK2.  A Bizottság az 1999/2006/EK rendelettel[2] (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó, jelenleg a 8714 95 00, az ex 8714 99 90 és az ex 9506 91 10 KN-kód alá sorolható egyes nyergek behozatalára.3.  Emlékeztetőül: a dömping és a kár vizsgálata a 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak). Az okozott kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák tekintetében a Bizottság a 2002. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: bázisidőszak) vonatkozó adatokat vizsgálta.B. AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE4.  A Kínából származó egyes nyergek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám bevezetését követően néhány érdekelt fél írásbeli észrevételeket nyújtott be. Amennyiben a felek kérelmezték, lehetőséget kaptak szóbeli meghallgatásra is.5.  A Bizottság folytatta a végleges megállapításokhoz szükségesnek ítélt információk feltárását és ellenőrzését.6.  Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Kínából származó egyes nyergek behozatalára a Bizottság végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni. A felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy e tájékoztatást követően adott határidőn belül észrevételeket tehessenek.7.  A felek által benyújtott írásbeli és szóbeli megjegyzéseket a Bizottság megvizsgálta, és a megállapításokat adott esetben ennek megfelelően módosította.C. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK8.  Egy importőr tiltakozott a vizsgálatnak a nyergek alapvető részeire (alap, nyeregpárna és huzat) történő kiterjesztése ellen, mivel úgy vélte, hogy sem a panasz, sem a vizsgálat nem mutatta fel a dömpingnek olyan bizonyítékát, amely ezt indokolttá tette volna. Ugyanez az importőr azt is felhozta, hogy a nyeregnek és a nyereg részeinek egy és ugyanazon terméknek való minősítéséhez nem kielégítő indok az, hogy ugyanazon végtermék (vagyis biciklik és hasonló termékek) előállításához használják fel őket. Azt is állította továbbá, hogy bizonyos nyeregrészek azért kerültek be a termék definíciójába, hogy ezzel elejét lehessen venni az intézkedések kijátszásának, amennyiben dömpingellenes vámok kivetésére kerül sor. Ennek alapján azzal érvelt, hogy a közösségi importőröknek lehetőségük kellene, hogy legyen arra, hogy az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének értelmében mentességet kérjenek a dömpingellenes vám alól.9.  Mindenekelőtt meg kell jegyezni, hogy a panasz nyergekről és azok alapvető részeiről szól. A Bizottság álláspontja azonban az, hogy a vizsgálat indításához szükséges prima facie dömpingbizonyítéknak nem kell kiterjednie a vizsgálat tárgyát képező valamennyi terméktípusra. Amennyiben a nyereg részei ugyanazon műszaki, fizikai és vegyi tulajdonságokkal rendelkeznek, és rendeltetésük kizárólag a termék egészébe (vagyis a nyeregbe) történő beépítés, és azok önmagukban nem alkotnak külön terméket, a meghatározás szerint az érintett termék részét képezik és a vizsgálat rájuk is kiterjed. Emellett az, hogy az alapvető részeket mint olyanokat az együttműködő exportáló gyártók a vizsgálati időszak alatt nem exportálták a Közösségbe, nem zárja ki azt, hogy az együtt nem működő exportőrök megtehették ezt. Emlékeztetésül megjegyezzük, hogy az utóbbi exportőrök kivitele teszi ki az érintett termék Közösségbe irányuló kivitelének több mint 75%-át.10.  Ahogyan azt az ideiglenes rendelet (16) preambulumbekezdése ismerteti, a vizsgálat azt mutatta ki, hogy a formák, anyagok és a gyártási eljárások különbségei ellenére az érintett termék különböző típusai ugyanazokkal a fizikai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvetően ugyanarra a célra használják őket. Ezt a megállapítást a szóban forgó importőr nem vonta kétségbe (illetve ezen eljárásban érdekelt egyetlen más fél sem), és nem szolgált semmi olyan bizonyítékkal vagy információval sem, amely az ideiglenes megállapításoknak ellentmondott volna. Következésképpen annak meghatározása, hogy bizonyos nyeregrészeket ugyanazon terméknek kell-e tekinteni, nem kizárólag a végfelhasználás kritériumán alapult. Ezért nem fogadható el az importőr azon állítása, hogy a nyergek bizonyos alapvető részeit nem lenne szabad az érintett termékként kezelni.11.  Hasonlóképpen következik a fentiekből, hogy a kijátszással kapcsolatos megfontolások nem játszottak döntő szerepet az érintett termék jelen vizsgálatban történő meghatározásakor.12.  Az érintett, illetve a hasonló termékre vonatkozó további észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (14)–(18) preambulumbekezdése megerősítést nyer.D. DÖMPING1. Piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás13.  Az ideiglenes tájékoztatást követően az exportáló gyártók egy csoportja – akiknek piacgazdasági elbánás, illetve egyéni elbánás iránti kérelmét a Bizottság elutasította azzal az indokolással, hogy az alaprendelet 18. cikkének értelmében félrevezető információkat szolgáltattak – annak a véleményének adott hangot, hogy nem lenne szabad együtt nem működő félként kezelni, és hogy az, hogy bizonyos információkat nem közölt – amit a Bizottság ideiglenes megállapításaiban félrevezetőnek ítélt – nem vezethet az egyéni elbánás megtagadásához, mert a szóban forgó információk kizárólag a belföldi piacra vonatkoztak, így a rendes érték kiszámítását befolyásolják.14.  A vállalat azonban nem szolgált kielégítő magyarázattal az elhallgatott információk tekintetében, ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy helyénvaló az együttműködésükre vonatkozó ideiglenes megállapítások fenntartása. Az ezen exportáló gyártó által szolgáltatott információk egészének megbízhatóságával szemben következésképpen támasztott kételyek továbbra is fennállnak, és az exportáló gyártói csoporthoz tartozó valamennyi kapcsolt vállalat maradéktalan együttműködésének hiányában nem állapítható meg, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében megfogalmazott, az egyéni elbánásra vonatkozó feltételek teljesülnek-e e csoport esetében.15.  A közösségi gazdasági ágazat azon véleményének adott hangot, hogy az a körülmény, hogy az exportáló gyártók némelyike külföldi közvetlen befektetéseket ösztönző adómentességet élvez, összeegyeztethetetlen azzal, hogy ezek az exportáló gyártók piacgazdasági elbánásban részesülnek.16.  A vállalatok ezen adómentességből származó tényleges haszna azonban elhanyagolhatónak bizonyult, ezért ez az adómentesség nem minősül a piacgazdasági elbánással összeegyeztethetetlennek.17.  Ezenkívül a közösségi gazdasági ágazat szerint egy exportőri csoport piacgazdasági elbánás iránti kérelmét el kellett volna utasítani, mert a vizsgálati időszak alatt ezen exportőrök szövetségének alapszabályzata bizonyos százalékú exporteladásokat írt elő.18.  A Bizottság azonban úgy ítéli meg, hogy ezen előírások – amelyeket az exportőrök a gyakorlatban nem tartottak be, és amelyeket a vizsgálati időszak után töröltek a szabályzatból – sem jog szerint, sem ténylegesen nem jelentettek korlátozást a vállalatok tevékenységére nézve.19.  A piacgazdasági elbánás és az egyéni elbánás megadására vonatkozó egyéb új érv hiányában az ideiglenes rendelet (19)–(27) preambulumbekezdésében foglalt megállapítások megerősítést nyernek.2. Rendes értéka) A rendes érték meghatározása a piacgazdasági elbánásban részesülő kínai exportáló gyártók esetében20.  Az ideiglenes tájékoztatást követően egy exportáló gyártó észrevételeket nyújtott be a rendes érték megállapítására alkalmazott részletes számításokhoz. Ezek az észrevételek indokoltnak bizonyultak, és a rendes érték kiszámítása ennek megfelelően módosult.21.  A rendes érték kiszámítását érintő egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (28)–(40) preambulumbekezdésében meghatározott általános módszer megerősítést nyer.b) A rendes érték meghatározása a piacgazdasági elbánásban nem részesülő kínai exportáló gyártók esetébeni. Analóg ország22.  Az ideiglenes tájékoztatást követően egy importőr megismételte azt az – egy másik fél által az eljárás során korábban már képviselt – véleményt, miszerint az egyetlen brazíliai együttműködő gyártó domináns helyzetben van a brazil piacon, továbbá kapcsolatban áll a panaszossal, és kétségbe vonta a Bizottság azon döntését, hogy Brazíliát tekinti analóg országnak. Ezeket az állításokat a Bizottság már elemezte, és az ideiglenes rendelet (47) bekezdésében cáfolta. Mivel az ideiglenes tájékoztatást követően érkezett észrevételek nem tartalmaztak új információkat, és a további vizsgálat során nem merült fel arra utaló jel, hogy a brazil együttműködő gyártónak a brazil piacon betöltött domináns szerepe vagy a panaszoshoz fűződő kapcsolata hatással lett volna a közölt adatok megbízhatóságára vagy arra, hogy Brazíliát analóg országnak lehessen tekinteni, az ideiglenes szakaszban levont következtetés megerősítést nyer.23.  Brazília analóg országnak való minősítésére vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az alaprendelet (41)–(49) preambulumbekezdése megerősítést nyer.ii. A rendes érték24.  A brazíliai együttműködő gyártó által benyújtott adatok ellenőrzésére még az ideiglenes intézkedések bevezetése előtt sor került, de mindez ahhoz túl későn történt a folyamatban, hogy az eredményeket az intézkedésekben figyelembe lehetett volna venni. Az ellenőrzés eredményeként a rendes értékre a piacgazdasági elbánásban nem részesülő kínai exportáló gyártók esetében alkalmazandó számítást finomítani kellett.25.  A piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártókra vonatkozó rendes érték meghatározásával kapcsolatos egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (41)–(51) preambulumbekezdésében megállapított általános módszer végleges megerősítést nyer.3. Exportárak26.  A rendes érték kiszámítását érintő észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (52)–(54) preambulumbekezdésében meghatározott általános módszer megerősítést nyer.4. Összehasonlítás27.  Az ideiglenes tájékoztatást követően egy exportáló gyártó azt állította, hogy bizonyos, egy tajvani kapcsolt vállalkozáson keresztül végzett értékesítések esetében az exportárak után kifizetett jutalékok különbségeinek az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazítása nem volt indokolt. Az exportőr azt állította, hogy a tajvani vállalat a 2. cikk (10) bekezdése i) pontjában említett egyik feladatot sem látja el. Ez az állítás azonban ellentmond annak a leírásnak, amelyet a vállalat a dömpingellenes kérdőívre adott válaszában az értékesítési folyamatról adott, és amelyet a helyszíni látogatás igazolt, így az állítás elfogadhatatlan.28.  Egyéb vonatkozó megjegyzés hiányában az ideiglenes rendelet (55) és (56) preambulumbekezdése megerősítést nyer.5. Dömpingkülönbözeta) A piacgazdasági elbánásban részesülő együttműködő exportáló gyártó esetében29.  Egy együttműködő exportáló gyártó annak a véleményének adott hangot, hogy a vállalatcsoport egyik olyan tagjára is egyéni dömpingkülönbözetet kellene alkalmazni, amelyik a vizsgálati időszakban nem exportált az EK-ba. Tekintettel arra, hogy a csoport a vizsgálatban maradéktalanul együttműködött, a Bizottság a kérésnek helyt adott, így a csoport átlagos dömpingkülönbözetét erre a vállalatra, a Cionlli Bicycle Components (Tianjin) Co. Ltd.-re is alkalmazni kell.30.  A rendes értékkel kapcsolatos fent említett módosítások fényében a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett végleges dömpingkülönbözetek a következők:Vállalat | Végleges dömpingkülönbözet |Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd., Shunde Hongli Bicycle Parts Co. Ltd., Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co. Ltd. és Cionlli Bicycle Components (Tianjin) Co. Ltd. | 5,8 % |Giching Bicycle Parts (Shenzhen) Co. Ltd. és Velo Cycle Kunshan Co. Ltd. | 0% |b) Az összes többi exportáló gyártó esetében31.  Az ideiglenes tájékoztatást követően egy importőr azt állította, hogy az egész országra érvényes dömpingkülönbözethez nem lett volna szabad az egyetlen, sem piacgazdasági elbánásban, sem egyéni elbánásban nem részesülő együttműködő exportáló gyártót alapul venni. Ezen importőr véleménye szerint az egész országra érvényes dömpingkülönbözethez a (12) preambulumbekezdésben említett exportáló gyártói csoport exportárát is figyelembe kellett volna venni.32.  Ahogyan azt az ideiglenes rendelet (23) preambulumbekezdése is említi, az ezen exportőr által szolgáltatott adatok egészének szavahihetőségével kapcsolatban azonban komoly kételyek merültek fel, mert az exportőr szándékosan nem közölt adatokat egyik legfontosabb belföldi ügyfelével való kapcsolatáról, és ezért a vizsgálat során együtt nem működőnek minősült.33.  Mindazonáltal az érkezett észrevételek fényében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy – tekintve a sem piacgazdasági elbánásban, sem egyéni elbánásban nem részesülő egyetlen együttműködő exportáló gyártó igencsak kicsi kiviteli volumenét – helyesebb lenne az egész országra érvényes vám kiszámításába az Eurostat importadatait is bevonni, 500 g/nyereg átlagsúlyt alapul véve.34.  Ennek megfelelően az egész országra érvényes dömpingkülönbözet az alábbiak súlyozott átlagaként nyert megállapítást:35.  a sem a piacgazdasági, sem egyéni elbánásban nem részesülő együttműködő exportőr esetében megállapított dömpingkülönbözet és36.  az Eurostat behozatali adataiból számított dömpingkülönbözet, az együttműködő gyártók kivitelének értéke és mennyisége nélkül.37.  Az analóg ország adatai alapján kiszámított rendes értéken is történtek kisebb javítások.38.  A közösségi gazdasági ágazat azon a véleményen volt, hogy a Bizottság által az egész országra érvényes vám kiszámításánál alkalmazott 500 g/nyereg átlagsúly túl magas érték volt. A gazdasági ágazat szerint 420 g/nyereg átlagsúlyból kellett volna kiindulni, amely az Eurostat adatai alapján alacsonyabb nyergenkénti egységárat eredményezett volna. A gazdasági ágazat azonban ezen állítását nem tudta elegendő igazolható bizonyítékkal alátámasztani. Ezért a – vizsgálat során gyűjtött adatok által alátámasztott – 500 g becsült átlagsúly továbbra is mérvadó.39.  Mindezek alapján az egész országra megállapított dömpingérték a vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-ár 29,6 %-a.E. KÁR1. Közösségi termelés40.  A közösségi termelésre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (64) és (65) preambulumbekezdése megerősítést nyer.2. A közösségi gazdasági ágazat meghatározása41.  A közösségi gazdasági ágazat meghatározásával kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (66) és (67) preambulumbekezdése megerősítést nyer.3. Közösségi felhasználás42.  A közösségi felhasználásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (68) és (69) preambulumbekezdése megerősítést nyer.4. Az érintett országból a Közösségbe irányuló behozatal43.  Az érintett országból a Közösségbe irányuló behozatalra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (70)–(76) preambulumbekezdése megerősítést nyer.5. A közösségi gazdasági ágazat helyzete44.  A közösségi gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (77)–(100) preambulumbekezdése megerősítést nyer.F. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉs45.  Új és megalapozott vonatkozó információk vagy érvek hiányában az ideiglenes rendelet (105)–(118) preambulumbekezdése megerősítést nyer.G. KÖZÖSSÉGI ÉRDEK46.  Lényeges új vonatkozó információk vagy érvek hiányában az ideiglenes rendelet (119)–(135) preambulumbekezdése megerősítést nyer.H. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK1. A kár megszüntetéséhez szükséges mérték47.  A kár megszüntetéséhez szükséges mértékre vonatkozó egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (136)–(140) preambulumbekezdése megerősítést nyer.2. A vámok formája és mértéke48.  A fentiek fényében, valamint az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének értelmében olyan mértékű végleges dömpingellenes vámot kell kivetni, amely elegendő a behozatal által okozott kár megszüntetéséhez, a megállapított dömpingkülönbözetet azonban nem haladja meg.49.  A fentiek alapján a végleges vámok a következőképpen alakulnak:Vállalat | Végleges vám |Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd., Shunde Hongli Bicycle Parts Co. Ltd., Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co. Ltd. és Cionlli Bicycle Components (Tianjin) Co. Ltd. | 5,8% |Giching Bicycle Parts (Shenzhen) Co. Ltd. és Velo Cycle Kunshan Co. Ltd. | 0% |Összes többi vállalat | 29,6% |50.  Az ebben a rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alapjául a jelenlegi vizsgálat megállapításai szolgáltak. Ezért a vámtételek a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében észlelt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag az érintett országból származó, az említett vállalatok – így konkrét jogalanyok – által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében név és cím szerint nem szereplő bármely más vállalat – a konkrétan megemlített vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatokat is beleértve – által előállított importált termékek esetében nem alkalmazhatók ezek a vámtételek, így azok esetében az „összes többi vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.51.  Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazása iránti bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz[3] kell intézni, haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, valamint a bel- és külföldi értékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például a névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. Szükség esetén a rendelet az egyéni vámtételek alkalmazására jogosult vállalatok listájának frissítésével ennek megfelelően módosításra kerül.52.  A dömpingellenes vám maradéktalan érvényesítése érdekében a maradék vámértéket nemcsak az együtt nem működő exportőrök esetében kell alkalmazni, hanem azon vállalatok esetében is, amelyek a vizsgálati időszakban nem exportáltak. Az utóbbi vállalatok azonban – amennyiben megfelelnek az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdésének második albekezdésében megfogalmazott követelményeknek – helyzetük egyéni elbírálása érdekében kérelmet nyújthatnak be az említett cikk szerinti felülvizsgálatra.4. Az ideiglenes vámok végleges beszedése és külön ellenőrzés53.  Figyelembe véve a megállapított dömpingkülönbözetek nagyságát és a közösségi gazdasági ágazatnak okozott kár mértékét, a Bizottság szükségesnek ítéli az ideiglenes rendelettel, azaz az 1999/2006/EK rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámmal biztosított összegeknek a végleges vám mértékéig történő végleges beszedését. Amennyiben a végleges vámok alacsonyabbak, mint az ideiglenes vámok, a biztosított összegnek a végleges dömpingellenes vám összegét meghaladó részét el kell engedni. Amennyiben a végleges vámok magasabbak, mint az ideiglenes vámok, csak az ideiglenes vámok mértékének megfelelően biztosított összeget kell véglegesen beszedni.54.  Annak érdekében, hogy az intézkedések kijátszásának – a vámtételek közötti jelentős különbségeknek tulajdonítható – veszélye a lehető legkisebb legyen, a Bizottság a dömpingellenes vámok szabályszerű alkalmazásának biztosítására jelen esetben külön rendelkezéseket ítél szükségesnek. Ezek közé a – kizárólag az egyéni vámtételben részesülő vállalatokra vonatkozó – külön rendelkezések közé tartozik az e rendelet mellékletében megállapított követelményeknek megfelelő érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Az ilyen számlával nem kísért behozatalra az összes többi exportőrre alkalmazandó maradék dömpingellenes vám vonatkozik.55.  Emlékeztetőül meg kell jegyezni, hogy amennyiben a dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyéni vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének volumene jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen esetben, és amennyiben a feltételek teljesülnek, kijátszás elleni vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat tárgya többek között annak megállapítása, hogy szükséges-e az egyéni vámtételek eltörlése, és ebből következően az egész országra érvényes vám bevezetése,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk(1) A Kínai Népköztársaságból származó, a 8714 95 00, az ex 8714 99 90 és az ex 9506 91 10 KN-kód (8714 99 90 81 és 9506 91 10 10 TARIC-kód) alá besorolt motor nélküli kétkerekű és más kerékpárok (beleértve az áruszállításra szolgáló tricikliket is), segédmotorral ellátott oldalkocsis vagy oldalkocsi nélküli kerékpárok, fitneszgépek és szobai kondicionáló gépek nyergeinek és a nyergek alapvető részeinek, azaz az alapoknak, a nyeregpárnáknak és a huzatoknak a behozatalára végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre.(2) A vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek esetében a következő:Vállalat | Dömpingellenes vám | Kiegészítő TARIC kód |Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd., Shunde Hongli Bicycle Parts Co. Ltd., Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co. Ltd. és Cionlli Bicycle Components (Tianjin) Co. Ltd. | 5,8% | A787 |Giching Bicycle Parts (Shenzhen) Co. Ltd. és Velo Cycle Kunshan Co. Ltd. | 0% | A788 |Összes többi vállalat | 29,6% | A999 |(3) A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyéni vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, az összes többi vállalat esetében alkalmazandó vámtételt kell alkalmazni.(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.2. cikkAz 1999/2006/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó, a 8714 95 00, az ex 8714 99 90 és az ex 9506 91 10 KN-kód (8714 99 90 81 és 9506 91 10 10 TARIC-kód) alá besorolt motor nélküli kétkerekű és más kerékpárok (beleértve az áruszállításra szolgáló tricikliket is), segédmotorral ellátott oldalkocsis vagy oldalkocsi nélküli kerékpárok, fitneszgépek és szobai kondicionáló gépek nyergeinek és a nyergek alapvető részeinek – azaz az alapoknak, a nyeregpárnáknak és a huzatoknak – a behozatalára kivetett ideiglenes dömpingellenes vámokkal biztosított összegeket véglegesen be kell szedni.A biztosított összegeknek azt a részét, amely a végleges dömpingellenes vám összegét meghaladja, fel kell szabadítani. Amennyiben a végleges vámok magasabbak, mint az ideiglenes vámok, csak az ideiglenes vámok mértékének megfelelően biztosított összegeket kell véglegesen beszedni.3. cikkEz a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETAz e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlának tartalmaznia kell egy a vállalat egy tisztségviselőjének kézjegyével ellátott és a következőket tartalmazó nyilatkozatot:56.  A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása.57.  A következő nyilatkozat: „Alulírott ……. igazolom, hogy a jelen számlán feltüntetett [mennyiségű], az Európai Közösségbe történő kivitelre értékesített nyerget és a nyergek alapvető részeit a (a vállalat neve és címe) (kiegészítő TARIC-kód) állította elő (az érintett ország neve)-ban. Kijelentem, hogy az e számlán feltüntetett adatok hiánytalanok és a valóságnak megfelelnek.”Dátum, aláírás [1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.[2] HL L 379., 2006.12.28., 11. o.[3] European CommissionDirectorate-General for Trade- Direction H, office J-79 5/161049 Brussels/Belgium


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0338

Javaslat a Tanács rendelete a Libériával szembeni egyes korlátozó intézkedésekről szóló 234/2004/EK rendelet módosításáról  /* COM/2007/0338 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 19.6.2007COM(2007) 338 véglegesJavaslatA TANÁCS RENDELETEa Libériával szembeni egyes korlátozó intézkedésekről szóló 234/2004/EK rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1.  A Libériával kapcsolatos 234/2004/EK rendelet a 2006/31/KKBP és a 2006/518/KKBP közös állásponttal, valamint az 1521/2003 és ezt követő, Libériával szembeni korlátozó intézkedéseket megújító és módosító ENSZ biztonsági tanácsi határozatokkal összhangban megtiltja a fegyverekkel és katonai felszerelésekkel kapcsolatos bizonyos szolgáltatások nyújtását, valamint a nyersgyémántok behozatalát.2.  A 2006. december 20-i 1731/2006 határozatával az ENSZ Biztonsági Tanácsa többek között úgy határozott, hogy a fegyverekre vonatkozó intézkedéseket nem alkalmazzák a halált nem okozó fegyvereken és lőszereken kívüli, olyan halált nem okozó katonai felszereléskészletekre, amelyeket az 1521/2003 határozat 21. bekezdése értelmében felállított bizottsághoz előzetesen bejelentettek, és kizárólag a libériai kormány rendőri és biztonsági erőinek tagjai által történő használatra szántak, akiket az Egyesült Nemzetek libériai missziójának 2003. októberi megkezdését követően világítottak át és képeztek ki.3.  A fegyverembargó alóli mentesség a pénzügyi segítségnyújtásra is vonatkozik, ezért a 234/2004/EK tanácsi rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.4.  A 234/2004/EK rendelet bizonyos feladatokkal ruházza fel a nemzeti hatóságokat és újra kellene gondolni e hatóságok bemutatását, hogy kezelni lehessen bizonyos kérdéseket, amelyek olyan európai területeken lévő hatóságokkal kapcsolatosak, amelyek külkapcsolataiért egy tagállam felelős.5.  E javaslat a Bizottság 2007. január 31-i COM (2007) 40 javaslata helyébe lép.6.  JavaslatA TANÁCS RENDELETEa Libériával szembeni egyes korlátozó intézkedésekről szóló 234/2004/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 60. és 301. cikkére,tekintettel a Libériával szembeni egyes korlátozó intézkedések módosításáról és megújításáról szóló, 2007. február 12-i 2007/93/KKBP közös álláspontra[1],tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:7.  A Libériával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2004/137/KKBP közös álláspont[2] előírta a Libériáról szóló 1521/2003/ENBT-határozatban ismertetett intézkedések végrehajtását, beleértve a fegyverembargót és a Libériának a katonai tevékenységekkel kapcsolatosan nyújtott technikai és pénzügyi segítség megtiltását.8.  Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1647/2005, 1683/2006, 1689/2006 és 1731/2006 számú határozataival összhangban a 2006/31/KKBP[3], a 2006/518/KKBP[4] és a 2007/93/KKBP közös álláspont ismét megerősítette a 2004/137/KKBP közös álláspont korlátozó intézkedéseit, és bizonyos módosításokról rendelkezett.9.  A 234/2004/EK tanácsi rendelet[5] tiltja a katonai tevékenységekkel kapcsolatos technikai és pénzügyi segítség nyújtását Libériának, valamint a nyersgyémántok behozatalát Libériából.10.  A libériai események előrelépése fényében az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2006. december 20-án elfogadta a 1731/2006 határozatot, amely megújította az 1521/2003 határozat által előírt megszorító intézkedéseket, és úgy határozott, hogy a fegyverekre vonatkozó intézkedéseket nem alkalmazzák a halált nem okozó fegyvereken és lőszereken kívüli, olyan halált nem okozó katonai felszereléskészletekre, amelyeket az 1521/2003 határozat (21) bekezdése értelmében felállított bizottsághoz előzetesen bejelentettek, és kizárólag a libériai kormány rendőri és biztonsági erőinek tagjai által történő használatra szántak, akiket az Egyesült Nemzetek libériai missziójának 2003. októberi megkezdését követően világítottak át és képeztek ki.11.  A 2007/93/KKBP közös álláspont kiegészítő mentességet biztosít az ilyen készletekre és a Közösséget cselekvésre szólítja fel.12.  Célszerű a 234/2004/EK tanácsi rendelet módosítása az illetékes hatóságok bemutatása tekintetében.13.  E módosítást az 1731/2006/ENBT határozat elfogadásának napjára visszamenő hatállyal kell elfogadni.14.  A 234/2004/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 234/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:a) A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:„3. cikk15.  A szolgáltató letelepedésének helye szerinti tagállam illetékes hatóságai, amint az 1. mellékletben felsorolt honlapok jelzik, a 2. cikktől eltérve engedélyezhetik az alábbiak nyújtását:a) technikai segítségnyújtás, finanszírozás vagy pénzügyi segítségnyújtás, amely a következőkhöz kapcsolódik:i. fegyverek és ahhoz kapcsolódó felszerelések, amennyiben a segítségnyújtást vagy a szolgáltatásokat kizárólag az Egyesült Nemzetek libériai missziója támogatására és használatára szánják, vagyii. fegyverek és lőszerek, amelyeket korlátozásmentes műveleti felhasználás céljából továbbra is a különleges biztonsági szolgálat őriz meg, és amelyeket 2006. június 13-a előtt az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 1521/2003 határozatának (21) bekezdésével létrehozott bizottság jóváhagyásának megfelelően szolgáltattak a szolgálat tagjainak gyakorlatozás céljából;b) finanszírozás vagy pénzügyi segítségnyújtás, amely a következőkhöz kapcsolódik:i. kizárólag a libériai rendőrség vagy a libériai fegyveres erők képzésének és reformjának nemzetközi programja támogatására szánt, vagy az azok által használt fegyverek és azokhoz kapcsolódó felszerelések, amennyiben az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 1521/2003 határozatának (21) bekezdésével létrehozott bizottság jóváhagyta a szóban forgó fegyverek és az ahhoz kapcsolódó felszerelések kivitelét, értékesítését, beszerzését vagy átszállítását,ii. kizárólag humanitárius vagy védelmi felhasználásra szánt, halált nem okozó katonai felszerelések, amennyiben az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 1521/2003 határozatának (21) bekezdésével létrehozott bizottság jóváhagyta a szóban forgó felszerelések kivitelét, értékesítését, beszerzését vagy átszállítását, vagyiii. a libériai kormány rendőri és biztonsági erőinek tagjai használatára szánt fegyverek és lőszerek, akiket az Egyesült Nemzetek libériai missziójának 2003. októberi megkezdését követően világítottak át és képeztek ki, amennyiben az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 1521/2003 határozatának (21) bekezdésével létrehozott bizottság jóváhagyta a szóban forgó fegyverek és lőszerek kivitelét, értékesítését, beszerzését vagy átszállítását.iv. a libériai kormány rendőri és biztonsági erőinek olyan tagjai használatára szánt halált nem okozó fegyvereken és lőszereken kívüli, halált nem okozó katonai felszerelések, akiket az Egyesült Nemzetek libériai missziójának 2003. októberi megkezdését követően világítottak át és képeztek ki, amennyiben az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 1521/2003 határozatának (21) bekezdésével létrehozott bizottságot értesítették a szóban forgó fegyverek és lőszerek kiviteléről, értékesítéséről, beszerzéséről vagy átszállításáról.16.  Nem adható engedély olyan tevékenységekhez, amelyeket már elvégeztek.”b) A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:„4. cikk17.  Amennyiben e tevékenységeket az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 1521/2003 határozatának (21) bekezdésével létrehozott bizottság előzetesen jóváhagyta, a szolgáltató letelepedésének helye szerinti tagállam illetékes hatósága, amit azt az I. mellékletben felsorolt honlap jelzi, a 2. cikktől eltérve engedélyezheti az alábbiakkal kapcsolatos technikai segítség nyújtását:a) kizárólag a libériai rendőrség vagy a libériai fegyveres erők kiképzésének és reformjának nemzetközi programja támogatására szánt, vagy az azok által használt fegyverek és azokhoz kapcsolódó felszerelések,b) kizárólag humanitárius vagy védelmi célokra szánt, halált nem okozó katonai felszerelések. vagyc) a libériai kormány rendőri és biztonsági erőinek tagjai használatára szánt fegyverek és lőszerek, akiket az Egyesült Nemzetek libériai missziójának 2003. októberi megkezdését követően világítottak át és képeztek ki.Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 1521/2003 határozatának (21) bekezdésével létrehozott bizottság jóváhagyását a szolgáltató letelepedésének helye szerinti tagállam illetékes hatóságán keresztül kell kérni, amint az I. mellékletben szereplő honlap jelzi.A c) pontban említett fegyverekkel és lőszerekkel kapcsolatos technikai segítségnyújtás jóváhagyására az érintett tagállam kormánya és Libéria kormánya közös kérelmet nyújtanak be az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 1521/2003 határozatának (21) bekezdésével létrehozott bizottságnak.18.  Nem adható engedély olyan tevékenységekhez, amelyeket már elvégeztek.”c) A szöveg a következő, 8a. cikkel egészül ki:„8a. cikk19.  A tagállamok kijelölik az e rendeletben említett illetékes hatóságokat és azonosítják azokat az 1. mellékletben felsorolt honlapokon, vagy azokon keresztül.20.  A tagállamok e rendelet hatálybalépését követően haladéktalanul értesítik a Bizottságot az illetékes hatóságaikról, és minden későbbi módosításról.”2. cikkA 234/2004/EK rendelet 1. melléklete helyébe e rendelet 1. melléklete lép.3. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételét követő napon lép hatályba. Ezt a rendeletet 2006. december 21-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, …-án/-éna Tanács részérőlaz elnök1. MELLÉKLETA 3. és a 4. cikkben említett illetékes hatóságokra vonatkozó információkat tartalmazó honlapok és az Európai Bizottság címe az értesítések tekintetében(a tagállamok egészítik ki)BELGIUMBULGÁRIACSEH KÖZTÁRSASÁGDÁNIANÉMETORSZÁGÉSZTORSZÁGGÖRÖGORSZÁGSPANYOLORSZÁGFRANCIAORSZÁGÍRORSZÁGOLASZORSZÁGCIPRUSLETTORSZÁGLITVÁNIALUXEMBURGMAGYARORSZÁGMÁLTAHOLLANDIAAUSZTRIALENGYELORSZÁGPORTUGÁLIAROMÁNIASZLOVÉNIASZLOVÁKIAFINNORSZÁGSVÉDORSZÁGEGYESÜLT KIRÁLYSÁGAz Európai Bizottság értesítési címe:European Commission (Európai Bizottság)DG External Relations (Külkapcsolati Főigazgatóság)Directorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSP (A. Igazgatóság – Válságplatform és KKBP szakpolitikai koordináció)Unit A2. (A2. egység)Crisis Management and Conflict Prevention (Válságkezelés és konfliktusmegelőzés)CHAR 12/106B-1049 Bruxelles/Brüsszel (Belgium)e-mail: relex-sanctions@ec.europa.euTel:. 00 (322) 295 55 85, 296 61 33Fax: (32 2) 299 08 73[1] HL L 41., 2007.2.13., 17. o.[2] HL L 40., 2004.2.12., 35. o. A 2004/902/KKBP közös állásponttal módosított közös álláspont (HL L 379., 2004.12.24., 113. o.).[3] HL L 19., 2006.1.24., 38. o.[4] HL L 201., 2006.7.25., 36. o.[5] HL L 40., 2004.2.12., 1. o. A legutóbb a […]/2007/EK rendelettel (HL L […]., /2007.6. […], […]. o.) módosított rendelet