				|

		52012PC0449

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra alkalmazandó vámkontingensek kiosztásáról /* COM/2012/0449 final - 2012/0217 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
A Kereskedelmi Világszervezethez (WTO) történő
csatlakozásának keretében az Orosz Föderáció vállalta, hogy csökkenti a
nyersfatermékekre jelenleg alkalmazott kiviteli vámok mértékét. Egyes
fatípusok, nevezetesen bizonyos tűlevelű fafajták (pl. a lucfenyő és a fenyő)
tekintetében Oroszország vállalta, hogy vámkontingenseket nyit e termékek
exportjára, és annak egy adott részét az Európai Unió (EU) számára biztosítja.
A vámkontingensek keretén belül jelentősen alacsonyabb szintű kiviteli vámokat fognak
alkalmazni (például 13 %-ot a lucfenyőre és 15 %-ot a fenyőre, a
jelenlegi kötetlen 25 %-os kvótán kívüli kiviteli vámmal ellentétben, a
vámok mértéke azonban legalább 15 EUR/m³ lesz). Ezeket a bizonyos
kötelezettségvállalásokat felvették az Orosz Föderációnak a WTO-hoz történő
csatlakozása kapcsán vállalt engedményei jegyzékébe – a jegyzék V. részének
mellékleteként.
A levélváltás formájában létrejött kétoldalú
megállapodás (a továbbiakban: megállapodás) általános rendelkezéseket határoz
meg a vámkontingensek Unióra eső részének alkalmazására. A megállapodás
különösen arról rendelkezik, hogy a vámkontingensek Unióra eső részében
meghatározott mennyiségeket az Unió kezeli, továbbá hogy az Orosz Föderáció a
kiviteli engedélyeket az Unió által kiadott, vonatkozó importokmányok alapján
bocsátja ki.
A megállapodás rendelkezik arról is, hogy
hatálybalépéséig az Unió és az Orosz Föderáció a vámkontingensek kezeléséről
részletesebb technikai szabályokat dolgoz ki. Ezeket a technikai szabályokat az
Unió és az Orosz Föderáció kormánya között létrejött jegyzőkönyv (a
továbbiakban: jegyzőkönyv) tartalmazza. A jegyzőkönyv rögzíti a kiviteli
vámkontingensek és az azokon belüli kivitel kezelésére vonatkozó szabályokat,
beleértve az Európai Unió és az Orosz Föderáció kormányának illetékes hatóságai
közötti együttműködésre vonatkozó rendelkezéseket, amelyek a rendszer megfelelő
működéséhez szükségesek.
Az Uniónak kiemelt érdeke fűződik a
vámkontingensekhez, amelyek jelentős előnyökben részesítik az Oroszországból
származó faexportokat, mivel a kontingens keretében a vám jóval alacsonyabb,
mint a (kötetlen) kontingensen kívüli vám. Különösen az uniós faipari
ágazatokat és a további felhasználókat, mint a papír-, építő- és bútoripari
ágazatokat érintette hátrányosan, hogy az Orosz Föderáció 2007 óta a
faexportokra alkalmazott vámokat folyamatosan emelte. Az Unión belüli gazdasági
szereplők jelenleg ezekhez a nyersanyagokhoz jelentősen jobb körülmények között
kívánnak hozzáférni, és elsősorban az ő érdeküket szolgálja a vámkontingensek
megállapítása.
Annak érdekében, hogy a megállapodásban és a
jegyzőkönyvben meghatározott irányítási rendszert az Orosz Föderáció WTO-hoz
történő csatlakozásának időpontjában hatékonyan lehessen alkalmazni, a
megállapodás és a jegyzőkönyv a csatlakozás időpontjától kezdve ideiglenesen
alkalmazandó. A megállapodásnak, valamint a jegyzőkönyvnek az Unió nevében
történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló,
2011. december 14-i 2012/105/EU tanácsi határozat 3. cikke
megerősíti, hogy a megállapodás megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig a
megállapodást és a jegyzőkönyvet ideiglenesen kell alkalmazni.
A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy
végrehajtási aktus révén elfogadja a szükséges rendelkezéseket az Unióba
irányuló kivitelre szánt vámkontingensekben megadott mennyiségek kezelésére
vonatkozóan. A megállapodásnak, valamint a jegyzőkönyvnek az Unió nevében történő
aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2011. december 14-i 2012/105/EU
tanácsi határozat 4. cikke felhatalmazza a Bizottságot, hogy a jegyzőkönyv
5. cikkének (2) bekezdése értelmében elfogadja a
kontingensengedély-kiosztás módszerének részletes szabályait, valamint az
Unióba irányuló kivitelre szánt vámkontingensek mennyiségeinek uniós
kezeléséhez szükséges egyéb rendelkezéseket. Ennek alapján a
2012. június 12-i 498/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet
megállapította azokat a szükséges ideiglenes végrehajtási szabályokat, amelyek
az Orosz Föderáció WTO-hoz történő csatlakozásának időpontjában biztosítják a vámkontingensek
Unióra eső részének teljes mértékben operatív uniós kezelését. A 498/2012/EU
bizottsági végrehajtási rendelet azonban azon a napon, amikor a jegyzőkönyvet
már nem kell ideiglenesen alkalmazni (lásd a 498/2012/EU bizottsági
végrehajtási rendelet 20. cikkének (2) bekezdését), hatályát veszti. Ezért
a Bizottságot rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott európai
parlamenti és tanácsi rendelettel fel kell hatalmazni arra, hogy elfogadja a
szükséges végleges végrehajtási rendelkezéseket.
Annak érdekében, hogy mire az Orosz Föderáció
a WTO-hoz csatlakozik, lehetővé tegyék az Uniónak a vámkontingensek rá eső
részének gördülékeny operatív kezelését, a 498/2012/EU bizottsági végrehajtási
rendelet 7. fejezete rendelkezéseket állapított meg azon előkészítő
lépések tekintetében, melyeket közvetlenül az ideiglenes végrehajtási rendelet
hatályba lépése után kell megtenni. Ezek az előkészítő intézkedések azon
vállalatok maximális importmennyiségének (úgynevezett „felső határérték”)
kiszámításához szükségesek, amelyek a megállapodás és a jegyzőkönyv
alkalmazásának első három kontingensidőszakára „hagyományos importőr” státuszt
kérelmeznek (lásd a jegyzőkönyv 5. cikkének (4) bekezdését).
Az új végrehajtási rendeletnek ezért a
498/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet alapján hozott előkészítő
intézkedések joghatását a gazdasági szereplők számára biztosított jogbiztonság
és folytonosság érdekében fenn kell tartania.
2012/0217 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
az Orosz Föderációból az Európai Unióba
irányuló faexportra alkalmazandó vámkontingensek kiosztásáról
AZ
EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az
Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak
207. cikkére,
tekintettel az
Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási
aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,
rendes
jogalkotási eljárás keretében[1],
mivel:
(1)       Figyelembe
véve, hogy az Európai Unió számára gazdasági szempontból fontos a nyersfa
behozatala és az Orosz Föderáció mint nyersfabeszállító, a Bizottsággal
folytatott tárgyalások eredményeképpen az Orosz Föderáció kötelezettséget
vállalt, hogy csökkenti vagy eltörli a jelenleg a nyersfatermékekre alkalmazott
kiviteli vámokat.
(2)       Ezek
a kötelezettségvállalások, amelyek az Orosz Föderációnak a Kereskedelmi
Világszervezethez (a továbbiakban: WTO) történő csatlakozásakor részei lesznek
az árukra vonatkozóan vállalt engedményeket és kötelezettségvállalásokat
tartalmazó jegyzéknek, magukban foglalják bizonyos tűlevelű fafajták
vámkontingenseit, amelyeknek egy része az Európai Unióba irányuló exportra
esik.
(3)       Az
Orosz Föderáció WTO-hoz történő csatlakozására irányuló tárgyalások keretében
az Unió nevében a Bizottság az Orosz Föderációval levélváltás formájában megállapodást[2] kötött az Orosz Föderációból az
Európai Unióba irányuló, bizonyos tűlevelű fák exportjára vonatkozó
vámkontingensek kezeléséről (a továbbiakban: megállapodás).
(4)       A
megállapodásban foglaltaknak megfelelően az Unió és az Orosz Föderáció megegyezett
a vámkontingensek kezelésére vonatkozó részletes technikai szabályokról is;
ezeket az Unió és az Orosz Föderáció kormánya által elfogadott jegyzőkönyv[3] (a továbbiakban: jegyzőkönyv)
formájában a megállapodás tartalmazza.
(5)       2011.
december 14-én a Tanács elfogadta a 2012/105/EU határozatot[4], amely felhatalmazást adott a
megállapodás és a jegyzőkönyv aláírására, valamint ez utóbbiaknak az Orosz
Föderáció WTO-hoz való csatlakozásának időpontjától történő ideiglenes
alkalmazására. A megállapodást és a jegyzőkönyvet 2011. december 16-án írták
alá.
(6)       A
megállapodás rendelkezéseinek megfelelően az Unió belső eljárás keretében
kezeli a vámkontingensek rá eső részét. A 2012/105/EU határozat alapján a
Bizottság a jegyzőkönyv értelmében meghatározza a kontingensengedély-kiosztás
részletes szabályait, valamint az Unióba irányuló kivitelre szánt
vámkontingensek mennyiségeinek uniós kezeléséhez szükséges egyéb
rendelkezéseket. Az Orosz Föderációból az Európai Unióba irányuló faexportra
alkalmazandó vámkontingensek kiosztásáról szóló, 2012. június 12-i 498/2012/EU
bizottsági végrehajtási rendelet[5]
rögzítette azokat a szükséges ideiglenes végrehajtási szabályokat, amelyek
biztosítják a vámkontingenseknek az Unióra eső részének teljes mértékben
operatív uniós kezelését, mire az Orosz Föderáció csatlakozik a WTO-hoz. A
rendelet hatályát veszti, amint a megállapodás és a jegyzőkönyv létrejön és
hatályba lép.
(7)       A
megállapodás és a jegyzőkönyv rendelkezéseinek egységes feltételek mellett
történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási
hatáskörökkel kell felruházni. Az említett hatásköröket a Bizottság
végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési
mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011.
február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[6] megfelelően kell gyakorolni.
(8)       A
kontingensengedély-kiosztás módszerének szabályaival és az Unióba irányuló
kivitelre szánt vámkontingensek mennyiségeinek uniós kezeléséhez szükséges
egyéb rendelkezésekkel kapcsolatos végrehajtási aktusok elfogadására a
vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni tekintettel arra, hogy ezek az
aktusok a közös kereskedelmi politikához kapcsolódó aktusok, ezért a
182/2011/EU rendelet 2. cikke (2) bekezdésének b) pontja iv.
alpontjának hatálya alá tartoznak.
(9)       A
gazdasági szereplők számára a jogbiztonság és folytonosság biztosítása
érdekében a 498/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet alapján hozott
előkészítő intézkedések joghatását az e rendelet alapján hozott új végrehajtási
aktusoknak fenn kell tartaniuk, mintha az előkészítő intézkedéseket az új
végrehajtási aktusok vonatkozó rendelkezései alapján hozták volna meg,
ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:
1. cikk
(1)
Az Európai Unió és az Orosz Föderáció kormánya
közötti, az Orosz Föderációból az Unióba irányuló faexportra vonatkozó
vámkontingensek kezelésével kapcsolatos megállapodás és a megállapodás szerinti
technikai szabályokat tartalmazó jegyzőkönyv végrehajtása keretében a Bizottság
a jegyzőkönyv 5. cikkének (2) bekezdése értelmében elfogadja a
kontingensengedély-kiosztás módszerének részletes szabályait, valamint az
Unióba irányuló kivitelre szánt vámkontingensek mennyiségeinek uniós
kezeléséhez szükséges egyéb rendelkezéseket. Ezeket a végrehajtási aktusokat a
2. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
(2)
A 498/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet
alapján hozott előkészítő intézkedések joghatását az (1) bekezdésben említett
végrehajtási aktusoknak fenn kell tartaniuk.
2. cikk
A Bizottság munkáját a 2012/105/EK határozat
5. cikke alapján létrehozott fabehozatali bizottság segíti. Ez a bizottság a
182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül. A fabehozatali
bizottság valamely tagállam kérésére vagy a Bizottság felvetésére megvizsgálhat
bármely, a megállapodás vagy a jegyzőkönyv alkalmazásához kapcsolódó ügyet.
Az e cikkre való hivatkozás esetén a
182/2011/EU rendelet 5. cikke alkalmazandó.
3. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a
rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi
tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
Az Európai Parlament részéről                     a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               Az Európai Parlament [XXX]-i
álláspontja és a Tanács [XXX]-i határozata.
[2]               HL L 57., 2012.2.29., 3. o.
[3]               HL L 57., 2012.2.29., 5. o.
[4]               HL L 57., 2012.2.29., 1. o.
[5]               HL L 152., 2012.6.13., 28. o.
[6]               HL L 55., 2011.2.28., 13. o.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.4.
            COM(2016) 290 final
            2016/0142(COD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE
            a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelet módosításáról
            (a felfüggesztési mechanizmus felülvizsgálata)

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               A nyugat-balkáni országokra vonatkozó vízumliberalizációs határozatokat követően a Bizottság 2011-ben az 539/2001/EK tanácsi határozatban
                  1
                javaslatot tett egy olyan „vízumokra vonatkozó védzáradékra”, amely lehetővé teszi, hogy sürgős esetben és megfelelően meghatározott kritériumok alapján rövid időszakra ideiglenesen felfüggesszék egy harmadik ország állampolgárainak vízummentességét, hogy leküzdjék egy vagy több tagállam esetleges nehézségeit, amelyek az irreguláris migráció, a megalapozatlan menedékjog iránti kérelmek, vagy a tagállam által az érintett harmadik országnak benyújtott és elutasított visszafogadási kérelmek számának jelentős és lényeges növekedése esetén jelentkeznek
                  2
               .

               2013. december 11-én az Európai Parlament és a Tanács elfogadta az 539/2001/EK rendeletet módosító 1289/2013/EU rendeletet
                  3
               , amely bevezette az úgynevezett „felfüggesztési mechanizmust” és módosította a meglévő kölcsönösségi mechanizmust.

               Az 539/2001/EK rendelet 1a. cikkébe foglalt, említett felfüggesztési mechanizmus bizonyos szükséghelyzetekben végső lehetőségként megengedi egy harmadik ország állampolgáraira vonatkozó vízummentesség ideiglenes felfüggesztését. Ezt bármely tagállam kezdeményezheti, értesítve a Bizottságot arról, hogy hat hónapos időszakon keresztül – az előző év azonos időszakához vagy a vízummentességnek az adott esetében való alkalmazását megelőző utolsó hat hónaphoz képest – olyan szükséghelyzetet előidéző körülményekkel szembesült, amelyet önállón nem tud orvosolni.

               A szóban forgó körülményeket különösen az alábbiak számának jelentős és hirtelen növekedése képezi:

               –a harmadik ország azon állampolgárai, akik a kérdéses tagállam területén jogtalanul tartózkodnak;

               –az adott harmadik ország állampolgárai által benyújtott, megalapozatlan menedékjog iránti kérelmek, amennyiben ez a növekedés különleges nyomást gyakorol a tagállam menekültügyi rendszerére;

               –a tagállam által harmadik országhoz annak állampolgáraira vonatkozóan benyújtott és elutasított visszafogadási kérelmek.

               A Bizottság értesítésekor a tagállamnak indokolnia kell a mechanizmus aktiválását, és közölnie kell a vonatkozó adatokat és statisztikákat, valamint ismertetnie kell a helyzet orvoslása érdekében megtett intézkedéseket. A Bizottság ezt követően tájékoztatja a Tanácsot és az Európai Parlamentet, valamint megvizsgálja a helyzetet és a probléma hatókörét (az érintett tagállamok számát, az Unió általános migrációs helyzetére gyakorolt hatást).

               A Bizottság úgy dönthet, hogy intézkedéseket kell tenni, figyelembe véve, hogy milyen következménnyel járna a vízummentesség felfüggesztése az Uniónak és tagállamainak a szóban forgó harmadik országgal való külkapcsolataira, miközben szorosan együttműködik a szóban forgó harmadik országgal, hogy alternatív hosszú távú megoldásokat találjanak. Ebben az esetben a Bizottságnak az értesítés kézhezvételétől számított három hónap áll rendelkezésre, hogy végrehajtási jogi aktust fogadjon el, amelyben az érintett harmadik ország állampolgárai esetében hat hónapra ideiglenesen felfüggeszti a vízummentességet.

               E hathónapos időszak lejárta előtt a Bizottságnak jelentést kell benyújtania az Európai Parlament és a Tanács számára. E jelentéshez csatolni lehet az 539/2001/EK rendelet módosítására irányuló jogalkotási javaslatot, amelynek célja a szóban forgó harmadik ország áthelyezése a vízumköteles országok jegyzékébe (I. melléklet), és így az állandó vízumkötelezettség bevezetése annak állampolgáraival szemben. Ilyen esetben a vízummentesség ideiglenes felfüggesztése maximum 12 hónapos időszakkal meghosszabbítható.

               Az Európai Unió jelenlegi migrációs helyzetével, valamint a szomszédos országokkal (Grúzia, Ukrajna, Koszovó, Törökország) folytatott vízumliberalizációs párbeszédek sikeres lezárásával összefüggésben több tagállam megkérdőjelezte, hogy a vízummentesség felfüggesztésére vonatkozó hatályos mechanizmus biztosítja-e a az egyes szükséghelyzetekben való fellépéshez szükséges rugalmasságot. E tagállamok különösen a következőkkel érveltek:

               –a lehetséges felfüggesztési okok túl korlátozottak, és például nem tartalmazzák azt, ha egy harmadik ország nem működik együtt azon harmadik országbeli állampolgárok visszafogadásában, akik az említett harmadik országon utaztak keresztül, amennyiben az Unió vagy a tagállam és az adott harmadik ország közötti visszafogadási megállapodás rendelkezik e visszafogadási kötelezettségről;

               –a Bizottságra is ki kellene terjeszteni a felfüggesztési mechanizmus aktiválásának értesítés útján történő kezdeményezését, amit a rendelet kizárólag a tagállamok számára tesz lehetővé;

               –a referencia-időszakok és a határidők túl hosszúak, és nem teszik lehetővé a szükséghelyzetekre való gyors reagálást.

               Tekintettel a Bizottság Grúziára
                  4
               , Ukrajnára
                  5
               , Törökországra
                  6
                és Koszovóra
                  7
                vonatkozó közelmúltbeli vízumliberalizációs javaslataira, valamint a tagállamokkal folytatott újabb megbeszélésekre, a Bizottság úgy döntött, hogy az 539/2001/EK rendelet módosítására irányuló javaslatot terjeszt elő a jelenlegi felfüggesztési mechanizmus felülvizsgálata céljából.

               A fő cél a felfüggesztési mechanizmus megerősítése oly módon, hogy megkönnyítik a tagállamok számára az esetleges felfüggesztéshez vezető körülményekre vonatkozó értesítést, valamint lehetővé teszik, hogy a Bizottság saját kezdeményezésére aktiválja a mechanizmust. A mechanizmus alkalmazását különösen azáltal kell megkönnyíteni, hogy az eljárás gyorsítása érdekében lerövidítik a referencia-időszakokat és a határidőket, valamint kibővítik a felfüggesztés lehetséges indokainak körét, amelynek ki kell terjednie az olyan harmadik országbeli állampolgárok vonatkozó, elutasított visszafogadási megállapodások számának jelentős növekedésére, akik e harmadik országon utaztak keresztül, amennyiben az Unió vagy a tagállam és az adott harmadik ország közötti visszafogadási megállapodás rendelkezik e visszafogadási kötelezettségről. A Bizottság szintén képesnek kell lennie a mechanizmus aktiválására abban az esetben, ha a harmadik ország nem működik együtt a visszafogadás terén, különösen akkor, ha visszafogadási megállapodást kötöttek az adott harmadik ország és az Unió között.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               Az 539/2001/EK tanácsi rendelet felsorolja a tagállamok külső határainak átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országait. Az 539/2001/EK rendeletet Írország és az Egyesült Királyság kivételével valamennyi tagállam, továbbá Izland, Liechtenstein, Norvégia és Svájc alkalmazza. A rendelet az Unió a bármely 180 napos időszakon belül legfeljebb 90 napos rövid tartózkodásokra vonatkozó közös vízumpolitikájának részét képezi.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Mivel a javaslat az Unió közös vízumpolitikájának módosítására irányul, jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 77. cikke (2) bekezdésének a) pontja. A javasolt rendelet a schengeni vívmányok továbbfejlesztését képezi.

               •Szubszidiaritás, arányosság és a jogi aktus típusának megválasztása

                  Az 539/2001/EK rendeletben meghatározott felfüggesztési mechanizmus az EU közös vízumpolitikájának szerves részét képezi. Az a célkitűzés, hogy hatékonyságának növelése érdekében oly módon erősítsék meg a mechanizmust, hogy kibővítik annak alkalmazási körét, és lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy saját kezdeményezésére aktiválja azt, kizárólag uniós szintű fellépéssel, nevezetesen a rendelet módosításával valósítható meg. A tagállamok nem léphetnek fel önállóan a politikai célkitűzés eléréséhez. A politikai célkitűzés eléréséhez nem áll rendelkezésre más (nem jogalkotási) alternatíva.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A hatályos jogszabály utólagos értékelései/ célravezetőségi vizsgálatai

               A 2013 decemberében bevezetett, hatályos felfüggesztési mechanizmust mostanáig soha nem alkalmazták; ezért nem állnak rendelkezésre gyakorlati tapasztalatok a jelenlegi mechanizmussal kapcsolatosan. Több tagállam szerint azonban azért nem került sor soha a mechanizmus alkalmazására, mivel az aktiválása túl nagy akadályokba ütközött, és túl hosszúak voltak a határidők.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A COREPER és a vízum-munkacsoport keretében megvitatták a tagállamokkal az Unió szomszédságában lévő országokra vonatkozó vízumliberalizáció nyomán bevezetendő további biztosítékok szükségességét. E javaslat elkészítésekor figyelembe vették a tagállamok nem hivatalos javaslatait a felfüggesztési mechanizmus felülvizsgálatra.

               •Hatásvizsgálat

                  A felfüggesztési mechanizmus felülvizsgálata önmagában véve nem jár semmiféle közvetlen gazdasági vagy egyéb hatással. Amikor megvizsgál egy tagállam által adott értesítést, a Bizottságnak minden egyedi esetben részletesen értékelnie kell az adott harmadik ország állampolgáraira vonatkozó vízummentesség esetleges felfüggesztésének politikai és gazdasági hatását, mielőtt döntene arról, hogy szükség van-e intézkedésre. Ezért ehhez a javaslathoz nincs szükség hatásvizsgálatra.

               •Alapjogok

                  Ez a javaslat nem érinti hátrányosan az alapjogoknak az Európai Unión belüli védelmét.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  n.a.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A Bizottság fokozott figyelemmel kíséri majd a közelmúltbeli vízumliberalizációs határozatok eredményeként kialakuló migrációs és biztonsági helyzetet, így szükség esetén teljes mértékben ki tudja használni a felülvizsgált felfüggesztési mechanizmus révén biztosított lehetőségeket.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  Ez a javaslat, amely az 539/2001/EK rendelet 1a. cikkébe foglalt felfüggesztési mechanizmus felülvizsgálatára irányul, a következő elemekből áll:

               –Módosul azon körülmények meghatározása, amelyek esetén a tagállamok értesíthetik a Bizottságot annak tisztázása érdekében, hogy a felfüggesztési mechanizmus nem csupán „szükséghelyzetekben, végső lehetőségként”, hanem általában véve olyan esetben alkalmazható, ha a vízumliberalizáció az irreguláris migráció, a megalapozatlan menedékkérelmek, vagy az elutasított visszafogadási megállapodások számának komoly növekedéséhez vezet.

               –Hat hónapról két hónapra rövidül az a referencia-időszak, amely e helyzetnek az előző évi vagy a vízumliberalizációt megelőző helyzettel való összehasonlítására szolgál.

               –Elegendő, hogy az irreguláris migráció, a megalapozatlan menedékjog iránti kérelmek vagy az elutasított visszafogadási kérelmek növekedése „jelentős” legyen, míg a növekedésnek jelenleg „hirtelennek és jelentősnek” kell lennie.

               –Az értesítésbe foglalható, lehetséges felfüggesztési okok közé kell taroznia, ha egy harmadik ország nem működik együtt azon más harmadik országbeli állampolgárok visszafogadásában, akik keresztülutaztak az említett harmadik országon, amennyiben az Unió vagy a tagállam és az adott harmadik ország közötti visszafogadási megállapodás rendelkezik e visszafogadási kötelezettségről.

               –Megszűnik a (hétéves) időbeli korlátozás lehetősége a jelenlegi helyzetnek a vízumliberalizáció előtti helyzettel való összehasonlítása tekintetében.

               –A Bizottság lehetőséget kap arra, hogy saját kezdeményezésére aktiválja a felfüggesztési mechanizmust, ha konkrét és megbízható információk állnak rendelkezésére olyan körülményekről, amelyekről a tagállamok értesítést adhatnak, vagy arról, hogy a harmadik ország – általában véve – nem működik együtt a visszafogadás terén, különösen amennyiben uniós szintű visszafogadási megállapodást kötöttek az adott országgal. Például az alábbiak jelenthetik az együttműködés hiányát:

               –elutasítják a visszafogadási kérelmeket, vagy nem válaszolnak azokra,

               –nem állítják ki a megállapodásban meghatározott határidőre a visszafogadás céljára szolgáló úti okmányokat, vagy nem fogadják el a megállapodásban meghatározott határidők lejártát követően kiállított európai úti okmányokat,

               –felmondják vagy felfüggesztik a megállapodást.

               –Amennyiben a Bizottság a bejelentett (vagy az értesülése szerinti konkrét és megbízható információk tárgyát képező) körülmények vizsgálatát követően úgy dönt, hogy intézkedésre van szükség, három hónapról egy hónapra csökkent azon végrehajtási aktus elfogadásának határideje, amellyel ideiglenesen felfüggeszti az érintett harmadik ország vízummentességét.

               2016/0142 (COD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

               a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelet módosításáról

               (a felfüggesztési mechanizmus felülvizsgálata)

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               rendes jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)Az 539/2001/EK tanácsi rendelet
                  8
                felsorolja a tagállamok külső határainak átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országait.

               (2)A rendelet II. mellékletében felsorolt harmadik országok vízummentességének ideiglenes felfüggesztésére vonatkozó mechanizmus (a továbbiakban: a felfüggesztési mechanizmus) megerősítése érdekében egyszerűbbé kell tenni a tagállamok számára az esetleges felfüggesztéshez vezető körülményekről szóló értesítést, és lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy saját kezdeményezésére indítsa meg a mechanizmust.

               (3)Ennek keretében meg kell könnyíteni a mechanizmus alkalmazását egyrészt a gyorsabb eljárást lehetővé tevő rövidebb referencia-időszakok és határidők megállapításával, másrészt a felfüggesztés lehetséges okainak azon körülményre történő kiterjesztésével, amikor jelentősen megnő az érintett harmadik ország területén átutazott harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozóan benyújtott elutasított visszafogadási kérelmek száma, amennyiben az Unió vagy a tagállam és az adott harmadik ország közötti visszafogadási megállapodás rendelkezik e kötelezettségről.  Lehetővé kell tenni, hogy a mechanizmust a Bizottság is megindíthassa abban az esetben, ha a harmadik ország nem működik együtt a visszafogadás terén, és különösen abban az esetben, ha visszafogadási megállapodás van hatályban az érintett harmadik ország és az Unió között.

               (4)Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal
                  9
                összhangban nem vesz részt. Az Egyesült Királyság tehát nem vesz részt e rendelet elfogadásában, és a rendelet vagy annak alkalmazása rá nézve nem kötelező.

               (5)Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal
                  10
                összhangban nem vesz részt. Írország tehát nem vesz részt e rendelet elfogadásában, és a rendelet vagy annak alkalmazása rá nézve nem kötelező.

               (6)Izland és Norvégia tekintetében e rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás értelmében vett schengeni vívmányok azon rendelkezéseit fejleszti tovább, amelyek az 1999/437/EK tanácsi határozat
                  11
                1. cikkének B. pontjában említett területhez tartoznak.

               (7)Svájc tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2008/146/EK tanácsi határozat
                  12
                3. cikkével összefüggésben értelmezett 1. cikkének B. pontjában említett területhez tartoznak.

               (8)Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2011/350/EU tanácsi határozat
                  13
                3. cikkével összefüggésben értelmezett 1. cikkének B. pontjában említett területhez tartoznak,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

               1. cikk

               Az 539/2001/EK rendelet 1a. cikke az alábbiak szerint módosul:

               1.Az (1) bekezdésben el kell hagyni a következő szövegrészeket:

               „szükséghelyzetekben”, „végső lehetőségként”.

               2.A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

               „(2)
                     A tagállamok értesíthetik a Bizottságot, amennyiben azzal szembesülnek, hogy két hónapos időszakon keresztül az előző év azonos időszakához vagy a vízummentességnek a II. mellékletben szereplő harmadik ország állampolgárai esetében való alkalmazását megelőző utolsó két hónaphoz képest a következő, általuk önállóan meg nem oldható körülmények közül egy vagy több fennáll:

               a)
                     a harmadik ország azon állampolgárai számának jelentős növekedése, akik a tagállam területén jogtalanul tartózkodnak;

               b)
                     a harmadik ország állampolgárai által benyújtott, alacsony arányban elfogadott, menedékjog iránti kérelmek számának jelentős növekedése;

               c)
                     a tagállam által harmadik országhoz annak állampolgáraira, vagy – amennyiben az Unió vagy a tagállam és a harmadik ország közötti visszafogadási megállapodás rendelkezik e kötelezettségről – a harmadik ország területén átutazott harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozóan benyújtott és elutasított visszafogadási kérelmek számának jelentős növekedése.

               Az első albekezdésben említett értesítést megfelelően indokolni kell, és közölni kell a vonatkozó adatokat és statisztikákat, valamint azon előzetes intézkedések részletes leírását, amelyeket az érintett tagállam a helyzet orvoslása érdekében megtett. A Bizottság az értesítésről haladéktalanul tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.”

               3.A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

               „(2a)
                     Amennyiben a Bizottság konkrét és megbízható információkkal rendelkezik a (2) bekezdés a), b) és c) pontjában említett körülményekről vagy arról, hogy a harmadik ország – különösen abban az esetben, ha a harmadik ország és az Unió között visszafogadási megállapodás van hatályban – nem tanúsít együttműködést a visszafogadás terén, azaz például:

               –elutasítja a visszafogadási kérelmeket, vagy nem válaszol azokra,

               –nem állítja ki a megállapodásban meghatározott határidőre a visszafogadás céljára szolgáló úti okmányokat, vagy nem fogadja el a megállapodásban meghatározott határidők lejártát követően kiállított európai úti okmányokat,

               –felmondja vagy felfüggeszti a megállapodást,

               a Bizottság saját kezdeményezésére tájékoztathatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot. Ez a tájékoztatás egyenértékű a (2) bekezdés szerinti értesítéssel.”

               4.A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

               „(3)
                     A Bizottság megvizsgálja a (2) bekezdés szerint közölt értesítést, és ennek során figyelembe veszi az alábbiakat:

               a)
                     fennáll-e a (2) és a (2a) bekezdésben leírt helyzetek valamelyike;

               b)
                     a (2) és a (2a) bekezdésben leírt helyzetek bármelyike által érintett tagállamok száma;

               c)
                     a (2) bekezdésben említett növekedések – a tagállamok által szolgáltatott vagy a Bizottság rendelkezésére álló adatokból kitűnően – összességükben milyen hatást gyakorolnak az Unió migrációs helyzetére;

               d)
                     az [Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség], az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal vagy az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) által készített jelentések, amennyiben a konkrét eset körülményei ezt szükségessé teszik;

               e)
                     a közrend és a belső biztonság átfogó kérdése, az érintett tagállammal folytatott konzultáció alapján.

               A Bizottság vizsgálata eredményeiről tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.”

               5.A (4) bekezdésben a „három hónapon belül” szövegrész helyébe az „egy hónapon belül” szövegrész lép.

               2. cikk

               Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)
                  A Tanács 2001. március 15-i 539/2001/EK rendelete a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról, HL L 81., 2001.3.21., 1. o.

                     (2)
                  COM(2011) 290 végleges.

                     (3)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1289/2013/EU rendelete a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról, HL L 347., 2013.12.20., 74. o.

                     (4)
                  COM(2016) 142 final.

                     (5)
                  COM(2016) 236 final.

                     (6)
                  COM(2016) 279 final.

                     (7)
                  COM(2016) 277 final.

                     (8)
                  A Tanács 2001. március 15-i 539/2001/EK rendelete a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról, HL L 81., 2001.3.21., 1. o.

                     (9)
                  A Tanács 2000. május 29-i 2000/365/EK határozata Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről, HL L 131., 2000.6.1., 43. o.

                     (10)
                  A Tanács 2002. február 28-i 2002/192/EK határozata Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről, HL L 64., 2002.3.7., 20. o.

                     (11)
                  A Tanács 1999. május 17-i 1999/437/EK határozata az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról (HL L 176., 1999.7.10., 31. o.).

                     (12)
                  A Tanács 2008. január 28-i 2008/146/EK határozata az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről, HL L 53., 2008.2.27., 1. o.

                     (13)
                  A Tanács 2011. március 7-i 2011/350/EU határozata az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a belső határokon történő ellenőrzés megszüntetéséhez és a személyek mozgásához kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 160., 2011.6.18., 19. o.).


				|

		52014PC0597

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Ukrajnából származó árukra vonatkozó vámok csökkentéséről vagy eltörléséről szóló 374/2014/EU rendelet módosításáról /* COM/2014/0597 final - 2014/0279 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
Az Ukrajnából származó árukra vonatkozó vámok
csökkentéséről vagy eltörléséről szóló 374/2014/EU rendeletet a
társulási megállapodás IV. címének hatálybalépéséig vagy ideiglenes jelleggel
történő alkalmazásáig kell alkalmazni. A szándék az volt, hogy a
374/2014/EU rendelet alkalmazása legkésőbb 2014. november 1-jén
megszűnjön.
Az Európai Unió, az Oroszországi Föderáció és
Ukrajna közötti háromoldalú konzultációkat követően az EU és Ukrajna
közötti társulási megállapodás/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi
megállapodás végrehajtásáról szóló, 2014. szeptember 12-i közös miniszteri
nyilatkozatban az uniós fél vállalta, hogy az ukrajnai átfogó békefolyamat
részeként javasolja az uniós tagállamoknak, hogy 2015. december 31-ig halasszák
el a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás ideiglenes
alkalmazását, ugyanakkor az EU ezen időszak alatt továbbra is nyújt
autonóm kereskedelmi intézkedéseket Ukrajna javára. Következésképpen az Európai
Bizottság Ukrajna politikai és gazdasági stabilitása érdekében javasolja az
Ukrajnából származó árukra vonatkozó vámok csökkentéséről vagy
eltörléséről szóló 374/2014/EU rendelet alkalmazásának 2015. december
31-ig való meghosszabbítását.
Az Ukrajnával való társulási megállapodás 2.
cikke úgy rendelkezik, hogy a demokratikus elvek, emberi jogok és alapvető
szabadságok, valamint a jogállamiság elvének tiszteletben tartása, a
szuverenitás és területi integritás, a határok sérthetetlensége és a
függetlenség elve tiszteletben tartásának előmozdítása, valamint a
tömegpusztító fegyverek, kapcsolódó anyagok és hordozóeszközeik terjedésének
megakadályozása az említett megállapodás alapvető elemeit képezi.
Ugyanezen elveket Ukrajnának a 374/2014/EU rendeletben előírt autonóm
kedvezmények feltételeként is tiszteletben kell tartania. 2015-ben továbbra is
az autonóm kereskedelmi intézkedésekről szóló rendelet értelmében az EU
által 2014-ben nyújtott mennyiségek/vámok alkalmazandók.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
Nem alkalmazandó.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A javaslat jogalapja az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 207. cikkének (2) bekezdése.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
Az Európai Unió éves szinten (bruttó) 487
millió EUR összegnek megfelelő vámbevételtől fog elesni. Ezek azonban
becsült adatok, amelyek Ukrajna politikai és gazdasági helyzetére való
tekintettel még módosulhatnak.
2014/0279 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
az Ukrajnából származó árukra vonatkozó vámok
csökkentéséről vagy eltörléséről szóló 374/2014/EU rendelet
módosításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (2)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezete nemzeti
parlamenteknek való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       Ukrajna az európai
szomszédságpolitika és a keleti partnerség kiemelt partnerországa. Az Európai
Unió a kapcsolatok szorosabbra fűzésére törekszik Ukrajnával, tekintettel
Ukrajnának az Európai Unióhoz történő politikai társulására és az EU-val
való gazdasági integrációjára. E tekintetben az Európai Unió és Ukrajna 2007 és
2011 között társulási megállapodásról – és ennek keretében egy mélyreható és
átfogó szabadkereskedelmi térség kialakításáról – folytatott tárgyalásokat; a
megállapodást 2014. június 27-én mindkét fél aláírta. A mélyreható és átfogó
szabadkereskedelmi térségről szóló megállapodás rendelkezései szerint az
Európai Uniónak és Ukrajnának az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi
Egyezmény (GATT) XXIV. cikkének megfelelően a társulási megállapodás
hatálybalépésétől kezdődő legfeljebb tízéves átmeneti
időszak alatt kell létrehoznia a szabadkereskedelmi térséget.
(2)       Az Ukrajnát érintő példa
nélküli biztonsági, politikai és gazdasági kihívásokra tekintettel és
gazdaságának támogatása érdekében döntés született arról, hogy az EU a
374/2014/EU rendeletben előírt autonóm kereskedelmi kedvezmények útján
megelőlegezi az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodás I-A.
mellékletében meghatározott engedményes lista végrehajtását. Tekintettel a
továbbra is Ukrajna előtt álló kihívásokra, a 374/2014/EU rendelet
alkalmazását 2015. december 31-ig meg kell hosszabbítani. A kiszámíthatóság
érdekében a vámoknak és vámkontingensekhez való hozzáférésnek a
meghosszabbítást követően is ugyanazoknak kell maradniuk, mint a 2014-re
vonatkozóknak.
(3)       Az Ukrajnával való társulási
megállapodás 2. cikke úgy rendelkezik, hogy a demokratikus elvek, emberi jogok
és alapvető szabadságok, valamint a jogállamiság elvének tiszteletben
tartása, a szuverenitás és területi integritás, a határok sérthetetlensége és a
függetlenség elve tiszteletben tartásának előmozdítása, valamint a
tömegpusztító fegyverek, kapcsolódó anyagok és hordozóeszközeik terjedésének
megakadályozása az említett megállapodás alapvető elemeit képezi.
Ugyanezen elveket Ukrajnának a 374/2014/EU rendeletben előírt autonóm
kedvezmények feltételeként is tiszteletben kell tartania. A 374/2014/EU
rendeletnek az uniós gyakorlathoz és más uniós kereskedelempolitikai
eszközökhöz való hozzáigazítása érdekében helyénvaló bevezetni a kedvezmények
ideiglenes felfüggesztésének lehetőségét, amennyiben Ukrajna nem tartja
tiszteletben az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság alapelvét.
(4)       Az ügy sürgősségére
tekintettel a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött
szerepéről szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai
Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv
4. cikkében említett nyolchetes időszak alól mentességet kell biztosítani,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 374/2014/EU rendelet a következőképpen
módosul:
1.           Az 1. cikk helyébe a
következő szöveg lép:
„1. cikk
Preferenciális
szabályozások
Az Ukrajnából származó árukra vonatkozó
vámokat az I. mellékletnek megfelelően csökkenteni kell vagy el kell
törölni. Amennyiben az említett mellékletben szakaszolási kategóriákra
hivatkoznak, a vámok 2014-re és 2015-re vonatkozó alapértékét a 0. szakaszolási
kategória esetében el kell törölni, valamint a 3. szakaszolási kategória
esetében 25 %-kal, az 5. szakaszolási kategória esetében 16,7 %-kal,
a 7. szakaszolási kategória esetében pedig 12,5 %-kal kell csökkenteni.”;
2.           A 2. cikk a következő e)
ponttal egészül ki:
„e) az Ukrajnával való társulási megállapodás 2.
cikkében előírt demokratikus elvek, emberi jogok és alapvető
szabadságok, valamint a jogállamiság elvének tiszteletben tartása.”;
3.           A 7. cikk második
bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„Ezt a rendeletet 2015. december 31-ig kell
alkalmazni.”;
4.           A II., illetve a III.
melléklet helyébe az e rendelethez csatolt I., illetve II. melléklet szövege
lép.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a határozatot 2014. november 2-tól kell
alkalmazni.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
I. MELLÉKLET
„II. MELLÉKLET
A Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó szabályok
ellenére az árumegnevezés szövege csupán tájékoztató jellegűnek
tekintendő, mivel e melléklet keretein belül a preferenciális rendszer
alkalmazási körét az e rendelet elfogadásakor hatályos KN-kódok határozzák meg.
 Tételszám || KN-kód || Árumegnevezés || Az e rendelet hatálybalépésétől 2014.12.31-ig tartó kontingens-időszakra vonatkozó mennyiség (eltérő rendelkezés hiányában tonnában kifejezett nettó tömeg) || A 2015.1.1-től 2015.12.31-ig tartó kontingens-időszakra vonatkozó mennyiség (eltérő rendelkezés hiányában tonnában kifejezett nettó tömeg)
 09.3050 || 0204 22 50 0204 22 90 0204 23 0204 42 30 0204 42 50 0204 42 90 0204 43 10 0204 43 90 || Juhláb, másképpen darabolt, csonttal (a hasított test és a hasított féltest, a rövid elülső negyed, a bélszín és/vagy bestend kivételével), frissen vagy hűtve Juhhús csont nélkül, frissen vagy hűtve Másképpen darabolt juhhús csonttal, fagyasztva (a hasított test és a hasított féltest, valamint a rövid elülső negyed kivételével) Bárányhús fagyasztva, csont nélkül Juhhús fagyasztva, csont nélkül || 1 500 || 1 500
 09.3051 || 0409 || Természetes méz || 5 000 || 5 000
 Tételszám || KN-kód || Árumegnevezés || Az e rendelet hatálybalépésétől 2014.12.31-ig tartó kontingens-időszakra vonatkozó mennyiség (eltérő rendelkezés hiányában tonnában kifejezett nettó tömeg) || A 2015.1.1-től 2015.12.31-ig tartó kontingens-időszakra vonatkozó mennyiség (eltérő rendelkezés hiányában tonnában kifejezett nettó tömeg)
 09.3052 || 1701 12 1701 91 1701 99 1702 20 10 1702 90 30 1702 90 50 1702 90 71 1702 90 75 1702 90 79 1702 90 80 1702 90 95 || Nyers répacukor ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadása nélkül Más, nem nyerscukor Juharcukor szilárd állapotban, ízesítő- vagy színezőanyagok hozzáadásával Izoglükóz szilárd állapotban, legalább 50 tömegszázalék gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva Maltodextrin szilárd állapotban és maltodextrinszirup, legalább 50 tömegszázalék gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva Égetett cukor Inulinszirup Más, beleértve az invertcukrot és más cukor- és cukorszirup-keveréket 50 tömegszázalék gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva || 20 070 || 20 070
 09.3053 || 1702 30 1702 40 1702 60 || Szőlőcukor és szőlőcukorszirup, gyümölcscukor-tartalom nélkül vagy 50| tömegszázaléknál kevesebb gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva, az invertcukor kivételével Más gyümölcscukor és gyümölcscukorszirup, 50| tömegszázalékot meghaladó gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva az invertcukor kivételével || 10 000 || 10 000
 09.3054 || 2106 90 30 2106 90 55 2106 90 59 || Ízesített vagy színezett izoglükózszirup Ízesített vagy színezett glükózszirup és maltodextrinszirup Ízesített vagy színezett cukorszirupok (az izoglükóz, a laktóz, a glükóz és a maltodextrinszirup kivételével) || 2 000 || 2 000
 Tételszám || KN-kód || Árumegnevezés || Az e rendelet hatálybalépésétől 2014.12.31-ig tartó kontingens-időszakra vonatkozó mennyiség (eltérő rendelkezés hiányában tonnában kifejezett nettó tömeg) || A 2015.1.1-től 2015.12.31-ig tartó kontingens-időszakra vonatkozó mennyiség (eltérő rendelkezés hiányában tonnában kifejezett nettó tömeg)
 09.3055 || Ex 1103 19 20 1103 19 90 1103 20 90 1104 19 10 1104 19 50 1104 19 61 1104 19 69 1104 29 1104 30 || Durva őrlemény árpából Gabonaőrlemény és -dara (a búza, a rozs, a zab, a kukorica, a rizs és az árpa kivételével) Gabona labdacs (a búza, a rozs, a zab, a kukorica, a rizs és az árpa kivételével) Lapított vagy pelyhesített búzaszemek Lapított vagy pelyhesített kukoricaszemek Lapított árpaszemek Pelyhesített árpaszemek Megmunkált (például hántolt, fényezett, szeletelt vagy durván darált) gabonafélék, a zab, a rozs és a kukorica kivételével Gabonacsíra egészben, lapítva, pelyhesítve vagy őrölve || 6 300 || 6 300
 09.3056 || 1107 1109 || Maláta, pörkölve is Búzasikér, szárítva is || 7 000 || 7 000
 09.3057 || 1108 11 1108 12 1108 13 || Búzakeményítő Kukoricakeményítő Burgonyakeményítő || 10 000 || 10 000
 09.3058 || 3505 10 10 3505 10 90 3505 20 30 3505 20 50 3505 20 90 || Dextrinek és más átalakított keményítők (kiv. észterezett vagy éterezett keményítő) Legalább 25 tömegszázalék keményítőt, dextrint vagy más átalakított keményítőt tartalmazó enyvek || 1 000 || 1 000
 Tételszám || KN-kód || Árumegnevezés || Az e rendelet hatálybalépésétől 2014.12.31-ig tartó kontingens-időszakra vonatkozó mennyiség (eltérő rendelkezés hiányában tonnában kifejezett nettó tömeg) || A 2015.1.1-től 2015.12.31-ig tartó kontingens-időszakra vonatkozó mennyiség (eltérő rendelkezés hiányában tonnában kifejezett nettó tömeg)
 09.3059 || 2302 10 2302 30 2302 40 10 2302 40 90 2303 10 11 || Gabonafélék (a rizs kivételével) szitálásából, őrléséből vagy más megmunkálásából keletkező korpa, korpás liszt és más maradék, labdacs (pellet) alakban is A kukoricából keményítő előállítása során (kivéve az áztatólé-koncentrátumot) visszamaradt olyan anyagok, amelyek fehérjetartalma, száraz termékre vetítve meghaladja a 40 tömegszázalékot || 16 000 || 16 000
 09.3060 || 0711 51 2003 10 || Az Agaricus nemhez tartozó ehető gombák ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban Az Agaricus nemhez tartozó ehető gombák, ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva || 500 || 500
 09.3061 || 0711 51 || Az Agaricus nemhez tartozó ehető gombák ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban || 500 || 500
 09.3062 || 2002 || Paradicsom ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva || 10 000 || 10 000
 Tételszám || KN-kód || Árumegnevezés || Az e rendelet hatálybalépésétől 2014.12.31-ig tartó kontingens-időszakra vonatkozó mennyiség (eltérő rendelkezés hiányában tonnában kifejezett nettó tömeg) || A 2015.1.1-től 2015.12.31-ig tartó kontingens-időszakra vonatkozó mennyiség (eltérő rendelkezés hiányában tonnában kifejezett nettó tömeg)
 09.3063 || 2009 61 90 2009 69 11 2009 69 71 2009 69 79 2009 69 90 2009 71 2009 79 || Szőlőlé (beleértve a szőlőmustot is), legfeljebb 30 Brix-értékkel, amelynek 100 kg nettó tömegre jutó értéke meghaladja a 18 EUR-t Szőlőlé (beleértve a szőlőmustot is), több mint 67 Brix-értékkel, amelynek 100 kg nettó tömegre jutó értéke legfeljebb 22 EUR Szőlőlé (beleértve a szőlőmustot is), több mint 30, de legfeljebb 67 Brix-értékkel, amelynek 100 kg nettó tömegre jutó értéke legfeljebb 18 EUR Almalé || 10 000 || 10 000
 09.3064 || 0403 10 51 0403 10 53 0403 10 59 0403 10 91 0403 10 93 0403 10 99 0403 90 71 0403 90 73 0403 90 79 0403 90 91 0403 90 93 0403 90 99 || Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej és tejföl, sűrítve is, ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is || 2 000 || 2 000
 09.3065 || 0405 20 10 0405 20 30 || Kenhető készítmények (vajkrém), legalább 39, de legfeljebb 75 tömegszázalék zsírtartalommal || 250 || 250
 09.3066 || 0710 40 0711 90 30 2001 90 30 2004 90 10 2005 80 || Csemegekukorica || 1 500 || 1 500
 Tételszám || KN-kód || Árumegnevezés || Az e rendelet hatálybalépésétől 2014.12.31-ig tartó kontingens-időszakra vonatkozó mennyiség (eltérő rendelkezés hiányában tonnában kifejezett nettó tömeg) || A 2015.1.1-től 2015.12.31-ig tartó kontingens-időszakra vonatkozó mennyiség (eltérő rendelkezés hiányában tonnában kifejezett nettó tömeg)
 09.3067 || 1702 50 1702 90 10   Ex 1704 90 99       1806 10 30 1806 10 90         Ex 1806 20 95                   Ex 1901 90 99                   2101 12 98 2101 20 98 3302 10 29   || Vegytiszta gyümölcscukor Vegytiszta malátacukor   Más cukorkaáru kakaótartalom nélkül, legalább 70 tömegszázalék szacharóztartalommal   Kakaópor, legalább 65 tömegszázalék szacharóztartalommal vagy szacharózban kifejezett izoglükóztartalommal   Más készítmény tömb, tábla vagy rúd formában, több mint 2 kg-os kiszerelésben, vagy folyadék, massza, por, szemcse vagy más ömlesztett alakban, tartályban vagy más közvetlen csomagolásban, 2 kg-nál nagyobb tömegben, kevesebb mint 18 tömegszázalék kakaóvaj-tartalommal és legalább 70 tömegszázalék szacharóztartalommal   Lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított egyéb élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben; szacharózt legalább 70 tömegszázalékban tartalmaz   Kávé-, tea- vagy matétea-alapú készítmények Illatanyag-keverékek és egy vagy több ilyen anyagon alapuló keverékek, az italgyártáshoz használt fajtából, egy italfajtát jellemző összes ízesítőanyagot tartalmazva, legfeljebb 0,5 térfogatszázalék tényleges alkoholtartalommal || 2 000 || 2 000
 Tételszám || KN-kód || Árumegnevezés || Az e rendelet hatálybalépésétől 2014.12.31-ig tartó kontingens-időszakra vonatkozó mennyiség (eltérő rendelkezés hiányában tonnában kifejezett nettó tömeg) || A 2015.1.1-től 2015.12.31-ig tartó kontingens-időszakra vonatkozó mennyiség (eltérő rendelkezés hiányában tonnában kifejezett nettó tömeg)
 09.3068 || 1903 1904 30 || Tápióka és keményítőből készült tápiókapótló, mindezek pehely, szem, gyöngy, átszitált és hasonló formában Bulgur búza   || 2 000 || 2 000
 09.3069 || 1806 20 70 2106 10 80 2202 90 99 || Tejcsokoládé-morzsa Más fehérjekoncentrátumok és texturált fehérjetartalmú anyagok A víztől eltérő alkoholmentes italok, amelyeknek a 0401–0404 vtsz. alá tartozó termékekből nyert zsírtartalma legalább 2 tömegszázalék || 300 || 300
 09.3070 || 2106 90 98 || Másutt nem említett, más élelmiszer-készítmények || 2 000 || 2 000
 09.3071 || 2207 10 2208 90 91 2208 90 99 2207 20 || Nem denaturált etil-alkohol Etilalkohol és más denaturált szesz, bármilyen alkoholtartalommal || 27 000 || 27 000
 09.3072 || 2402 10   2402 20 90     || Szivar, mindkét végén levágott végű szivar (manillaszivar) és kis alakú szivar (cigarillos) dohánytöltettel Cigaretta dohánytöltettel, szegfűszegtartalom nélkül || 2 500 || 2 500
 Tételszám || KN-kód || Árumegnevezés || Az e rendelet hatálybalépésétől 2014.12.31-ig tartó kontingens-időszakra vonatkozó mennyiség (eltérő rendelkezés hiányában tonnában kifejezett nettó tömeg) || A 2015.1.1-től 2015.12.31-ig tartó kontingens-időszakra vonatkozó mennyiség (eltérő rendelkezés hiányában tonnában kifejezett nettó tömeg)
 09.3073 || 2905 43 2905 44 3824 60 || Mannit D-glucit (szorbit) Szorbit, a 2905 44 alszám alá tartozó kivételével || 100   || 100
 09.3074 || 3809 10 10 3809 10 30 3809 10 50 3809 10 90 || Textil-, papír-, bőr- vagy hasonló iparban használt, máshol nem említett végkikészítő szerek, festést gyorsító és elősegítő vagy színtartósságot növelő anyagok, valamint más termékek és készítmények (pl. appretálószerek és pácanyagok) keményítőtartalommal || 2 000 || 2 000
 09.3075 || 0703 20 || Fokhagyma frissen vagy hűtve || 500 || 500
 09.3076 || 1004 || Zab || 4 000 || 4 000
”
II. MELLÉKLET
„III. MELLÉKLET
A 3. cikk (3)
bekezdésében említett egyes mezőgazdasági termékekre alkalmazott
vámkontingensek
 Termék || Vámtarifa-besorolás || Az e rendelet hatálybalépésétől 2014.12.31-ig tartó kontingens-időszakra vonatkozó mennyiség   || A 2015.1.1-től 2015.12.31-ig tartó kontingens-időszakra vonatkozó mennyiség
 Marhahús || 0201.10.(00) 0201.20.(20-30-50-90) 0201.30.(00) 0202.10.(00) 0202.20.(10-30-50-90) 0202.30.(10-50-90) || 12 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség || 12 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség
 Sertéshús || 0203.11.(10) 0203.12.(11-19) 0203.19.(11-13-15-55-59) 0203.21.(10) 0203.22.(11-19) 0203.29.(11-13-15-55-59) || 20 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség   + 20 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség (a következő KN-kódokra: 0203.11.(10) 0203.12.(19) 0203.19.(11-15-59) 0203.21.(10) 0203.22.(19) 0203.29.(11-15-59)) || 20 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség   + 20 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség (a következő KN-kódokra: 0203.11.(10) 0203.12.(19) 0203.19.(11-15-59) 0203.21.(10) 0203.22.(19) 0203.29.(11-15-59))
 Baromfihús és baromfihús-készítmények || 0207.11.(30-90) 0207.12.(10-90) 0207.13.(10-20-30-50-60-99) 0207.14.(10-20-30-50-60-99) 0207.24.(10-90) 0207.25.(10-90) 0207.26.(10-20-30-50-60-70-80-99) 0207.27.(10-20-30-50-60-70-80-99) 0207.32.(15-19-51-59-90) 0207.33.(11-19-59-90) 0207.35.(11-15-21-23-25-31-41-51-53-61-63-71-79-99) 0207.36.(11-15-21-23-31-41-51-53-61-63-79-90) 0210.99.(39) 1602.31.(11-19-30-90) 1602.32.(11-19-30-90) 1602.39.(21) || 16 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség     + 20 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség (a 0207.12.(10-90) KN-kódra) || 16 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség     + 20 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség (a 0207.12.(10-90) KN-kódra)
 Tej, tejszín, sűrített tej és joghurtok || 0401.10.(10-90) 0401.20.(11-19-91-99) 0401.30.(11-19-31-39-91-99) 0402.91.(10-30-51-59-91-99) 0402.99.(10-31-39-91-99) 0403.10.(11-13-19-31-33-39) 0403.90.(51-53-59-61-63-69) || 8 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség   || 8 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség
 Tejpor || 0402.10.(11-19-91-99) 0402.21.(11-17-19-91-99) 0402.29.(11-15-19-91-99) 0403.90.(11-13-19-31-33-39) 0404.90.(21-23-29-81-83-89) || 1 500 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség   || 1 500 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség
 Vaj és kenhető tejtermékek || 0405.10.(11-19-30-50-90) 0405.20.(90) 0405.90.(10-90) || 1 500 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség   || 1 500 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség
 Tojás és albuminok || 0407.00.(30) 0408.11.(80) 0408.19.(81-89) 0408.91.(80) 0408.99.(80) 3502.11.(90) 3502.19.(90) 3502.20.(91-99) || 1 500 tonna/év héjastojás-egyenértékben kifejezett mennyiség + 3 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség (a 0407.00.(30) KN-kódra) || 1 500 tonna/év héjastojás-egyenértékben kifejezett mennyiség + 3 000 tonna/év nettó tömegben kifejezett mennyiség (a 0407.00.(30) KN-kódra)
 Közönséges búza, liszt, labdacs (pellet) || 1001.90.(99) 1101.00.(15-90) 1102.90.(90) 1103.11.(90) 1103.20.(60) || 950 000 tonna/év   || 950 000 tonna/év
 Árpa, liszt, labdacs (pellet) || 1003.00.(90) 1102.90.(10) 1103.20.(20) || 250 000 tonna/év   || 250 000 tonna/év
 Kukorica, liszt, labdacs (pellet) || 1005.90.(00) 1102.20.(10-90) 1103.13.(10-90) 1103.20.(40) 1104.23.(10-30-90-99) || 400 000 tonna/év   || 400 000 tonna/év
”


|

52010PC0505

Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről (kodifikált szöveg)  /* COM/2010/0505 végleges - COD 2010/0258 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.9.24.COM(2010) 505 végleges2010/0258 (COD)Javaslat :AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről (kodifikált szöveg)(átdolgozás)INDOKOLÁS1. A Bizottság ezért 1987. április 1-jén úgy határozott[1], hogy szervezeti egységei számára előírja valamennyi jogi aktusnak a legkésőbb a tizedik módosítást követő kodifikációját , hangsúlyozva, hogy ez minimumkövetelményként értendő, és ezen egységeknek törekedniük kell az illetékességükbe tartozó jogi aktusok kodifikációjának még gyakrabban történő elvégzésére annak érdekében, hogy e jogi aktusok rendelkezései áttekinthetők és könnyen érthetők legyenek.2. A Bizottság kezdeményezte a közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. május 25-i 1172/98/EK tanácsi rendelet[2] kodifikációját. Az új rendelet a benne foglalt jogi aktusok[3]helyébe lépett volna teljes mértékben megőrzve a kodifikált jogi aktusok tartalmát, és ennek megfelelően kizárólag a kodifikáció elvégzéséhez szükséges alaki módosítások beillesztésével azokat pusztán egybefoglalva.3. Időközben hatályba lépett a Lisszaboni Szerződés. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke lehetővé teszi a jogalkotó számára, hogy felhatalmazást adjon a Bizottság részére olyan általános hatályú nem jogalkotási aktusok elfogadására, amelyek a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítik illetve módosítják.4. Az ilyen felhatalmazás megfelelő lehet az 1172/98/EK rendelet néhány rendelkezése esetén. Ennek eredményeképpen helyénvaló az 1172/98/EK rendelet kodifikációját átdolgozássá alakítani, hogy az magában foglalja a szükséges módosításokat.5. Az átdolgozási javaslatot az 1172/98/EK rendelet és a módosító aktusok előzetes, valamennyi hivatalos nyelven készült egységes szerkezetbe foglalt változata alapján az Európai Unió Kiadóhivatala készítette adatfeldolgozó rendszer segítségével. Abban az esetben, ha a cikkek új számozást kaptak, a régi és az új számozás közötti összefüggést az átdolgozott rendelet IX. mellékletében található megfelelési táblázat tartalmazza.ê 1172/98 (kiigazított szöveg)2010/0258 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről(átdolgozás)(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak Ö 338. cikke (1) bekezdésére Õ,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[4],rendes jogalkotási eljárás keretében,mivel:ò új szöveg(1) A közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. május 25-i 1172/98/EK tanácsi rendeletet[5] több alkalommal jelentősen módosították[6]. Mivel további módosításokra van szükség, az áttekinthetőség érdekében ezt a rendeletet át kell dolgozni.ê 1172/98 (1) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)(2) A közös közlekedéspolitikával kapcsolatosan rábízott feladatok elvégzéséhez a Bizottságnak rendelkeznie kell összehasonlítható, megbízható, összehangolt, rendszeres és átfogó statisztikai adatokkal Ö az Unióban Õ bejegyzett járművel végzett közúti árufuvarozás mértékéről és fejlődéséről, továbbá az e fuvarozást végző járművek kihasználtsági fokáról.ê 1172/98(3) Szükséges az átfogó regionális statisztikák összeállítása, tekintettel mind az árufuvarozásra, mind a járművek útvonalára.ê 1172/98 (kiigazított szöveg)(4) Ezért indokolt Ö biztosítani az Unión Õ belüli fuvarozás regionális eredetének és rendeltetésének a belföldi fuvarozással megegyező alapokon való leírását, továbbá Ö kapcsolatot teremteni Õ az árufuvarozás és a járművek útvonala között, a fuvarozást végző járművek kihasználtsági fokának mérése által.(5) A szubszidiaritás elvével összhangban az összehangolt tájékoztatást lehetővé tévő közös statisztikai szabványok létrehozása csak Ö az Unió szintjén Õ oldható meg eredményesen, miközben az adatgyűjtést az egyes tagállamok a hivatalos statisztikák összeállításával megbízott szervezetek és intézetek felügyelete mellett maguk végzik.ê 1172/98(6) Az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanács rendelet[7] képezi a vonatkoztatási keretrendszert az e rendeletben meghatározott előírások, különösen pedig azok számára, amelyek a közigazgatási adatállományokhoz való hozzáféréssel, a rendelkezésre álló források költséghatékonyságával és a statisztikai információk bizalmasságával kapcsolatosak.(7) Az eredmények általános pontosságának becsléséhez szükséges az egyedi adatok közlése, miután azok azonosíthatóságát megszüntették.(8) Lényeges a statisztikai információk megfelelő terjesztésének biztosítása.ê 399/2009/EK (1) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)(9) Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket Ö a Õ Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[8] összhangban Ö kell elfogadni Õ.ê 399/2009/EK (4) preambulumbekezdés (kiigazított szöveg)ð új szöveg(10) A Bizottságot ð a Szerződés 290. cikkével összhangban ï fel kell hatalmazni arra, hogy Ö felhatalmazáson alapuló aktusokat fogadjon el Õ az adatgyűjtés jellemzői és a mellékletek tartalmának elfogadása, a tagállamok által továbbított statisztikai eredményekre vonatkozó minimális pontossági előírások megállapítása és az Ö e Õ rendeletre vonatkozó végrehajtási eljárások - beleértve az Ö e Õ rendeletnek a gazdasági és műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása érdekében meghozott intézkedéseket is - meghatározása Ö vonatkozásában Õ, Mivel ezek az intézkedések általános hatályúak, és az rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK tanácsi határozat 5a. cikkében meghatározott, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.ê 1172/98 (kiigazított szöveg)ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:1. cikkTárgy és alkalmazási kör1. Minden tagállam statisztikákat állít össze Ö az Unió számára Õ az adott tagállamban bejegyzett közúti árufuvarozó gépjárművel végzett közúti árufuvarozásról, továbbá az ilyen járművek által megtett útvonalról.ê 1172/982. Ez a rendelet nem alkalmazandó azon közúti árufuvarozásoknál, amelyek esetében:a) a közúti árufuvarozó gépjármű engedélyezett tömege vagy méretei meghaladják az adott országban általánosan engedélyezett határértékeket;b) a fuvarozást mezőgazdasági járművek, katonai járművek és a központi vagy helyi közigazgatáshoz tartozó járművek végzik, kivéve azokat a közúti árufuvarozó gépjárműveket, amelyek közvállalkozásokhoz és különösen vasúti vállalkozásokhoz tartoznak.Minden tagállam kizárhatja e rendelet alkalmazási köréből azokat a közúti árufuvarozó gépjárműveket, amelyek teherbírása vagy megengedett legnagyobb össztömege nem ér el egy bizonyos értéket. Ez az értékhatár pótkocsi nélküli gépjárművek esetén nem haladhatja meg terhelhetőség tekintetében a 3,5 tonnát vagy a megengedett legnagyobb össztömeg tekintetében a 6 tonnát.2. cikkFogalommeghatározásokE rendelet alkalmazásában:a) „közúti árufuvarozás”: közúti árufuvarozó gépjárművel végzett minden árufuvarozás;b) „közúti fuvarozást végző gépjármű”: motorral felszerelt közúti jármű, amelynek ez a motor az egyetlen meghajtó eszköze, és amelyet általában személyek vagy áruk közúti fuvarozására vagy személy-, illetve árufuvarozó járművek közúti vontatására használnak;c) „közúti árufuvarozást végző jármű”: közúti jármű, amelyet kizárólag vagy főként árufuvarozásra terveztek (tehergépkocsi, pótkocsi, félpótkocsi);d) „közúti árufuvarozást végző gépjármű”: bármely közúti jármű (tehergépkocsi) vagy összetett közúti jármű, azaz közúti járműszerelvény (tehergépkocsi pótkocsival) vagy nyerges jármű (közúti nyerges vontató félpótkocsival), amelyet árufuvarozásra terveztek;e) „tehergépkocsi”: merev alvázzal rendelkező közúti jármű, amelyet kizárólag vagy főként árufuvarozásra terveztek;f) „közúti nyerges vontató”: közúti fuvarozást végző jármű, amelyet kizárólag vagy főként más meghajtással nem rendelkező közúti járművek (főként félpótkocsik) vontatására terveztek;g) „pótkocsi”: közúti árufuvarozást végző jármű, amelyet arra terveztek, hogy egy közúti fuvarozást végző jármű vontassa;h) „félpótkocsi”: első tengely nélküli közúti árufuvarozást végző jármű, amelyet olyan módon terveztek, hogy a jármű egy része és hasznos tömegének jelentős része a közúti nyerges vontatóra nehezedik;i) „nyerges jármű”: közúti nyerges vontató, amelyhez félpótkocsit kapcsoltak;j) „közúti járműszerelvény”: közúti árufuvarozást végző gépjármű, amelyhez pótkocsit kapcsoltak.Ez a kategória tartalmazza a nyerges járművet is, amelyhez egy további pótkocsit csatlakoztattak;k) „nyilvántartásba vett”: a tagállam hivatalos szerve által a közúti fuvarozást végző járművekről fenntartott nyilvántartásba történő bevezetés megtörténte, függetlenül attól, hogy e bejegyzés együttjárt-e rendszámtábla kiadásával vagy sem.Olyan fuvarozás esetében, amelyet összetett közúti fuvarozójárművel végeznek, nevezetesen közúti járműszerelvénnyel (tehergépkocsi pótkocsival) vagy nyerges járművel (közúti nyerges vontató félpótkocsival), és amely esetében a közúti árufuvarozást végző gépjármű (tehergépkocsi vagy közúti nyerges vontató), illetve a pótkocsi vagy félpótkocsi különböző országokban került bejegyzésre, az egész járművet a közúti árufuvarozást végző gépjárművet nyilvántartásban tartó országban nyilvántartásba vettnek tekintik;l) „terhelhetőség”: a rakománynak a jármű bejegyzése szerinti ország felhatalmazott hatósága által megengedettnek nyilvánított legnagyobb tömege.Ha a közúti árufuvarozó gépjármű egy közúti járműszerelvény, amely tehergépkocsiból és pótkocsiból áll, a terhelhetőség a tehergépkocsi és a pótkocsi terhelhetőségének összegét jelenti;m) „megengedett legnagyobb össztömeg”: a jármű (vagy a járműszerelvény) össztömege álló helyzetben és útra készen, összegezve a jármű bejegyzése szerinti ország felhatalmazott hatósága által engedélyezett szállítható legnagyobb tömeggel;ê 1172/98 (kiigazított szöveg)n) „Eurostat”: a Bizottság részlege, amely felelős Ö az uniós Õ statisztikák készítésének területéhez tartozó, az erre az intézményre háruló feladatok elvégzéséért.ê 1172/983. cikkAdatgyűjtés1. A tagállamok összegyűjtik a következő területekhez kapcsolódó statisztikai adatokat:ê 1172/98 (kiigazított szöveg)a) jármű;b) útvonal;c) áruk.2. Az egyes területek statisztikai változóit, azok meghatározását és a felosztásukhoz alkalmazott osztályozási szinteket az Ö I-VII. Õ mellékletek tartalmazzák.ê 1172/983. Az alkalmazott statisztikai adatgyűjtési módszer meghatározása során a tagállamok tartózkodnak bármilyen alaki követelmény bevezetésétől a tagállamok közötti határon.ê 399/2009/EK 1. cikk 1. pont (kiigazított szöveg)ð új szöveg4. ð A Bizottság falhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a 8. cikk szerint annak érdekében hogy elfogadja az ï adatgyűjtés Ö jellemzőit Õ és az I-VII. mellékletek tartalmát. a Bizottság határozza meg. Az ezen rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló ezen intézkedést a 8. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.ê 399/2009/EK1. cikk, 2. pontð új szöveg4. cikkAz eredmények pontosságaAz adatgyűjtés és -feldolgozás módszereit a tagállamokban végzett közúti fuvarozás szerkezeti jellemzőinek figyelembevételével úgy dolgozzák ki, hogy a tagállamok által továbbított statisztikai eredmények megfeleljenek a minimális pontossági előírásoknak. ð A Bizottság falhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el a 8. cikk szerint annak érdekében hogy elfogadja ï a pontossági előírásokat. a Bizottság állapítja meg. Az ezen rendelet nem alapvető fontosságú elemei módosítására irányuló ezen intézkedést a 8. cikk (3) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.ê 1172/985. cikkAz eredmények továbbítása az Eurostathoz1. A tagállamok minden negyedévben továbbítják az Eurostathoz a megfelelően ellenőrzött egyedi adatokat a 3. cikkben említett és az I. mellékletben felsorolt változókhoz kapcsolódva a név, a cím és a rendszám feltüntetése nélkül.Ez az adattovábbítás - adott esetben - tartalmaz olyan, korábbi negyedévekre vonatkozó adatokat is, amelyekre csak ideiglenes adatokat közöltek.ê 399/2009/EK1. cikk, 3. pont2. Az (1) bekezdésben említett adatátadás részleteit, beleértve adott esetben az említett adatokon alapuló statisztikai táblázatokat is, a 11. cikk (2) bekezdésében meghatározott irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.ê 1172/983. Az adattovábbításra minden negyedéves megfigyelési intervallum végét követő öt hónapon belül kerül sor.Az első adattovábbítás az 1999. év első negyedéves időszakára vonatkozik.ê 399/2009/EK1. cikk, 4. pont6. cikkAz eredmények terjesztéseA közúti árufuvarozásra vonatkozó statisztikai eredmények terjesztésével kapcsolatos előírásokat, beleértve az eredmények szerkezetét és tartalmát, a 11. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.ê 1172/987. cikkJelentések1. A tagállamok az első negyedéves információkkal egyidejűleg vagy azt megelőzően megküldik jelentésüket az Eurostatnak az adatgyűjtésnél használt módszerekre vonatkozóan.A tagállamok továbbítják az Eurostatnak az adatgyűjtési módszerek bármely lényeges változtatásának részleteit is.2. A tagállamok évenként tájékoztatják az Eurostatot a mintanagyságról, a nem válaszolás arányáról, valamint standard hiba vagy konfidenciaintervallumok formájában a főbb eredmények megbízhatóságáról.ò új szöveg8. cikkA felhatalmazás gyakorlása1. A Bizottság határozatlan időre felhatalmazást kap a jelen rendeletben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.2. A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően arról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.3. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit a 9. és 10. cikk határozza meg.9. cikkA felhatalmazás visszavonása1. Az Európai Parlament vagy a Tanács visszavonhatja a 8. cikkben említett felhatalmazást.2. Annak az intézménynek, amely belső eljárást indított annak eldöntése érdekében, hogy vissza kívánja-e vonni a felhatalmazást, arra kell törekednie, hogy a végső határozat meghozatala előtt legkésőbb egy hónappal tájékoztassa arról a másik jogalkotót és a Bizottságot, megjelölve a visszavonás tárgyát képező felhatalmazást, valamint a visszavonás indokait.3. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba, és nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.10. cikkA felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal szembeni kifogások1. Az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben a bejelentés időpontjától kezdődő két hónapos határidőn belül. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére a határidő egy hónappal meghosszabbodik.2. Amennyiben a fenti határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem kifogásolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktust, illetve amennyiben ezen időpont előtt mind az Európai Parlament mind a Tanács arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy úgy határozott, hogy nem emel kifogást, a jogi aktus a rendelkezéseiben megállapított időpontban hatályba lép.3. Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásolja a felhatalmazáson alapuló jogi aktust, akkor az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben kifogást emelő intézmény megadja kifogásának indokait.ê 399/2009/EK1. cikk, 6. pont (kiigazított szöveg)11. cikkÖ A bizottsági eljárás Õ(1) A Bizottság munkáját a 223/2009/EK rendelet 7. cikkével létrehozott európai statisztikai rendszer bizottsága segíti.(2) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a 8. cikkének rendelkezéseire.Az 1999/468/EK határozat 4. cikke (3) bekezdésében megállapított határidő három hónap.(3) Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)-(4) bekezdését, (5) bekezdésének a) pontját és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a 8. cikkének rendelkezéseire.ê12. cikkHatályon kívül helyezésAz 1172/98/EK rendelet hatályát veszti.A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat ezen rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni, és a IX. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.ê 1172/9813. cikkHatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt[…]-ban/-benaz Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnökê 1172/98 (kiigazított szöveg)MELLÉKLETEKI. melléklet | A VÁLTOZÓK LISTÁJA |II. melléklet | A TENGELYELRENDEZÉS SZERINTI OSZTÁLYOZÁS |III. melléklet | AZ ÚTVONALTÍPUSOK OSZTÁLYOZÁSA |IV. melléklet | AZ ÁRUK OSZTÁLYOZÁSA |V. melléklet | A VESZÉLYES ÁRUK OSZTÁLYOZÁSA |VI. melléklet | A RAKOMÁNYTÍPUSOK OSZTÁLYOZÁSA |VII. melléklet | A FEL- ÉS LERAKÓHELYEK KÓDJAI ÖORSZÁGOK ÉS RÉGIÓK SZERINT Õ |Ö VIII. melléklet Õ | Ö A HATÁLYON KÍVÜL HELYEZETT RENDELET ÉS EGYMÁST KÖVETŐ MÓDOSÍTÁSAINAK JEGYZÉKE Õ |Ö IX. melléklet Õ | Ö MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT Õ |________I. MELLÉKLETA VÁLTOZÓK LISTÁJAAz egyes járművekkel kapcsolatban közlendő információk három részre oszthatók:A1. járművel kapcsolatos adatok;A2. útvonallal kapcsolatos adatok;A3. árukkal kapcsolatos adatok (fuvarozási alapművelet során).ê 1172/98 (kiigazított szöveg)è1 1893/2006 13. cikkA1. JÁRMŰVEL KAPCSOLATOS ADATOKA 2. cikkben megadott meghatározás értelmében, közúti árufuvarozást végző gépjárműnek minősül bármely közúti fuvarozást végző jármű (tehergépkocsi), összetett közúti jármű, azaz közúti járműszerelvény (pótkocsis tehergépkocsi), vagy nyerges jármű (közúti nyerges vontató félpótkocsival), amelyet árufuvarozásra terveztek.A járművel kapcsolatos közlendő adatok a következők:1. a jármű használhatósága kombinált fuvarozásra (választható);2. tengelyelrendezés a II. melléklet szerint (választható);3. a közúti fuvarozást végző jármű (tehergépkocsi vagy közúti nyerges vontató) években kifejezett kora (az első nyilvántartásba vételétől számítva);4. megengedett legnagyobb össztömeg, 100 kg-ban kifejezve;5. terhelhetőség, 100 kg-ban kifejezve;6. a jármű üzembentartójának è1 NACE Rev 2. ç tevékenységi kategóriája (négy számjegyű szint) (választható) Ö [9] Õ;7. a fuvarozás típusa (ellenszolgáltatás fejében végzett/saját számlás);8. a vizsgálati időszak alatt megtett összkilométer;8.1 rakottan;8.2 üresen (beleértve a közúti nyerges vontatónak félpótkocsi nélküli útját) (választható);9. a jármű súlytényezője, véletlenszerű mintavételen alapuló adatgyűjtés esetén az egyedi adatokból a teljes eredmény kikövetkeztetésére.ê 1172/98Egymást követő jármű-összeállításokAmennyiben a vizsgálatra választott közúti fuvarozást végző jármű egy önmagában használt tehergépkocsi, azaz pótkocsi nélkül közlekedik a vizsgálat teljes ideje alatt, akkor egymagában képezi az árufuvarozásra használt közúti járművet.Mindazonáltal, amennyiben a vizsgálatra választott közúti fuvarozójármű egy közúti nyerges vontató - amely esetben egy félpótkocsi csatlakozik hozzá - vagy egy olyan tehergépkocsi, amelyhez pótkocsi kapcsolódik, a rendelet által megkövetelt adatok a közúti árufuvarozást végző járműre, mint teljes egységre vonatkoznak. Ebben az esetben az összeállításban változás következhet be a vizsgálati időszakon belül (a tehergépkocsihoz pótkocsit kapcsolnak vagy a pótkocsit lecserélik az időszak alatt, illetve a közúti nyerges vontató félpótkocsiját kicserélik). Ilyen esetben, ezeket az egymást követő összeállításokat fel kell jegyezni és a jármű adatait minden egyes útra nézve gyűjteni kell. Ha azonban nem lehetséges ezeket az egymást követő összeállításokat feljegyezni, akkor a járművel kapcsolatos változók értékeit a vizsgálati időszak alatt megtett első rakott út kezdete szerinti összeállításnak vagy az időszak során legtöbbet alkalmazott összeállításnak megfelelően jegyzik fel.Változás a fuvarozás típusábanHasonló módon, az úttól függően a fuvarozási díj ellenében vagy saját számlára is végezhető. A fuvarozás típusát minden útra fel kell jegyezni. Ha azonban nem lehetséges minden változást feljegyezni, akkor a «fuvarozás típusát» a legtöbbet alkalmazott módnak megfelelően jegyzik fel.A2. ÚTVONALLAL KAPCSOLATOS VÁLTOZÓKA vizsgált időszak során a közúti árufuvarozást végző gépjármű üresen (nincs áru vagy üres csomagolás a tehergépkocsin, a pótkocsin vagy a félpótkocsin, amely ennek következtében «teljesen üres») vagy rakottan (vagy áru vagy üres csomagolás van a tehergépkocsin, a pótkocsin vagy a félpótkocsin, lévén az üres csomagolás is egyfajta árucikk) közlekedik. A közúti árufuvarozást végző gépjármű által rakottan megtett távolság az első felrakóhely és az utolsó lerakóhely (ahol a közúti árufuvarozást végző járművet teljesen lerakodják) közötti távolság. A rakott út mindezek következtében több fuvarozási alapműveletet tartalmazhat.ê 1172/98 (kiigazított szöveg)Az egyes utakra vonatkozóan a következő adatok közlendők:1. a III. mellékletnek megfelelően megnevezett úttípus;2. az út vagy az út egyes szakaszai során szállított áruk tömege, a bruttó tömeg 100 kg-ban kifejezve;3. felrakóhely (a közúti árufuvarozó gépjárműre, egy rakott út esetén):-  „meghatározás”: a felrakóhely az első helyszín, ahol árukat raknak a közúti árufuvarozó gépjárműre, amely ezt megelőzően teljesen üres volt (vagy ahol a közúti nyerges vontatóra megrakott félpótkocsit csatlakoztatnak). Üres út esetén ez a megelőző rakott út lerakóhelye (azaz a hely, ahol az üres út kezdődik),-  „kód”: a felrakóhely kódolása a VII. mellékletben megadott előírásoknak megfelelően történik;4. lerakóhely (a közúti árufuvarozó gépjárműről, egy rakott út esetén):-  „meghatározás”: a lerakóhely az utolsó helyszín, ahol árukat raknak le a közúti árufuvarozó gépjárműről, amely ezt követően teljesen üres lesz (vagy ahol a közúti nyerges vontatóról a félpótkocsit leválasztják). Üres út esetén ez a következő rakott út felrakóhelye (elméletben a hely, ahol az üres út végződik),-  „kód”: a lerakóhely kódolása a VII. mellékletben megadott előírásoknak megfelelően történik;5. megtett távolság: az a tényleges távolság, amelyet a közúti árufuvarozást végző gépjármű megtesz, leszámítva azt a szakaszt, amelyet valamely más szállítóeszközön szállítva tesz meg;6. az út során teljesített Ö tonnakilométer Õ;ê 2691/1999 1. cikk, 1. pont7. tranzitországokat (legfeljebb 5) a VII. melléklet szerint kódolva;ê 1172/988. a közúti fuvarozást végző járműnek egy másik fuvarozóeszközre történő felrakásának helye - ha van ilyen - a VII. melléklet előírásaival összhangban (választható);9. a közúti fuvarozást végző járműnek egy másik szállítóeszközről történő lerakásának helye - ha van ilyen - a VII. melléklet előírásaival összhangban (választható);10. a közúti árufuvarozást végző gépjárműnek „teljes terheléses” (2. eljárás), vagy „nem teljes terheléses” (1. eljárás) állapota a kérdéses út alatt, az út folyamán hasznosított maximális térfogat (0. eljárás = megállapodás szerint az üres útra) (választható).A3. ÁRUKKAL KAPCSOLATOS VÁLTOZÓK (fuvarozási alapművelet során)Egy rakott út során számos fuvarozási alapművelet hajtható végre, a fuvarozási alapművelet egy (a nómenklatúra adott szintjére történő utalással meghatározott) árufajtának a felrakóhelytől a lerakóhelyig történő fuvarozását jelenti.A közlendő adatok egy rakott út során végzett fuvarozási alapműveletre vonatkozóan a következők:1. árutípus, megfelelő osztályozás árucsoportjára történő utalással (ld. IV: melléklet);2. az áru tömege: bruttó tömeg 100 kg-ban kifejezve;3. szükség esetén az áru veszélyesnek minősítése a 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek[10] az V. mellékletben megadott fő kategóriái szerint;4. a rakomány típusa a VI. melléklet szerint (választható);5. az áru felrakásának helye, a VII. melléklet előírásainak megfelelően kódolva;6. az áru lerakásának helye, a VII. melléklet előírásainak megfelelően kódolva;7. megtett távolság, tényleges távolság amelyet a közúti árufuvarozó gépjármű megtesz, leszámítva azt a szakaszt, amelyet valamely más szállítóeszközön szállítva tesz meg;Gyűjtő- vagy terítő típusú körfuvar során végrehajtott szállítási műveletek (3. úttípus)Az ilyen számos fel- és/vagy lerakási pontot magában foglaló úttípus esetében gyakorlatilag nem lehetséges a fuvarozási vállalkozótól a fuvarozási alapművelet leírását kérni.Az e típushoz tartozónak ítélt fuvarozások esetén általában egyetlen, fiktív fuvarozási alapműveletet generálnak az útvonallal kapcsolatos információk alapján.Minden tagállam közli a Bizottsággal saját meghatározását erre az úttípusra vonatkozóan, és megindokolja az egyszerűsítő feltevéseket, amelyeket alkalmazni köteles a megfelelő fuvarozási műveletekkel kapcsolatos adatgyűjtés során.ê 1172/98Módszertani függelékA rakott utak és a fuvarozási alapműveletekAz érintett tagállamtól függően a fuvarozásra vonatkozó információkat a következők alapján gyűjtik:-  vagy az árufuvarozási alapműveletek egyenkénti leírásával (az üres utakra vonatkozó kiegészítő adatokkal együtt),-  vagy az ezeket az árufuvarozási alapműveleteket végrehajtó jármű útvonalainak leírásával.Az esetek nagy többségében egy rakott út egyetlen fuvarozási alapműveletet jelent, azaz:ê 1172/98 (kiigazított szöveg)-  egyetlen árutípus fuvarozása történik (utalással az árucikkek használatban lévő osztályozására, jelen esetben az NST osztályozásból származtatott Ö 20 Õ csoportra)[11],ê 1172/98-  egyetlen árufelrakási ponttal,-  egyetlen árulerakási ponttal.Ebben az esetben a két módszer teljesen egyenértékű. Bármelyikkel gyűjtik az információt, az leírja a következők mindegyikét:-  az áruk fuvarozását (minden árufuvarozási alapműveletet),-  az ezeket a műveleteket végrehajtó járművek útvonalait, a jármű kapacitására és e kapacitás kihasználására vonatkozó részletességgel (rakott út kihasználtsági együtthatóval, üres út).E rendelet értelmében le kell írni mind az árufuvarozást, mind pedig a járművek útvonalait, azonban nem kívánatos a fuvarozási vállalkozókat statisztikai kötelezettségük túlzott növelésével terhelni, tehát nem kell részletes leírást kérni az árufuvarozásra és a járművek útvonalaira vonatkozóan.Ennek következtében a tagállamokban működő statisztikai hivataloknak (NSO) a kérdőívek kódolásakor le kell választaniuk a fuvarozási vállalkozóktól nem kifejezetten kért adatokat a «fuvarozási alapművelet» vagy a «jármű útvonala» alapján gyűjtött adatokról.Akkor keletkezik probléma, ha egyetlen rakott út folyamán több fuvarozási alapműveletet is végrehajtanak, amely eset a következő körülményekre vezethető vissza:-  több felrakási és/vagy lerakási pont létezik (de korlátozott számú, mert különben gyűjtő vagy terítő fuvarozásról lenne szó, amely sajátos kezelést kíván).Ebben az esetben a különböző felrakási és/vagy lerakási pontokat feljegyzik abból a célból, hogy közvetlenül kiszámítsák az út során teljesített tonnakilométer értéket, és ebből a statisztikai hivatal rekonstruálja a fuvarozási alapműveleteket,-  és/vagy a rakott út során többfajta árut szállítanak, amely tényt általában nem jegyzi a statisztika, minthogy az csak az áruk típusát (egyedüli vagy fő) vizsgálja.Ebben az esetben elfogadott az információ veszteség, és a tagállamok, amelyek ilyen típusú egyszerűsítést alkalmaznak, ennek tényét világosan a Bizottság tudomására hozzák.________ê 1172/98II. MELLÉKLETA TENGELYELRENDEZÉSEK OSZTÁLYOZÁSAJárműszerelvény használata esetén a tengelyelrendezés az összes tengelyt számításba veszi, azaz a tehergépkocsi vagy a közúti nyerges vontató tengelyszámának és a pótkocsi vagy a félpótkocsi tengelyszámának összegét.A megállapított járműkategóriák a következők:Kód |1. Járművek (tehergépkocsik) tengelyszáma: |2 | 120 |3 | 130 |4 | 140 |Egyéb | 199 |2. Járműszerelvények tengelyszáma: tehergépkocsi és pótkocsi: |2+1 | 221 |2+2 | 222 |2+3 | 223 |3+2 | 232 |3+3 | 233 |Egyéb | 299 |3. Járműszerelvények tengelyszáma: közúti nyerges vontató és félpótkocsi: |2+1 | 321 |2+2 | 322 |2+3 | 323 |3+2 | 332 |3+3 | 333 |Egyéb | 399 |4. Közúti (nyerges) vontató (fél)pótkocsi nélkül | 499 |________III. MELLÉKLETA FUVARMENETTÍPUSOK OSZTÁLYOZÁSA1. Rakott fuvarmenet egyetlen fuvarozási alapművelettel.2. Rakott fuvarmenet több fuvarozási alapművelettel, amely nem minősül gyűjtő vagy terítő fuvarozásnak.3. Rakott út, amely gyűjtő vagy terítő körfuvarnak minősül.4. Üres út.________ê 1304/2007 1. cikkIV. MELLÉKLETAZ ÁRUK OSZTÁLYOZÁSANST 2007Ágazat | Árumegnevezés |01 | Mezőgazdasági, vadászati és erdészeti termék; hal és egyéb halászati termék |02 | Szén és lignit; nyers kőolaj és földgáz |03 | Fémtartalmú ércek és egyéb bányászati és kőfejtési termék; tőzeg; urán- és tóriumérc |04 | Élelmiszer, ital és dohánytermék |05 | Textília és textiláru; bőr és bőrtermék |06 | Fa, fa- és parafatermék (kivéve bútor); szalma- és egyéb fonottáru; papíripari rostanyag,papír és papírtermék; nyomdai és egyéb sokszorosított médiatermék |07 | Koksz és finomított kőolajtermék |08 | Vegyszer, vegyipari termék és vegyi szál; gumi és műanyag termék; nukleáris fűtőanyag |09 | Egyéb nemfém ásványi termék |10 | Fémalapanyag; fémfedolgozási termék, kivéve gép és berendezés |11 | Máshová nem sorolt gép és berendezés; irodagép és számítógép; máshová nem sorolt villamos gép és készülék; rádió, televízió és hírközlési berendezés és készülék; egészségügyi, precíziós és optikai műszer; karóra és egyéb óra |12 | Szállítóeszköz |13 | Bútor; egyéb, máshová nem sorolt feldolgozóipari termék |14 | Másodlagos nyersanyag; kommunális hulladék és egyéb hulladék |15 | Postai küldemény, csomag |16 | Áruszállításban használt berendezés és anyag |17 | Háztartási és irodai költöztetés során áthelyezett áru; utasoktól elkülönítetten szállított poggyász; javítás céljából szállított gépjármű; máshová nem sorolt egyéb nem piaci áru |18 | Csoportosított áru: együtt szállított, vegyes típusú áru |19 | Azonosíthatatlan áru: olyan áru, amely valamely okból nem azonosítható és ezért nem sorolható a 1–16. csoportokba. |20 | Egyéb, máshova nem sorolt áru |________ê 1172/98V. MELLÉKLETA VESZÉLYES ÁRUK OSZTÁLYOZÁSA1 | Robbanóanyagok |2 | Sűrített, cseppfolyósított vagy nyomás alatt oldott gázok |3 | Gyúlékony folyadékok |4.1 | Gyúlékony szilárd anyagok |4.2 | Öngyulladásra hajlamos anyagok |4.3 | Vízzel érintkezve gyúlékony gázt kibocsátó anyagok |5.1 | Oxidáló anyagok |5.2 | Szerves peroxidok |6.1 | Mérgező anyagok |6.2 | Fertőző anyagok |7 | Radioaktív anyagok |8 | Maróanyagok |9 | Különféle veszélyes anyagok |_______________ê 1172/98VI. MELLÉKLETA RAKOMÁNYOK OSZTÁLYOZÁSA *0 | Folyékony ömlesztett áru (nem rakományegység) |1 | Szilárd ömlesztett áru (nem rakományegység) |2 | Nagyméretű teheráru-konténerek |3 | Egyéb teheráru-konténerek |4 | Raklapos áru |5 | Kötegelt áru |6 | Mozgó, önjáró egységek |7 | Egyéb mobil egységek |8 | (Fenntartott) |9 | Egyéb rakomány |____________________________ * Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága - rakomány-, csomag- és csomagolóanyag-típusok kódja, a Nemzetközi Fuvarozási Eljárásokat Egyszerűsítő Munkacsoport által 1986. márciusában Genfben elfogadott 21. ajánlás. |_______________ê 2691/1999 1. cikk, 2. pont és melléklet (kiigazított szöveg)VII. MELLÉKLETA FEL- ÉS LERAKÓHELYEK KÓDJAI ÖORSZÁGOK ÉS RÉGIÓK SZERINTÕ1. A berakodási és kirakodási helyeket a következők szerint kell kódolni:a) a Ö tagállamok Õ esetében a Statisztikai Célú Területi Egységek Nómenklatúrája (NUTS) 3. szintjéig történő regionális bontásban;b) azon országok esetében, amelyek nem Ö tagállamok Õ , viszont szerződő felei az Európai Gazdasági Térségről (EGT) szóló megállapodásnak, nevezetesen Izland, Liechtenstein és Norvégia, az érintett harmadik ország által megállapított közigazgatási régiók listája szerint;c) egyéb harmadik országok esetében a két betűs ISO-3166 kódokat kell használni. A leggyakrabban használt kódok az Ö e melléklet 2. pontjának b) alpontjában szereplő Õ táblázatban szerepelnek.2. A tranzitországok kódolására (I. melléklet, A2. rész, 7. pont) Ö az alábbi Õ országkódokat kell alkalmazni:a) a Ö tagállamok Õ esetében az Ö alábbi Õ táblázatban szereplő NUTS-kódok két betűs részét;b) minden egyéb ország esetében a két betűs ISO-3166 kódokat kell használni. A leggyakrabban használt kódok az alábbi táblázatban szerepelnek.Az országkódok táblázataa) A tagállam Ö ok Õ (a két betűs NUTS-országkódok szerint)Megjegyzés: az országok az Európai Unió hivatalos sorrendjében követik egymást.ê 1791/2006 melléklet, 8.5.a) pont (kiigazított szöveg)Ország | Kód |Belgium | BE |Bulgária | BG |Cseh Köztársaság | CZ |Dánia | DK |Németország | DE |Észtország | EE |Ö Írország Õ | Ö IE Õ |Görögország | GR |Spanyolország | ES |Franciaország | FR |Olaszország | IT |Ciprus | CY |Lettország | LV |Litvánia | LT |Luxemburg | LU |Magyarország | HU |Málta | MT |Hollandia | NL |Ausztria | AT |Lengyelország | PL |Portugália | PT |Románia | RO |Szlovénia | SI |Szlovákia | SK |Finnország | FI |Svédország | SE |Egyesült Királyság | UK |ê 2691/1999 1. cikk, 2. pont és melléklet (kiigazított szöveg)b) Egyéb országok (két betűs ISO-3166 kódok)Megjegyzés: az országok a kód szerinti sorrendben követik egymást.Ország | Kód |Albánia | AL |Bosznia-Hercegovina | BA |Belarusz Köztársaság | BY |Svájc | CH |Horvátország | HR |Izland | IS |Liechtenstein | LI |Ö Moldovai Köztársaság Õ | MD |Ö Montenegró Õ | Ö ME Õ |Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | MK Ö [12] Õ |Norvégia | NO |Oroszországi Föderáció | RU |Ö Szerbia Õ | Ö RS Õ |Törökország | TR |Ukrajna | UA |___________éVIII. MELLÉKLETA hatályon kívül helyezett rendelet és egymást követő módosításainak jegyzékeA Tanács 1172/98/EK rendelete (HL L 163., 1998.6.6, 1. o.) |A Bizottság 2691/1999/EK rendelete (HL L 326., 1999.12.18., 39. o.) |Az 2003. évi csatlakozási okmány II. mellékletének 10.15. pontja (HL L 236., 2003.9.23., 561. o.) |Az Európai Parlament és a Tanács 1882/2003/EK rendelete (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) | Kizárólag a II. melléklet 27. pontja |A Tanács 1791/2006/EK rendelete (HL L 363., 2006.12.20., 1. o.) | Kizárólag a melléklet 8.5. pontja |Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.) | Kizárólag a 13. pont |A Bizottság 1304/2007/EK rendelete (HL L 290., 2007.11.8., 14. o.) | Kizárólag a 2. cikk |Az Európai Parlament és a Tanács 399/2009/EK rendelete (HL L 126., 2009.5.21., 9. o.) |______________________IX. MELLÉKLETMegfelelési táblázat1172/98/EK rendelet | Ez a rendelet |1. cikk | 1. cikk |2. cikk, elsőtől a tizennegyedik terjedő francia bekezdés | 2. cikk, a)–n) pont |3. cikk | 3. cikk |4. cikk | 4. cikk |5. cikk, (1), (2) és (3) bekezdés | 5. cikk, (1), (2) és (3) bekezdés |5. cikk, (4) bekezdés | - |5. cikk, (5) bekezdés | - |6. cikk | 6. cikk |7. cikk, (1) és (2) bekezdés | 7. cikk, (1) és (2) bekezdés |7. cikk, (3) bekezdés | - |8. cikk | - |- | 8. cikk |- | 9. cikk |- | 10. cikk |10. cikk, (1) és (2) bekezdés | 11. cikk, (1) és (2) bekezdés |10. cikk, (3) bekezdés | - |11. cikk | - |- | 12. cikk |12. cikk | 13. cikk |A-G. melléklet | I-VII. melléklet |- | VIII. melléklet |- | IX. melléklet |_____________[1] COM(87) 868 PV.[2] A Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közleménye - A közösségi joganyag kodifikációja, COM(2001) 645 végleges.[3] Lásd e javaslat VIII. mellékletét.[4] HL C […], […], […] o.[5] HL L 163., 1998.6.6., 1. o.[6] Lásd a VIII. mellékletet.[7] HL L 87., 2009.3.31., 164. o.[8] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[9] Gazdasági tevékenységek statisztikai Ö nomenkaltúrája Õ az Európai Ö Unión Õ belül.[10] HL L 260., 2008.9.30., 13. o.[11] NST/R: szállítási statisztika céljára egységesített nómenklatúra.[12] Ideiglenes kód, amely nem befolyásolja az ezen országnak az Egyesült Szervezetben jelenleg folyó tárgyalások lezárását követően megállapításra kerülő végleges megnevezését.