				|

		52011PC0817

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Innovációs és Technológiai Intézet létrehozásáról szóló 294/2008/EK rendelet módosításáról /* COM/2011/0817 végleges - 2011/0384 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A 294/2008/EK rendelet azzal a céllal hozta
létre az Európai Innovációs és Technológiai Intézetet (EIT), hogy az az EU és
tagállamai innovációs kapacitás megerősítése révén hozzájáruljon a
fenntartható gazdasági növekedéshez és fokozza a versenyképességet. A 2014–2020
közötti időszakban az EIT a felsőoktatás, kutatás és innováció
alkotta tudásháromszög révén hozzájárul a Horizont 2020 kutatási és innovációs
keretprogram (a továbbiakban: Horizont 2020 keretprogram)[1] általános célkitűzéseihez.
Az integráció elsősorban a tudományos és innovációs társaságok (TIT-ek)
segítségével történik, amelyek társadalmi kihívásokra válaszul szolgáló, hosszú
távú együttműködéseket hoznak létre a szervezetek között.
A Horizont 2020
keretprogramból az EIT számára biztosított pénzügyi hozzájárulás a Horizont
2020 részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról szóló európai
parlamenti és tanácsi rendeletnek[2]
megfelelően valósul meg. Az EIT által a TIT-ek számára biztosított
finanszírozás „hozzáadott értéket teremtő TIT-tevékenységekre” terjed ki,
ugyanakkor a TIT-ek vagy partnerszervezeteik – szabályaiknak megfelelően –
a Horizont 2020 keretprogram vagy az Európai Unió programjai keretében – a
többi pályázattal azonos feltételek mellett – más programokhoz is
folyamodhatnak támogatásért.
A javasolt
módosítások számos forráson alapulnak: a kezdeti fázisban levont tanulságokon,
az EIT stratégiai innovációs tervéről szóló javaslaton, amely az EIT
igazgatótanácsának javaslatára épül, a külső értékelésről szóló
jelentés ajánlásain, az értékelésre vonatkozó bizottsági véleményen, valamint
az EIT tekintetében érintett felekkel folytatott széleskörű konzultáció
eredményein.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK
A javaslat elkészítésénél figyelembe vettük az
EIT-ről tartott nyílt konzultációk során kapott észrevételeket[3]. A tagállamokon kívül az ipari
és tudományos köröket, illetve a civil társadalmat képviselő érintett
felek széles köre is kifejtette véleményét. Jelentős támogatottságot élvez
az EIT azon küldetése, hogy a tudományos, a vállalkozói, a kutatási és az
innovációs körök közötti nagyobb mértékű és jobb együttműködés
hajtómotorjaként működjön. A válaszadók szerint az EIT-nek megkülönböztetett
szerepet kell betöltenie a Horizont 2020 keretprogramban, az EU jövőbeli
kutatási és innovációs programjában, és szorosabb kapcsolatokat kell kiépítenie
más európai és nemzeti törekvésekkel. A válaszadók többsége dicsérte azt a
módot, ahogyan az EIT bevonja a vállalkozásokat a munkájába, és azt
szorgalmazta, hogy az intézet fokozza tájékoztató tevékenységét. A válaszadók
továbbá úgy vélték, hogy a vállalkozások bevonása nagy jelentőséggel bír
az EIT jövőbeni sikere szempontjából. Ezért a rugalmasság, a szabályok
egyértelműsége és a befektetések egyértelmű megtérülése alapvető
fontosságú a magánszektor részvételének ösztönzése érdekében.
A javaslat épít a külső értékelésről
szóló jelentésre is, amely a tudásháromszög integrálásának elképzelését igen
helyénvalónak ítéli, és kedvezően értékelik azon témákat, amelyek köré az
EIT szerveződik. Nagy támogatottságot élvez az EIT által kidolgozott,
helymegosztási központok integrált hálózatán alapuló modell. A válaszadók
véleménye igen pozitív és következetes volt abban a tekintetben is, hogy a
TIT-ek értéke abban rejlik, hogy katalizátorként működnek, és biztosítják,
hogy az egyes tagok által már elindított tevékenységekből többletérték
teremtődjön.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A javaslat az EUMSZ 173. cikkén alapul,
megvalósítása pedig centralizált közvetett irányítás útján történik.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK
A 2014–2020 közötti időszak folyamán a
2014–2020 közötti időszakra vonatkozó Horizont 2020 kutatási és innovációs
keretprogram 3182,230 millió EUR összegű pénzügyi hozzájárulást nyújt az
EIT-nek. Az e javaslatot kísérő pénzügyi kimutatás határozza meg a
javaslat költségvetési, emberi erőforrást érintő és adminisztratív
vonatkozásait.
2011/0384 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
az Európai Innovációs és Technológiai Intézet
létrehozásáról szóló 294/2008/EK rendelet módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 173. cikke (3)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[4],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[5],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést
célzó Európa 2020 stratégia kiemelkedő szerepet szán az Európai Innovációs
és Technológiai Intézetnek (a továbbiakban: EIT), amely több kiemelt kezdeményezéshez
hozzájárul.
(2)
A 2014–2020 közötti időszakban az EIT-nek a
kutatás, innováció és felsőoktatás alkotta tudásháromszög integrációja
révén kell hozzájárulnia a(z) XX/XXX európai parlamenti és tanácsi rendelet
által létrehozott Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram (a
továbbiakban: Horizont 2020 keretprogram)[6]
célkitűzéseihez.
(3)
A Horizont 2020 keretprogramban részt vevők
számára koherens keretet biztosítandó, a „Horizont 2020” kutatási és innovációs
keretprogram (2014–2020) részvételi és terjesztési szabályainak
megállapításáról szóló XX/XXXX európai parlamenti és tanácsi rendeletet (a
továbbiakban: részvételi szabályok) kell alkalmazni az EIT-re.
(4)
A szellemi tulajdonhoz fűződő jogok
kezelésére vonatkozó szabályok a részvételi szabályokban kerülnek
meghatározásra.
(5)
A részt vevő államokat és harmadik országokat
érintő szabályokat a Horizont 2020 rendelet határozza meg.
(6)
Az EIT-nek közvetlenül együtt kell működnie
nemzeti és regionális képviselőkkel és az innovációs lánc bármely pontján
található érintettekkel úgy, hogy az együttműködés mindkét fél számára
előnnyel járjon. A párbeszéd és együttműködés rendszerszerű
keretek közé terelése érdekében helyénvaló létrehozni az érintett felek
EIT-fórumát, amely több területet érintő kérdésekkel foglalkozik, és az
érintettek szélesebb körét fogja össze.
(7)
Meg kell határozni a tudományos és innovációs
társulásoknak (a továbbiakban: TIT) szánt EIT-hozzájárulás nagyságrendjét, és
tisztázni kell a TIT-ek pénzügyi forrásainak eredetét.
(8)
Egyszerűsíteni kell az EIT szerveinek
összetételét. Ésszerűsíteni kell az EIT igazgatótanácsának működését,
és még világosabbá kell tenni az igazgatótanács és az igazgató szerepét és
feladatait.
(9)
Új TIT-eket – beleértve prioritási területeiket, a
kiválasztási folyamat megszervezését és időzítését – a stratégiai
innovációs tervben meghatározott szabályok alapján kell létrehozni.
(10)
A TIT-eknek szakmai képzések biztosításával
bővíteniük kell oktatási tevékenységüket.
(11)
Az átfogó EU-szintű felügyeleti és értékelési
rendszerrel való összhang biztosításához szükséges, hogy a Bizottság és az EIT
együttműködjön a TIT-ek felügyeletének és értékelésének megszervezése
terén.
(12)
A TIT-eknek keresniük kell a releváns európai uniós
kezdeményezésekkel való szinergiákat.
(13)
Annak érdekében, hogy a TIT-ekben szélesebb körben
vegyenek részt különböző tagállamok szervezetei, a partnerszervezeteknek
legalább három különböző tagállamból kell származniuk.
(14)
A TIT-ek tevékenységeinek finanszírozására,
felügyeletére és értékelésére vonatkozó követelményeket és eljárásokat az
EIT-nek azelőtt kell elfogadnia, hogy megindulna a TIT-ek kiválasztásának
folyamata.
(15)
Az EIT hároméves munkaprogramjának figyelembe kell
vennie a Horizont 2020 keretprogramban meghatározott konkrét
EIT-célkitűzésekről szóló bizottsági véleményt, illetve annak más
európai uniós szakpolitikákat és eszközöket kiegészítő jellegét.
(16)
Mivel az EIT a Horizont 2020 keretébe tartozik,
érinteni fogja a Horizont 2020-ban az éghajlatváltozásra vonatkozóan
meghatározott kiadások integrációja.
(17)
A EIT értékelésének időszerű
információkkal kell hozzájárulnia a Horizont 2020 keretprogram 2017-es és
2023-as értékeléséhez.
(18)
A Bizottságnak meg kell erősítenie az
EIT-tevékenységek bizonyos vonatkozásainak végrehajtása terén játszott
szerepét.
(19)
Ez a rendelet pénzügyi keretösszeget határoz meg a
2014–2020-as időszakra, amely az éves költségvetési eljárás során a
költségvetési kérdésekben való együttműködésről és a hatékony és
eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a
Bizottság közötti XX/Y/201Z intézményközi megállapodás [17]. pontja értelmében
elsődleges hivatkozási alapot jelenti a költségvetési hatóság számára. Az
EIT számára a pénzügyi hozzájárulást a Horizont 2020 keretprogram biztosítja.
(20)
Az eredetileg előirányzottakkal szemben az
EIT-alapítvány nem részesül az EU költségvetéséből közvetlen
hozzájárulásban, és nem alkalmazható rá az EU mentesítési eljárása.
(21)
Az egyértelműség érdekében a 294/2008/EK
rendelet melléklete helyébe új melléklet lép.
(22)
A 294/2008/EK rendelet ennek megfelelően
módosul.
ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 294/2008/EK rendelet a következőképpen
módosul:
(1)
A 2. cikk a következőképpen módosul:
(a)
A (3) és (4) bekezdést el kell hagyni.
(b)
A (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„»felsőoktatási intézmény«: az »Erasmus
mindenkinek« programot létrehozó XXX/20XX/EK európai parlamenti és tanácsi
határozat 2. cikke szerinti értelemben vett intézmény.”
(c)
A cikk a következő (10) bekezdéssel egészül
ki:
„(10) »az érintett felek fóruma«: nemzeti és
regionális hatóságok képviselői, az üzleti élet, a felsőoktatás és a
kutatás terén tevékenykedő érdekképviseleti szervek és egyedi jogalanyok,
klaszterszervezetek, valamint a tudásháromszög különböző területein
működő más érdekelt felek számára nyitott fórum.”
(d)
A cikk a következő (11) bekezdéssel egészül
ki:
„(11) »hozzáadott értéket teremtő
TIT-tevékenységek«: a kutatás, innováció és felsőoktatás alkotta
tudásháromszög integrációjához hozzájáruló partnerszervezetek által
végrehajtott tevékenységek, beleértve a TIT-ek létrehozó, adminisztratív és koordinációs
tevékenységeit.”
(2)
A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„3. cikk
Küldetés és célkitűzések
Az EIT küldetése az, hogy a tagállamok és az
Unió innovációs kapacitásának javításával hozzájáruljon a fenntartható európai
gazdasági növekedéshez és versenyképességhez. Ezt a legmagasabb színvonalú
felsőoktatás, kutatás és innováció ösztönzése és integrálása révén teszi.
Az EIT 2014–2020 közötti időszakra
vonatkozó általános célkitűzéseit, konkrét célkitűzéseit és
eredménymutatóit a Horizont 2020 keretprogram határozza meg.”
(3)
A 4. cikk (1) bekezdésének b) pontját el kell
hagyni.
(4)
Az 5. cikk (1) bekezdése a következőképpen
módosul:
(a)
az a) pontot el kell hagyni.
(b)
A cikk a következő j) ponttal egészül ki.
„j) évente legalább egyszer összehívja az érintett
felek fórumát, hogy tájékoztatást adjon tevékenységeiről,
tapasztalatairól, a bevált gyakorlati megoldásokról és az Unió innovációs,
kutatási és oktatási szakpolitikáihoz és célkitűzéseihez való
hozzájárulásról. Az érdekelt feleket felkéri véleményük kifejtésére.”
(5)
A 6. cikk (1) bekezdésének c) pontja helyébe a
következő szöveg lép:
„c) mester és doktori szinteken folytatott képzés
és oktatás, valamint szakmai kurzusok olyan tudományágakban, amelyek
potenciálisan megfelelnek a jövőbeni európai társadalmi-gazdasági
igényeknek, és amelyek elősegítik az innovációhoz kapcsolódó szakértelem
fejlesztését, a vezetői és vállalkozói képességek javítását, a kutatók és
hallgatók mobilitásának fokozását;”.
(6)
A 7. cikk a következőképpen módosul:
(a)
A cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül
ki:
„(1a) Az EIT a TIT-ek kiválasztását és kijelölését
az innovációs tervben meghatározott prioritási területeknek és ütemtervnek
megfelelően végzi.”
(b)
A (2) bekezdés az alábbi h) ponttal egészül ki:
„h) készség más európai uniós kezdeményezésekkel
való szinergiák létrehozására,”
(c)
A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(3) A TIT létrehozásához követelmény legalább
három, különböző tagállamban alapított szervezet részvétele. E
partnerszervezeteknek a részvételi szabályok 7. cikke értelmében egymástól
függetlennek kell lenniük.
(d)
A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(4) A TIT-et alkotó partnerszervezetek
többségének a tagállamokban székhellyel rendelkező szervezetnek kell
lennie. Minden TIT-ben legalább egy felsőoktatási intézménynek és egy
magáncégnek részt kell vennie.” "
(e)
A cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Az EIT az új TIT-ek kiválasztására irányuló
eljárás megkezdését megelőzően elfogadja a TIT-ek tevékenységének
finanszírozására, felügyeletére és értékelésére vonatkozó kritériumokat és
eljárásokat.”
(7)
A rendelet a következő 7a. cikkel egészül ki:
„7a. cikk
A
TIT-ek értékelésének és felügyeletének alapelvei
Az EIT a kulcs-teljesítménymutatók alapján a
Bizottsággal együttműködve megszervezi az egyes TIT-ek teljesítéseinek,
eredményeinek és hatásának folyamatos felügyeletét és időszakos külső
értékelését.”
(8)
A rendelet a következő 7b. cikkel egészül ki:
„7b. cikk
A TIT
működésének időtartama, folytatása és megszűnése
(1)          Az időszakos értékelések
eredményeinek és az adott területek sajátosságainak függvényében a TIT-ek
általánosságban 7–15 éves időszakra jönnek létre.
(2)          Az igazgatótanács határozhat úgy,
hogy meghosszabbítja egy TIT eredetileg megállapított működési idejét, ha
ez a legmegfelelőbb mód az EIT céljának elérésére.
(3)          Abban az esetben, ha egy TIT
értékelése nem mutat megfelelő eredményeket, az igazgatótanács megteszi a
szükséges intézkedéseket, beleértve a TIT pénzügyi támogatásának csökkentését,
módosítását vagy visszavonását, illetve a megállapodás megszüntetését.”
(9)
A 10. cikket el kell hagyni.
(10)
A 14. cikk (2) bekezdésének helyébe a
következő szöveg lép:
„(2) A TIT-ek
finanszírozását elsősorban a következő forrásokból kell biztosítani:
(a)
partnerszervezetek hozzájárulása, amely a
finanszírozás jelentős forrását képezi;
(b)
a tagállamok, harmadik országok vagy ezek
hatóságainak kötelező vagy önkéntes hozzájárulása;
(c)
nemzetközi szervezetek vagy intézmények
hozzájárulásai;
(d)
a TIT-ek saját tevékenysége és szellemi termékekhez
fűződő jogdíjai révén nyert bevételek, ;
(e)
dotációs tőke, köztük az EIT-alapítvány által
kezelt alapok;
(f)
magánszemélyek, intézmények, alapítványok vagy
bármely más nemzeti szerv hagyatékai, adományai, hozzájárulásai;
(g)
az EIT hozzájárulásai;
(h)
pénzügyi eszközök, köztük az Európai Unió általános
költségvetéséből finanszírozott eszközök.”
A hozzájárulás
lehet természetbeni hozzájárulás is.”
(11)
A 14. cikk (4) bekezdésének helyébe a
következő szöveg lép:
„(4) Az EIT hozzájárulása 100 %-ig fedezheti a
hozzáadott értéket teremtő TIT-tevékenységek elszámolható költségeit.”
(12)
A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„15. cikk
Programozás
és jelentéskészítés
Az EIT-nek az alábbiakat kell elfogadnia:
(a)
egy, az innovációs terv elfogadott változatán
alapuló, gördülő hároméves munkaprogram, amely az EIT és a TIT-ek
főbb prioritásaira és a tervezett kezdeményezésekre vonatkozó
nyilatkozatot, valamint a finanszírozási igényekre és forrásokra vonatkozó
becslést tartalmaz. Olyan megfelelő mutatókat is magában foglal, amelyek a
TIT-ek és az EIT által végzett tevékenységek felügyeletére vonatkoznak. Az
előzetes gördülő hároméves munkaprogramot az EIT a Bizottságnak
minden n‑2 év december 31-ig köteles benyújtani. A Bizottság három
hónapon belül véleményezi a Horizont 2020 keretprogramban meghatározott konkrét
EIT-célkitűzéseket, illetve azoknak az uniós politikákkal és eszközökkel
fennálló komplementaritását. Az EIT megfelelően figyelembe veszi a
Bizottság véleményét, és véleményeltérés esetén megindokolja saját
álláspontját. Az EIT a végleges munkaprogramot tájékoztatás céljából benyújtja az
Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Gazdasági és
Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának;
(b)
éves jelentés, minden év június 30-ig. A jelentés
ismerteti az előző naptári évben az EIT és a TIT által végzett
tevékenységeket, és a megállapított célkitűzések, mutatók és menetrend
vonatkozásában értékeli az eredményeket, a végrehajtott tevékenységekkel
kapcsolatos kockázatokat, a forrásfelhasználást és az EIT általános
működését.”
(13)
A 16. cikk a következőképpen módosul:
(a)
a (2) bekezdésben az „ötévente” szó helyébe a
„háromévente” lép;
(b)
A cikk a következő (2a) bekezdéssel egészül
ki:
„(2a) A Bizottság
független szakértők segítségével további értékeléseket végezhet stratégiai
szempontból releváns témákról annak érdekében, hogy megvizsgálja, mennyire
haladt előre az EIT a kitűzött célok elérésében, meghatározza a
tevékenységek végrehajtásához hozzájáruló tényezőket és azonosítsa a
bevált gyakorlati megoldásokat.”
(14)
A 17. cikk a következő (2a) bekezdéssel
egészül ki:
„(2a) Az innovációs
terv tartalmazza az EIT tevékenységei és más uniós kezdeményezések, eszközök és
programok között fennálló potenciális szinergiák és komplementaritás
elemzését.”
(15)
A 19. cikk helyébe a következő szöveg lép:
„19. cikk
Költségvetési
kötelezettségvállalások
A Horizont 2020 keretprogramból e rendelet
végrehajtására fordítandó pénzügyi keret a 2014. január 1-jétől 2020.
december 31-ig tartó időszakra 3182,230 millió EUR. Az éves
előirányzatokat a költségvetési hatóság hagyja jóvá a pénzügyi kereten
belül. Az EIT által a TIT-eknek nyújtott pénzügyi hozzájárulást e pénzügyi
kereten belül kell biztosítani.”
(16)
A 20. cikk (5) bekezdésének helyébe a
következő szöveg lép:
„(5) Az
igazgatótanács a létszámtervvel és az előzetes, hároméves gördülő
munkatervvel együtt elfogadja a becsléstervezetet, és n-2 év december 31-ig
továbbítja azokat a Bizottsághoz.”
(17)
A 20. cikk (6) bekezdésének helyébe a
következő szöveg lép:
„(6) A becslés
alapján a Bizottság beépíti az Európai Unió általános költségvetés-tervezetébe
az általa szükségesnek ítélt, általános költségvetésből nyújtandó
támogatás becsült összegét.”
(18)
A 21. cikk a következőképpen módosul:
(a)
A cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül
ki:
„(1a) Az EIT-hez
való pénzügyi hozzájárulás megvalósítása a Horizont 2020 keretprogram létrehozásáról
szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletnek, valamint a Horizont 2020
részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról szóló európai
parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően történik.”
(b)
A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
„(4) A Tanács
ajánlása alapján az Európai Parlament az n+2 év április 30. előtt az n
évre vonatkozóan felmentést ad az igazgatónak az EIT-költségvetés végrehajtása
tekintetében.
(19)
A 22. cikk (4) bekezdését el kell hagyni.
(20)
A rendelet a következő 22a. cikkel egészül ki:
„22a. cikk
Az EIT
megszüntetése
Az EIT megszüntetése esetén felszámolása a
Bizottság felügyelete alatt történik, az alkalmazandó jogszabályokkal
összhangban. A TIT-ekkel kötött megállapodások és az EIT-alapítványt létrehozó
jogi aktus meghatározzák az ilyen esetben alkalmazandó megfelelő
rendelkezéseket.”
2. cikk
A 294/2008/EK rendelet mellékletének helyébe e rendelet melléklete lép.
3. cikk
E rendelet 2014. január 1-jén lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező
és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben,
Az Európai Parlament részéről                     a
Tanács részéről
Az elnök                                                         az
elnök
MELLÉKLET
Az
Európai Innovációs és Technológiai Intézet alapszabálya
1.
szakasz
Az
igazgatótanács összetétele
1.
Az igazgatótanács kinevezett és választott tagokból
áll.
2.
A kinevezett tagok száma tizenkettő, akiket a
Bizottság nevez ki, egyenlő arányban választva üzleti, felsősoktatási
és kutatói tapasztalatokkal rendelkező személyek közül. A kinevezett tagok
megbízatásukat négy évre kapják, amely nem újítható meg.
Amennyiben szükséges, az igazgatótanács javaslatot
nyújt be a Bizottsághoz új tag(ok) kinevezésére. A jelölt(ek) átlátható és
nyílt eljárás eredményeképpen, az érdekeltekkel való konzultációt követően
kerülnek kiválasztásra.
A Bizottság figyelmet fordít a felsőoktatási,
innovációs és üzleti tapasztalattal rendelkezők egyenlő arányú
részvételére, a nemek közötti egyensúlyra, valamint méltányolja a
felsőoktatási, kutatói és innovációs tevékenységek mindenkori környezetét
Unió-szerte.
A Bizottság kinevezi a tag(ok)at, továbbá
tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot a kiválasztási folyamatról és
az igazgatótanács tagjainak végleges kinevezéséről.
Amennyiben az igazgatótanács valamely kinevezett
tagja nem tudja hivatali idejét letölteni, hivatali ideje fennmaradó részére
ugyanezen eljárással helyettesítő tagot neveznek ki az akadályoztatott tag
helyére. Azon helyettesítő tagot, aki két évnél rövidebb időn át
töltötte be hivatalát, az igazgatótanács indítványára a Bizottság újabb négy
éves időtartamra újra kinevezheti.
Az átmeneti időszakban az igazgatótanács
eredetileg hat évre kinevezett tagjai kitöltik hivatali idejüket. Addig az
ideig a kinevezett tagok száma tizennyolc. E rendelet hatálybalépését
követő hat hónapon belül az igazgatótanács – a Bizottság jóváhagyásával –
kiválasztja, hogy a 2012-ben kinevezett tizenkét tagból melyik négy tag kap két
évre, melyik négy tag négy évre és melyik négy tag hat évre szóló megbízatást.
3.
A TIT-ek három képviselő tagot választanak
partnerszervezeteikből. A választott tagok két évre kapnak megbízatást,
amely egyszer megújítható. A választott tagok megbízatása a TIT-ekből való
távozásukkal megszűnik.
A választott tagok megválasztásának és
leváltásának feltételeit és szabályait az igazgató javaslata alapján az
igazgatótanács fogadja el. E rendszernek biztosítania kell a sokféleség
megfelelő képviseletét, és figyelembe kell vennie a TIT-ek
fejlődését.
Az átmeneti időszakban az igazgatótanács
eredetileg három évre választott tagjai kitöltik hivatali idejüket. Addig az
ideig a képviselő tagok száma négy.
4.
Az igazgatótanács tagjai az EIT érdekei szerint,
független módon járnak el, őrködnek céljai és küldetése, identitása és
koherenciája felett.
2.
szakasz
Az
igazgatótanács feladatai
1.
Az igazgatótanács meghozza a szükséges stratégiai
döntéseket, nevezetesen:
(a)
az igazgató javaslata alapján elfogadja az EIT
stratégiai innovációs tervének (a továbbiakban: innovációs terv) tervezetét,
hároméves gördülő munkaprogramját, költségvetését, éves beszámolóját és
mérlegét, valamint éves tevékenységéről szóló beszámolóját;
(b)
az igazgató javaslata alapján elfogadja a TIT-ek
tevékenysége finanszírozásának, felügyeletének és értékelésének kritériumait és
eljárásait;
(c)
elfogadja a TIT-ek kiválasztására vonatkozó
eljárást;
(d)
partnerségeket TIT-ekké választ és jelöl ki,
illetve visszavonja a kijelölést, amennyiben az szükséges;
(e)
gondoskodik a TIT-ek tevékenységének folyamatos
értékeléséről;
(f)
elfogadja eljárási szabályzatát, ideértve a
végrehajtó bizottságra, valamint az EIT külön pénzügyi szabályzatára vonatkozó
szabályokat is;
(g)
a Bizottság egyetértésével megállapítja az
igazgatótanács és a végrehajtó bizottság tagjainak megfelelő
tiszteletdíját; e tiszteletdíjak nagyságát a tagállamok által biztosított
hasonló tiszteletdíjakkal kell összevetni;
(h)
eljárást fogad el a végrehajtó bizottság és az
igazgató kiválasztására;
(i)
kinevezi és szükség esetén tisztségéből
felmenti az igazgatót, valamint fegyelmi jogkört gyakorol felette;
(j)
kijelöli a számvitelért felelős
tisztviselőt és a végrehajtó bizottság tagjait;
(k)
az összeférhetetlenség szabályozására magatartási
kódexet fogad el;
(l)
szükség esetén tanácsadó csoportokat hoz létre,
akár határozott időre is;
(m)
belső ellenőrzési szervet hoz létre a
2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletnek megfelelően;
(n)
jogosult alapítvány (a továbbiakban:
EIT-alapítvány) létrehozására, amelynek sajátos célja az EIT tevékenységeinek
előmozdítása és támogatása;
(o)
a többnyelvűség vonatkozásában meglévő
elvek figyelembevételével határoz az EIT nyelvi rendszeréről és az annak
működésére vonatkozó gyakorlati követelményekről;
(p)
nemzetközi szinten népszerűsíti az EIT-t, hogy
növelje annak vonzerejét, és így az – a felsőoktatás, a kutatás és az
innováció területén elért kimagasló teljesítmény révén – világszínvonalú
szervvé válhasson.
3. szakasz
Az
igazgatótanács működése
1.
Az igazgatótanács kinevezett tagjai közül választja
meg elnökét. Az elnök hivatali ideje két évre szól, amely egyszer megújítható.
2.
A (3) bekezdés sérelme nélkül, az igazgatótanács
szavazati joggal rendelkező tagjainak egyszerű többségével hozza
határozatait.
A 2. szakasz (2) bekezdésének a), b), c), i) és o)
pontja, valamint a 3. szakasz (1) bekezdése alapján hozott határozatokhoz
azonban az összes tag kétharmados többsége szükséges.
3.
A képviselő tagok nem szavazhatnak a 2. szakasz
(2) bekezdésének b), c), d), e), f), g), i), j), k), o) és p) pontja szerinti
határozatokról.
4.
Az igazgatótanács rendes ülést évente legalább
háromszor, rendkívüli ülést pedig az elnök által történő összehívás, vagy
legalább tagjai egyharmadának indítványa esetén tart.
5.
Az igazgatótanács munkáját a végrehajtó bizottság
segíti. A végrehajtó bizottság három személyből áll, ezek egyike az
igazgatótanács elnöke, aki a végrehajtó bizottság elnöki szerepét is ellátja.
Az elnöktől eltérő két másik tagot az igazgatótanács választja
kinevezett tagjai közül. Az igazgatótanács felhatalmazást adhat a végrehajtó
bizottságnak konkrét feladatok elvégzésére.
4.
szakasz
Az
igazgató
1.
Az igazgató az EIT működési területén
tapasztalattal és nagy tekintéllyel rendelkező személy. Az igazgatót az
igazgatótanács nevezi ki; megbízatási ideje négy év. Az igazgatótanács egyszer
négy évvel meghosszabbíthatja az igazgató megbízatási idejét, amennyiben úgy
ítéli meg, hogy az EIT érdekeit ez szolgálja a legjobban.
2.
Az igazgató felelős az EIT műveleteiért,
napi ügyvezetéséért, és ő az EIT törvényes képviselője. Az igazgató
elszámoltatható az igazgatótanács felé, és azt folyamatosan tájékoztatja az EIT
tevékenységeinek alakulásáról.
3.
Az igazgató különösen:
(a)
megszervezi és irányítja az EIT tevékenységét;
(b)
segíti az igazgatótanács és a végrehajtó bizottság
munkáját, és üléseik idejére biztosítja a titkári feladatok ellátását, valamint
a feladataik ellátáshoz szükséges valamennyi információt biztosítja számukra;
(c)
elkészíti az innovációs terv tervezetét, az
előzetes hároméves gördülő munkaprogramot, az éves jelentés
tervezetét, valamint az éves költségvetés tervezetét, és benyújtja azokat az
igazgatótanácsnak;
(d)
előkészíti és irányítja a TIT-ek
kiválasztásának a folyamatát; és gondoskodik arról, hogy a folyamat
különböző szakaszai átláthatóak és objektívek legyenek;
(e)
megszervezi és irányítja az EIT tevékenységét;
(f)
előkészíti, tárgyalja és megköti a
szerződéses megállapodásokat a TIT-ekkel;
(g)
megszervezi az érintett felek fórumát;
(h)
gondoskodik az EIT teljesítményével összefüggő
felügyeleti és értékelési eljárások hatékony végrehajtásáról, a rendelet 16.
cikkével összhangban;
(i)
felel az igazgatásért és a pénzügyekért, beleértve
az EIT költségvetésének végrehajtását. E tekintetben az igazgató figyelembe
veszi a belső ellenőrzési szervtől kapott tanácsokat;
(j)
felel valamennyi személyügyi feladat ellátásáért;
(k)
benyújtja az éves beszámoló és mérleg tervezetét a
belső ellenőrzési szervnek, majd azt követően – a végrehajtó
bizottságon keresztül – az igazgatótanácsnak;
(l)
biztosítja, hogy az EIT az általa kötött
szerződésekből és megállapodásokból eredő kötelezettségeket
teljesítse;
5.
szakasz
Az EIT
személyi állománya
1.
Az EIT személyi állománya közvetlenül az EIT által
alkalmazott, határozott időre felvett személyekből áll. Az igazgatóra
és az EIT személyi állományára az Európai Unió egyéb alkalmazottainak
alkalmazási feltételei vonatkoznak.
2.
A részt vevő államok vagy más munkáltatók
meghatározott időre szakértőket küldhetnek az EIT-hez.
Az igazgatótanács a részt vevő államok vagy más
munkáltatók által kiküldött szakértők munkáját az EIT-nél lehetővé
tévő rendelkezéseket fogad el, és meghatározza e szakértők jogait és
kötelezettségeit.
3.
Az EIT személyzeti állománya tekintetében
gyakorolja az állomány tagjaival való szerződéskötésre felhatalmazott
hatóságot megillető jogokat.
4.
Azon alkalmazott, aki feladatai végzése során vagy
ahhoz kapcsolódóan súlyos kötelezettségszegést követ el, az ezáltal az EIT-nek
okozott kár teljes vagy részleges megtérítésére kötelezhető.
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ

1.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI
1.1.
A javaslat/kezdeményezés
címe
1.2.
A tevékenységalapú
irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett
szakpolitikai terület(ek)
1.3.
A javaslat/kezdeményezés
típusa
1.4.
Célkitűzés(ek)
1.5.
A javaslat/kezdeményezés
indoklása
1.6.
Az intézkedés és a
pénzügyi hatás időtartama
1.7.
Tervezett irányítási
módszer(ek)
2.
IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.
A nyomon követésre és a
jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
2.2.
Irányítási és
kontrollrendszer

2.3.        A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

3.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.
A kiadások a többéves
pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási
tételét/tételeit érintik?
3.2.
A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.1.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése
3.2.2.
Az EIT előirányzataira gyakorolt becsült hatás
3.2.3.
Az EIT igazgatási típusú emberi erőforrásaira
gyakorolt becsült hatás
3.2.4.
A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való
összeegyeztethetőség
3.2.5.
Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

3.3.        A
bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás
PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB
ADATAI
1.1.        A javaslat/kezdeményezés címe
Az
Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) létrehozásáról szóló európai
parlamenti és tanácsi rendelet módosítása
1.2.        A tevékenységalapú irányítás
/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai
terület(ek)[7]
Horizont
2020 kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020)
15.
Oktatás és kultúra
1.3.        A javaslat/kezdeményezés
típusa
¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést
követő új intézkedésre irányul[8]
X A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés
meghosszabbítására irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított
intézkedésre irányul
1.4.        Célkitűzések
1.4.1.     A javaslat/kezdeményezés által
érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek)
Az
EIT fő általános küldetése a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozóan,
hogy hozzájáruljon a fenntartható európai gazdasági növekedéshez és
versenyképességhez a tagállamok és az Unió innovációs kapacitásának a
megerősítése révén. Ezt a legmagasabb színvonalú felsőoktatás,
kutatás és innováció elősegítése és integrálása révén teszi. Egy kezdeti
időszakot követően az EIT hosszú távú stratégiáját a stratégiai
innovációs tervben (innovációs terv) kell megállapítani, amelyet az Európai
Parlament és a Tanács a Bizottság javaslata alapján fogad el. Az innovációs
terv az EIT igazgatótanácsa által 2011 júniusában a Bizottságnak benyújtott
változatra épül. Az innovációs terv a jövőbeli kezdeményezésekhez az EIT
prioritási területeit meghatározó stratégiai dokumentum, amely tartalmazza a
tervezett tevékenységek hétéves időszakra szóló áttekintését, különösen az
EIT-hez tartozó tudományos és innovációs társulások (TIT-ek) prioritási
területeit, azok kiválasztását és kijelölését.
A
2014–2020 közötti időszakra az EIT a Horizont 2020 kutatási és innovációs
keretprogram kulcsfontosságú szereplőjévé válik, amelyből (jelenlegi
áron) 3182,230 millió euró pénzügyi hozzájárulásban részesül a Horizont 2020
kutatási és innovációs keretprogramot létrehozó XX/XXX európai parlamenti és
tanácsi rendelet 6. cikke (3) bekezdése értelmében. A Horizont 2020 a
következő egymást kiegészítő és egymással kapcsolatban álló
pillérekre épül: kiváló tudomány, társadalmi kihívások kezelése,
valamint ipari vezető szerep és versenyképes keretek megteremtése. Az
EIT elsősorban a „társadalmi kihívások kezelése” pillérhez fog
hozzájárulni innovációs tevékenységei és a tudásháromszög integrálása révén.
Tekintettel azonban integrált, több területet érintő jellegére, törekedni
fog más pillérekkel, különösen a „versenyképesség” pillérrel való szinergiákra.
Az
Európai Innovációs és Technológiai Intézet számára az Európai Unió
működéséről szóló szerződés XVII. címe szerinti tevékenységekre
első előirányzatként 1493 millió EUR-t kell biztosítani. A
második előirányzat legfeljebb 1689 millió EUR lehet, és a Horizont 2020
létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet (26) cikkének (1)
bekezdése szerinti felülvizsgálat függvényében nyújtható. Ezt a kiegészítő
összeget a II. mellékletben meghatározott, arányosan számított módon kell
biztosítani a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott, ipari vezető
szereppel kapcsolatos prioritáson belüli „Vezető szerep az alap- és ipari
technológiák terén” konkrét célkitűzésre szánt keretből, valamint a
(2) bekezdés c) pontjában meghatározott, társadalmi kihívásokkal kapcsolatos
prioritásra szánt keretből.
Ez
a két, többéves keretösszegből álló finanszírozás az alábbiakat fedi le:
–        az
első előirányzat a már fennálló tudományos és innovációs társulások
(TIT-ek) jelenlegi fejlesztését és magvető tőke biztosítását egy
második hullámban létrehozandó három új TIT elindításához
–        a
második előirányzat a már elindított tudományos és innovációs társulások
(TIT-ek) jelenlegi fejlesztését, és magvető tőke biztosítását egy
harmadik hullámban létrehozandó három új TIT elindításához
Az
EIT pénzügyi hozzájárulásának az alapja a meglévő három TIT
megerősítéséhez (körülbelül 1,691 milliárd EUR – az EIT teljes
költségvetésének 53,15 %-a), az új TIT-ek fokozatos kialakításához 2014-ben
(1,012 milliárd EUR – az EIT teljes költségvetésének 31,81 %-a) és
2018-ban (259,75 millió EUR – az EIT teljes költségvetésének 8,16 %-a), a
tudásterjesztési és tájékoztatási tevékenységekhez (141,762 millió EUR – az EIT
teljes költségvetésének 4,45 %-a) szükséges kiadások és igazgatási
kiadások (77 millió EUR – az EIT teljes költségvetésének 2,42 %-a).
A
TIT-ek számára előirányzott, a TIT-ek költségvetése 25 %-ának
megfelelő (hozzáadott értéket teremtő TIT-tevékenységek)
EIT-költségvetés a 2014–2020 közötti időszakban 2963,506 millió euró (az
EIT 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó teljes költségvetésének
93,13 %-a). A TIT-ek várhatóan ezáltal további 8,890 milliárd eurót tudnak
mozgósítani más állami és magán forrásokból (multiplikátor határs).
A
TIT-partnerektől származó hozzájárulás nem hagyományos
„társfinanszírozási” követelmény, hanem előfeltétele a meglévő
szervezetek minimális szintű bevonásának és a TIT iránti pénzügyi
elkötelezettségüknek. Ez az alulról szerveződő megközelítés a)
biztosítja a TIT-partnerek erős elkötelezettségét, b) ösztönzi a
beruházást, és c) elősegíti a szerkezeti és szervezeti változásokat a
TIT-partnerek körén belül és kívül.
1.4.2.     Konkrét célkitűzés(ek) és
a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett tevékenység(ek)
Konkrét célkitűzések
A
Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogramot létrehozó XXX európai
parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározottak szerint az EIT
célkitűzése az európai innovációs környezet szétaprózottságának
megszüntetése és Európa, mint választható helyszín vonzerejének növelése a
legkiemelkedőbb tehetségek és vállalkozók számára.
E
célkitűzés megvalósítására az alábbi konkrét célkitűzések és
teljesítések segítségével kerül sor:
–        a
három meglévő TIT megerősítése növekedésük, hatásuk és
fenntarthatóságuk elősegítésével;
–        új
TIT-ek fokozatos kialakítása;
–        az
EIT hatásának növelése tudásmegosztás, terjesztés, tájékoztatás és nemzetközi
ismertség révén.
–        Ebben
a vonatkozásban az EIT az alábbi működési célkitűzéseken keresztül
járul hozzá elérésükhöz:
–        A
(kutatás, innováció és oktatás által alkotott) tudásháromszög integrálása
gazdasági és társadalmi érték létrehozása, valamint a magasabb szintű
együttműködés eredményességének fokozása céljából.
–        A
posztgraduális oktatási lehetőségek vonzerejének és kereskedelmi
relevanciájának fokozása a megfelelő készségek egész Európában
történő vonzása, fejlesztése és megtartása érdekében.
–        Az
EU kutatási potenciáljában rejlő kihasználatlan lehetőségek
kiaknázása a termék- és a munkaerő-piacok teljesítményének fokozása
érdekében.
–        Hatékony
és eredményes együttműködési kapcsolatok kialakítása a kiválósági
központok között a magas szintű innovációhoz és oktatáshoz szükséges
kritikus tömeg létrehozása céljából.
–        Innovatív
termékek és folyamatok kidolgozásának ösztönzése azokon a területeken, ahol a
piac nem megfelelő működése miatt az optimálisnál rosszabb az
ellátás.
–        A
vállalkozási kapacitás megerősítése az EU egész területén, hogy új
vállalkozási tevékenységek jöjjenek létre, és javuljon a kutatási, valamint az
oktatási eredményekben rejlő potenciális értékek kihasználtsága.
–        A
már fennálló és a potenciális kutatási, innovációs és oktatási kiválósági
központok megszilárdítása az EU-ban, világszinten versenyképes és kiválóság
tekintetében nemzetközi tekintéllyel rendelkező központok létrehozása
céljából.
–        Az
innovációs kapacitás terén jelentkező Unión belüli különbségek
megszüntetése az innovációs módszerek és az irányítás új modelljeivel elért
eredményekről szóló tudás fejlesztése és megosztása révén.
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)
15
– Oktatás és kultúra - Európai Innovációs és Technológiai Intézet
1.4.3.     Várható eredmény(ek) és
hatás(ok)
Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra.
A javaslat elősegíti az innováció és kutatás szintjének
növelését. A szétaprózottság megszüntetésével és a kritikus tömeg elérésével
javítani fogja az innovációs erőfeszítések általános hatékonyságát. Ezen
túlmenően, a már folyamatban lévő kutatásokra építve értéket állít
elő, és fokozza a kutatások piaci relevanciáját, továbbá a kínálat
oldaláról biztosítja az innovációs folyamat javítását. Az EIT tevékenységének
fontos eleme, hogy az európai uniós felsőoktatási kínálat terén
változtatásokat ösztönözzön, főként a posztgraduális kurzusok
minősítésére szánt EIT-védjegy révén. Ez pozitív hatást gyakorol majd a
határokon átnyúló oktatásra, és javítja az érintett kurzusokhoz való
hozzáférést.
Mivel a TIT-ek több tudományterületet átfogó megközelítést
alkalmaznak, az EIT prioritási tevékenységi területein működő
ágazatok potenciálisan együttműködhetnek majd az EIT-vel. Az EIT területi
hatásai várhatóan jelentősek lesznek. A helymegosztási központoknak helyet
adó régiók profitálhatnak az agglomerációs gazdasági hatásokból és a pozitív
externáliákból. E lehetőségeket tovább erősíti, ha szoros
együttműködés jön létre a régiókban működő TIT-partnerek,
valamint a regionális innovációs stratégiák tervezésében és kidolgozásában
részt vevő hatóságok és szervezetek között.
Az ezt a jogalkotási javaslatot kísérő, az EIT (IA)
hatásvizsgálatára vonatkozó bizottsági szolgálati munkadokumentum részletesebb
információkat tartalmaz.
1.4.4.     Az eredmények és hatások
mutatói
Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának felügyeletét lehetővé tevő
mutatókat.
Az EIT konkrét célkitűzése elérésének a
mérése érdekében a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogramot
létrehozó XXX-i európai parlamenti és tanácsi rendelet egy sor mutatót határoz
meg. E mutatók kiegészítéseképpen az EIT működési célkitűzéseinek az
elérését az alábbi mutatók mérik:
 A (kutatás, innováció és oktatás által alkotott) tudásháromszög integrálása gazdasági és társadalmi érték létrehozása, valamint a magasabb szintű együttműködés megtérülésének fokozása céljából. A meglévő és lehetséges kutatási, innovációs és oktatási kiválósági központok megerősítése az EU-ban, olyan világszinten versenyképes tevékenység-központok létrehozása céljából, amelyek kiválóságát az egész világon elismerik. Az EU kutatási erősségeiben rejlő, még nem kellően hasznosított potenciál kiaknázása, hogy nagyobb mértékű hozadékot biztosítson a termék- és a munkaerő-piacokon. || –                 540 egyetemi, az üzleti világ és a kutatás területéről származó szervezet szorosan együttműködik az integrált TIT-eken belül; –                 80 további szervezet csatlakozik a már kijelölt TIT-ekhez; –                 9 megállapodás a TIT-ek keretében a szellemi tulajdon kezeléséről és felhasználásáról; –                 8,890 milliárd euró mobilizálása az EIT pénzügyi forrásain kívül, amely a teljes TIT-költségvetés 75 %-ának felel meg (állami és magánforrások bevonzása);
 A posztgraduális oktatási lehetőségek vonzerejének és kereskedelmi relevanciájának fokozása a készségek egész Európában történő vonzása, fejlesztése és megtartása érdekében. || –                 25 vállalkozási tanterv kidolgozása; –                 85 oktatási és képzési modul szervezése, beleértve EIT által minősített okleveleket nyújtó modulokat is.
 Hatékony és eredményes együttműködési kapcsolatok kifejlesztése a kiválósági központok között a magas szintű innováció és oktatás számára kritikus tömeg létrehozása céljából. || –               3 TIT az „normál működési ütem” szakaszában, 3 a „fejlesztési fázisban” és 3 az „induló/fejlesztési” fázisban. –               45 TIT helymegosztási központ létrehozása, amelyek biztosítják a közvetlen együttműködést;
 Innovatív termékek és folyamatok kidolgozásának elősegítése olyan esetekben, amikor a piaci kudarcok az optimálisnál alacsonyabb szintű ellátáshoz vezetnek. || –               600 induló (start-up) és hasznosító (spin-off) vállalkozást hoztak létre a TIT-ek hallgatói/kutatói/professzorai; –               6,000 újítást fejlesztenek ki meglévő vállalkozásoknál a TIT-ek hallgatói/kutatói/professzorai; –               3000 működési engedély és tanácsadó szolgáltatás.
 A vállalkozói képességek erősítése az EU egész területén, új üzleti tevékenység létrehozása, valamint a kutatási és oktatási eredményekben rejlő potenciális érték nagyobb mértékű realizálása érdekében. || –          10 000 hallgató képzése az EIT mesterkurzusain; –                    10 000 hallgató képzése az EIT PhD kurzusain; –                    20 000 hallgató és oktató képzése fokozatot nem adó vállalkozói kurzusokon; –                    a fokozatot elért hallgatók 100 %-a kipróbálta a földrajzi mobilitást illetve a tudományos és az üzleti élet közötti mobilitást; –                    az oktatók 25 %-a részt vett nemzetközi mobilitásban vagy a tudományos és az üzleti élet közötti mobilitásban; –                    a hallgatók és oktatók legalább 25 %-át nemzetközi keretek közt toborozzák.
 Az EU-szerte az innovációs kapacitásban meglévő egyenlőtlenségek megszüntetése, az innovációs gyakorlatok és az irányítás új modelljeinek hozadékáról meglévő tudás fejlesztése és megosztása révén. || –                     600, a TIT-ekben részt nem vevő szervezet élvezi az EIT információterjesztési és tájékoztatási tevékenységeinek előnyeit; –                     40 legjobb gyakorlatokkal foglalkozó eseményt szervez(nek) az EIT/TIT-ek; –                     2 500 egyén élvezi a TIT-ek legjobb gyakorlatainak előnyeit az ösztöndíj programok révén.
1.5.        A javaslat/kezdeményezés
indoklása
1.5.1.     Rövid vagy hosszú távon
kielégítendő szükséglet(ek)
–
A három meglévő TIT[9] megerősítése növekedésük, hatásuk és
fenntarthatóságuk elősegítésével,
–
Új TIT-ek fokozatos kialakítása, biztosítva a kiválasztásukat és végrehajtásukat. A tervek szerint
2014-ben három új TIT jön létre, illetve 2018-ban még három.
–
az EIT hatásának növelése tudásmegosztás,
terjesztés, tájékoztatás és nemzetközi ismertség révén. Kiváló TIT-ek tapasztalataira építve az EIT az eredmények célzott
terjesztése és tudásmegosztási intézkedések segítségével biztosítja, hogy ezek
a tapasztalatok a TIT-ek körén túlmenően megosztásra kerüljenek, ezáltal
elősegítve a kölcsönös tanulás és új innovációs modellek gyorsabb
átvételének gyümölcsöző folyamatát az Unió egész területén és valamennyi
tagállamában.
1.5.2.     Az uniós részvételből
adódó többletérték
Az EIT
kifejezetten összekapcsolja a teljes innovációs kört az oktatástól és a tudás
létrehozásától az új és meglévő vállalkozásokban alkalmazott innovatív
megközelítésekig. Szemlélete számos olyan elemet képvisel, amellyel uniós
szinten valódi hozzáadott értéket állít elő:
·
A szétaprózottság leküzdése hosszú távú
integrált partnerségek kiépítése és az európai dimenziója révén elért kritikus
tömeg által. Az EIT a TIT-ek keretében kiválasztott partnerségeket a már
létező együttműködési kezdeményezésekre építve tartósabb, stratégiai
szintre emeli. A TIT-ek világszínvonalú partnerek számára teszik lehetővé,
hogy új elrendeződésekben egyesüljenek, optimalizálják meglévő
erőforrásaikat, magasabb kockázatot képviselő, nagyobb léptékű
kihívásokat kezelni képes új értékláncokon keresztül új üzleti
lehetőségekhez nyerjenek hozzáférést. Ezenkívül, bár jelentős számú
kiválósági központ található az EU tagállamaiban, ezek gyakran nem érik el a
kritikus tömeget ahhoz, hogy egyénileg helyt tudjanak állni a globális
versenyben. A TIT-ek helymegosztási központjai a helyi szinten jelentős
szereplőknek lehetőséget nyújtanak arra, hogy a TIT egésze által
kínált átfogó stratégiai kereten belül szorosan kapcsolódjanak más kiváló
partnerekhez, ezáltal megnyitva számukra a globális fellépés és elismertség
lehetőségét.
·
Az oktatásba, kutatásba és innovációba való
befektetések hatásának elmélyítése és új innováció-irányítási módszerek
kipróbálása: Az EIT katalizátorként működik, a
technológiák és kutatási eredmények átvételének és hasznosításának
felgyorsításával értéket ad a meglévő kutatási bázishoz. Az innovációs
tevékenységek pedig hozzájárulnak a kutatási beruházások összehangolásához és
kiaknázásához, valamint az oktatási és képzési tevékenységek üzleti igényekhez
való fokozott hozzáigazításához. Ennek alapján hatékony, erőteljes
kölcsönhatáson alapuló folyamatot lehet létrehozni. E célból az EIT-t
jelentős mértékű rugalmassággal ruházták fel új innovációs modellek
kipróbálására, ami lehetővé teszi a TIT-ek irányításának valódi
differenciálását, a TIT-ek modelljeinek finanszírozását és a gyors
alkalmazkodást, hogy jobban lépést tudjanak tartani az egyes területeken
felmerülő lehetőségekkel.
·
Határokon átnyúló tehetséggondozás, a
vállalkozói szellem elősegítése a tudásháromszög integrálása révén: Az EIT az emberekre épülő innovációt támogatja és a hallgatókat,
kutatókat és vállalkozókat helyezi erőfeszítése középpontjába. Az EIT új
karrier-útvonalakat kínál a tudományos világ és a magánszektor között, és a
szakmai fejlődés innovatív megoldásait nyújtja. A TIT-ek innovatív mesteri
és tudományos doktori fokozatok megszerzését célzó programjainak EIT
minősítéssel való felruházása hozzájárul a kiválóság nemzetközileg
elismert új márkájának megteremtéséhez, amely segít tehetségeket vonzani
Európából és külföldről. Világszínvonalú tudással, az ötletek új üzleti
lehetőségekre váltásának ismereteivel és az ehhez szükséges hozzáállással
rendelkező hallgatók új generációjának kinevelése segíti elő a
vállalkozói kultúrát, ezáltal hozzájárulva a tudás eredményes hasznosításához
és a cégek befektetéseinek megtérüléséhez.
1.5.3.     Hasonló korábbi tapasztalatok
tanulsága
Az EIT kezdet
fázisa sikeresen megvalósult; ennek célja az EIT döntéshozatali és végrehajtó
funkcióinak (igazgatótanács és központ), valamint egy operatív ágnak, a
tudományos és innovációs társulásoknak (TIT-eknek) a létrehozása volt.
Minderről
további információk találhatók az Európai Innovációs és Technológiai Intézet
(EIT) stratégiai innovációs tervéről szóló európai parlamenti és tanácsi
határozatra irányuló javaslatban.
Pénzügyi
szempontból a TIT-ek kezdeti létrehozásának főbb tanulságai az alábbiak:
·
Megfelelőnek tűnik az EIT finanszírozási
modellje, amely az EIT finanszírozásában részesülő, az állami és
magánpartnerek széles körétől származó kiegészítő pénzügyi források
tovább növelése és egybegyűjtése terén katalizátor szerepet betöltő,
már létező kiválósági szervezetek közös erősségeire és forrásaira
épít. Következésképpen az előirányzatok alapján csak a „hozzáadott értéket
teremtő TIT-tevékenységek” részesülnek EIT-finanszírozásban, különösen a
TIT-ek oktatással, a vállalkozói készség fejlesztésével és vállalkozásalapítási
projektekkel kapcsolatos tevékenységei, amelyek kiegészítik a jól megalapozott
tevékenységekbe való befektetéseket (pl. már folyamatban lévő kutatási
projektek).
·
A TIT-ek különböző fejlődési szakaszokon
mennek keresztül, amelyek teljes költségvetése eltérő. Finanszírozási
szükségletük és forrásfelvevő képességük viszonylag korlátozott a kezdeti
időszakban, a létrehozás szakaszában, de jelentősen növekszik az azt
követő évek során. A TIT élettartamának tizenöt éve az alábbi szakaszokat
fedi le:
–
Az „induló” fázis, amely két évből áll: ez az
időszak a TIT számára arra szolgál, hogy kialakítsa szervezeti
struktúráját, létrehozza a szükséges pénzügyi és jogi struktúrákat, valamint
felvegye a kulcsfontosságú személyzetet. E szakasz folyamán az EIT
hozzájárulása átlagban az egyes TIT-ek költségvetésének 35 %-át
biztosítja, amely 28 millió EUR-nak felel meg.
–
A „fejlesztési fázis”, amely három évet ölel fel: a
feltételezés szerint a TIT már létrejött és megkezdte alaptevékenységeinek
végrehajtását, ugyanakkor még mindig dinamikusan terjeszkedik a tevékenységeinek
körét és partnereinek számát tekintve. Ezen időszak alatt az EIT-től
származó hozzájárulás az egyes TIT-ek költségvetésének megközelítőleg 26
%-át biztosítja, amely 154,7 millió EUR-nak felel meg.
–
A „normál működési ütem” fázisa, amely 6
évből áll: a TIT stabil struktúrával és egyértelműen meghatározott
tevékenységi körrel rendelkezik. E szakasz folyamán az EIT hozzájárulása
átlagban az egyes TIT-ek költségvetésének 25 %-át biztosítja, amely 475,5
millió EUR-nak felel meg.
–
A „fenntarthatóság elérésének” fázisa, amely 4 évet
ölel fel: a TIT tevékenysége hasonló a „normál működési ütem” szakaszának
tevékenységeihez, az EIT hozzájárulása pedig fokozatosan csökken, ami
megkívánja a TIT-től, hogy egyéb bevételi forrásokat is biztosítson. E
szakasz folyamán az EIT-hozzájárulás átlagban az egyes TIT-ek költségvetésének
22 %-át biztosítja, amely 258 millió EUR-nak felel meg.
1.5.4.     Összhang és lehetséges
szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel
A kutatás, innováció és oktatás kölcsönhatásait egyre nagyobb mértékben
elismerik az EU kezdeményezésein és programjain belül. Hatalmas
lehetőségek adódnak egymást kölcsönösen erősítő intézkedések
kidolgozására, és a Horizont 2020 által nyújtott stratégiai keret még
inkább biztosítani fogja e szinergiák jobb kiaknázását.
Az EIT erőteljesen hozzájárul a Horizont 2020 keretprogramban
meghatározott célok teljesítéséhez, mindenekelőtt azáltal, hogy a
társadalmi kihívások kezelése tekintetében kiegészíti az e területeken
születő egyéb kezdeményezéseket. Az EIT ezáltal jelentősen hozzájárul
azon keretfeltételek megteremtésének elősegítéséhez, amelyek az EU-ban
folyó kutatásban rejlő innovációs lehetőségek megvalósításához és az Európai
Kutatási Térség (ERA) kiteljesítéséhez szükségesek.
Az EIT továbbá teljes mértékben kiérlelt oktatási dimenzióval
bővíti az EU kutatási és innovációs politikáját. Az általa nyújtott
innovatív és vállalkozási kultúrát fejlesztő oktatás révén fontos híd-
szerepet tölt be a kutatási és innovációs keret, valamint az oktatási
szakpolitikák és programok között, továbbá biztosítja a felsőoktatásban
a fenntartható változások eléréséhez szükséges folytonosságot és hosszabb távú
intézményi elkötelezettséget.
Ezen túlmenően az innováció helyi és globális szempontjai közötti
kapcsolódások kezelése által lehetőség nyílik az Unió kohéziós
politikájával egymást erősítő kölcsönhatásokon alapuló
együttműködés kialakítására. A helymegosztási központok megteremtik a
TIT-ek hálózatain belüli és kívüli, határokon átnyúló együttműködés
lehetőségét, és jó helyzetben vannak ahhoz, hogy a saját régióikban
rendelkezésre álló finanszírozási lehetőségekre építsenek és élvezzék azok
előnyeit.
Bár a szinergiák lehetőségei az adott TIT-ek tematikus
területétől függően különbözőek, számos EU-szintű
kezdeményezés és program különösen alkalmasnak tűnik arra, hogy
együttműködési és koordinációs előnyöket nyújtson.
A kutatásban a szétaprózottság kiküszöbölésére alkalmas kulcsfontosságú
eszközként a közös programozási kezdeményezéseknek kell a TIT-ek
páneurópai kutatásbázisának a magját alkotnia. A TIT-ek pedig felgyorsíthatják
és elősegíthetik a közös programozási kezdeményezések keretében
összegyűjtött kiváló állami kutatások eredményeinek hasznosítását, ezáltal
csökkentve az innovációban jelentkező szétaprózottságot. A közös technológiai
kezdeményezések (JTI-k) és az újonnan létrehozott állami-magán partnerségek
platformot nyújtanak a nagyarányú iparvezérelt kutatás elősegítésére,
valamint fontos technológiák fejlesztésének elmélyítésére. A TIT-ek
elősegíthetik a kutatásba történő jelentősebb befektetések
katalizálását a technológia-átadás fokozása és üzleti alapokra helyezése
érdekében, valamint új vállalkozások fejlesztését kiemelkedő vállalkozói
tehetségek meglévő üzleti tevékenységekbe való belépése révén. Az EIT a
tudásháromszögön alapuló megközelítésnek köszönhetően kiegészíti az
Európai Kutatási Tanács (EKT) világszínvonalú felderítő kutatásba való
befektetéseit azáltal, hogy a teljes innovációs láncot felöleli az
ötletektől az alkalmazásig és hasznosításig, továbbá az innováció terén
további lehetőségeket, a Marie Curie-ösztöndíjas kutatók és az Erasmus
mindenkinek programban részt vevő hallgatók számára pedig a
vállalkozás világának megismerési lehetőségét nyújtja.
A közeljövőben létrehozandó európai innovációs partnerségek
tudományterületeken átívelő kereteket nyújtanak majd a meglévő
kínálat és a kereslet-vezérelt kutatás, valamint az innovációt
elősegítő eszközök és szakpolitikák összehangolásának megkönnyítésére
és a közöttük feltárható szinergiák elősegítésére. Az EIP-k közötti
kölcsönhatáson alapuló együttműködéshez a TIT-ek tudományterületek között
felosztott jellege gyakorló szakemberek strukturált hálózatát biztosítja, akik
megfelelő helyzetben vannak ahhoz, hogy meghatározzák szakpolitikai,
szabályozói vagy szabványosítási kérdésekben a keretfeltételeket és a legjobb
gyakorlatokat, amelyek egy adott ágazatra vagy kihívásra hatással vannak.
1.6.        Az intézkedés és a pénzügyi
hatás időtartama
A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik
–
X  A javaslat/kezdeményezés időtartama:
2014/01/01-től 2020/12/31-ig
–
     Pénzügyi hatás: 2014/01/01-től
2022/12/31-ig
–
¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra
vonatkozik
–
¨ Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ[HH/NN]-tól ÉÉÉÉ[HH/NN]-ig
1.7.        Tervezett irányítási
módszer(ek)[10]
Centralizált irányítás
közvetlenül a Bizottság által
X Centralizált irányítás közvetetten a
következőkre történő hatáskör-átruházással:
–
¨  végrehajtó ügynökségek
–
X  az Európai Unió által létrehozott szervek[11]
–
¨  tagállami közigazgatási/közfeladatot ellátó szervek
–
¨  az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön
intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke
szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott
személyek
¨ Megosztott irányítás
a tagállamokkal
¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal
¨ Nemzetközi szervezetekkel közös
irányítás (nevezze meg)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
Az egyszerűsítés és a rugalmasság
kritikusnak tekinthető az EIT sikere és az üzleti közösség bevonása
tekintetében. A kezdeti időszak után az EIT még teljes mértékben
kiaknázhatja a rugalmasságát a további egyszerűsítés érdekében.
A felelős és elszámoltatható módon
végrehajtott egyszerűsítés elengedhetetlen az EIT eredményességéhez és az
innovációs áttörések előmozdításához. Az EIT dinamikus folyamatként tekint
az egyszerűsítésre, amely az EIT működésébe ágyazódott és a TIT-eket
támogató tevékenységének szerves része. Ebből a célból az EIT arra
törekszik, hogy alkalmassá tegye, javítsa és egyszerűsítse belső folyamatait
és folyamatosan egyszerűsített megközelítéseket keressen, amelyek segítik
a TIT-eket az újonnan felmerülő igények kielégítésében és fokozzák azok
hatását.
Működésbeli egyszerűsítés:
A TIT-ek kísérleti működése és
tapasztalata alapján az EIT egyszerűsítési tervet dolgoz ki a
fontosabb területeken, beleértve az előrehaladás értékelésére szolgáló
referenciaértékeket, és jelentéseket készít a Bizottság számára a hároméves
munkaprogram végrehajtása során elért előrehaladásról.
A Bizottság az EIT saját egyszerűsítési
terve alapján szorosan nyomon követi, hogyan tudja az EIT a lehető
legegyszerűbb megállapodásokat és elveket létrehozni a TIT-ek
tevékenységeinek finanszírozására és irányítására.
Pénzügyi egyszerűsítés:
Mivel az EIT egyik célkitűzése a
magánszektor részvételének elősegítése, az EIT pénzügyi szabályzatnak[12], amely a költségvetési
rendelet keretén alapul bizonyos Bizottság által engedélyezett eltérésekkel,
tükröznie kell e célkitűzéseket és az elégséges működési rugalmasság
iránti igényt, hogy vonzó legyen az üzleti és kutató/egyetemi partnerei
számára.
Másrészt a Horizont 2020 részvételi és
terjesztési szabályainak megállapításáról szóló rendelet 1. cikkének
rendelkezései szerint szükség esetén az ezen rendeletben szereplő
szabályoktól eltérő szabályokat kell bevezetni, figyelembe véve az EIT
szabályzat rendelkezéseit és az EIT egyedi igényeit (azaz ajánlattételi
felhívás helyett új TIT-ek kijelölésére és kiválasztására vonatkozó felhívás).
Az egyszerűsítési célkitűzés elérése
érdekében számos intézkedést hajtanak végre a támogatás kezelési folyamat során
a finanszírozási szabályok Horizont 2020 keretében javasolt
egyszerűsítésével összhangban:
·
a tényleges közvetlen költségek egyszerűsített
visszatérítése a TIT-ek szokásos számvitelének szélesebb körű
elfogadásával, beleértve bizonyos adók és díjak elszámolhatóságát;
·
személyzeti egységköltségek (átlagos személyzeti
költségek) alkalmazásának a lehetősége azon TIT-ek esetében, amelyeknél ez
a szokásos számviteli eljárás, és a fizetésben nem részesülő kkv
tulajdonosok számára;
·
időelszámolás egyszerűsítése
egyértelmű és egyszerű alapfeltételek meghatározásával, különösen az
időelszámolási kötelezettség eltörlése a teljes munkaidőben/több mint
a munkaidő felében az EU projektben dolgozó személyzet esetében;
·
egységes visszatérítési arány valamennyi TIT
számára;
·
általános szabályként egységes átalánydíj a
közvetett költségekre;
·
egységköltség és átalány rendszer az ösztöndíjakra;
·
a 2.2.2 pontban leírt ellenőrzési stratégia,
amely egyensúlyt teremt a bizalom és az ellenőrzés között, tovább
egyszerűsíti a TIT-ek adminisztratív terheit;
·
a Horizont 2020 javasolt részvételi szabályzatának
megfelelően a TIT-ek számára harmadik felek által természetben juttatott
hozzájárulások értéke elszámolható, ami jelentős változás a jelenlegi
költségelszámolási szabályokhoz képest.
2.1.        A nyomon követésre és a
jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
Ismertesse a
rendelkezések gyakoriságát és feltételeit.
Nyomon követésre és jelentéstételre vonatkozó rendelkezéseket hoznak
létre a hatékonyság és a költséghatékonyság érdekében a tapasztalatok alapján.
Ennek az alapja olyan átfogó, jól időzített és összehangolt stratégia,
amely határozottan a teljesítésekre, eredményekre és hatásokra összpontosít
(lásd e dokumentum 1.4.4 pontját).
NYOMON KÖVETÉS
A Bizottság fokozta azon erőfeszítéseit, amelyek révén támogatja
az EIT alapos és szilárd eredmény-orientált nyomon követési rendszer
létrehozására irányuló tevékenységét. A nyomon követési rendszer elismeri az
EIT függetlenségét, a TIT autonómiáját és szerződéses kapcsolataikat.
Ugyanakkor a nyomon követési rendszer biztosítja az EIT teljes körű
elszámoltathatóságát és a TIT teljes rugalmasságát üzleti terveik végrehajtása
során. A Bizottság együttműködik az EIT-vel az elért eredmények mérése
érdekében.
Az EIT nyomon követésének kialakítása az alábbi négy réteg mentén
történik:
1. Az egyes TIT-ek nyomon követése a TIT üzleti terveiben
meghatározott egyedi célok és kulcsfontosságú teljesítménymutatók (KPI-k)
alapján. A TIT-ek jelentős mértékű mozgásteret kapnak (alulról
építkező megközelítés) belső stratégiáik és szervezetük, valamint
tevékenységeik meghatározására és a szükséges források mobilizálására.
2. Valamennyi TIT EIT általi felügyelete, amelynek
középpontjában az EIT eredménytáblájában az EIT számára meghatározott
stratégiai célkitűzések állnak, amelyek valamennyi TIT esetében egyaránt
alkalmazott mutatók közös készletét alkotják. Az eredménytábla a valamennyi TIT
által elért eredményekre, teljesítésekre és létrehozott gazdasági és társadalmi
hatásra összpontosít. Az EIT eredménytáblája a TIT-ek teljesítményét adott
célkitűzések szempontjából méri. Ezen túlmenően a jogalap
módosításában tett javaslat szerint az EIT az új pályázatok kiírása előtt
közzéteszi a TIT-ek tevékenységének finanszírozására, nyomon követésére és
értékelésére vonatkozó kritériumokat és eljárásokat.
3. Az EIT saját tevékenységeinek nyomon követése, amelynek során
a mennyiségi és minőségi mutatók középtávú időkeretben történő
együttes alkalmazására kerül sor. Ennek keretében mérni fogják például az EIT
TIT-ek támogatása terén nyújtott teljesítményét, a tájékoztató (legjobb
gyakorlatokról tartott rendezvények száma), ismereteket terjesztő és
nemzetközi tevékenységek intenzitását és e tevékenységek által lefedett kört,
valamint az EIT hatását a szélesebb értelemben vett európai szakpolitikák
innovációs, kutatási és oktatási menetrendjeire (például az EIT által tesztelt
modellek más kezdeményezések általi elfogadásának százalékos aránya).
4. Az EIT mint uniós innovációs intézet nyomon követése és
értékelése a Horizont 2020 keretében, amelyet a Bizottság végez el az EIT
létrehozásáról szóló rendelettel és a Horizont 2020-ról szóló XXX-i, XXX
európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. és 26. cikkének rendelkezéseivel
összhangban. Az értékelések 2016-ra (csak az EIT-re kiterjedő), 2017-re
(az EIT időközi értékelése a Horizont 2020 részeként) és 2023-ra (EIT
utólagos értékelés a Horizont 2020 részeként) vannak előirányozva. Ezen
felül a javaslatok szerint a Bizottság bármikor elvégezheti a stratégiai jelentőségű
témák és tárgykörök további értékelését. Az EIT tervezett tevékenységei és az
egyéb uniós programok közötti szinergiákat az EIT hároméves munkaprogramjának a
Bizottság általi értékelése útján kell biztosítani.
JELENTÉSTÉTEL
Mivel az EIT az Európai Unió költségvetéséből támogatásban
részesülő uniós szerv, a pénzügyi irányítás és ellenőrzés
szempontjából a Szerződés alapján létrehozott, általában uniós
ügynökségeknek nevezett más szervekkel azonos elbánás hatálya alá tartozik. Ez
azt jelenti, hogy az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a
költségvetési kérdésekben történő együttműködésről és a hatékony
és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, XX/YY/201Z-i intézményközi megállapodás
[17.] pontja a költségvetési hatóság számára az éves költségvetési eljárás
során alkalmazandó az EIT-re. A nyomon követési rendszer végrehajtására
vonatkozó jelentéstételt illetően:
·
Az EIT hároméves munkaprogramja (TWP) határozza meg
a megfelelő prioritásokat és célokat az EIT stratégiai célkitűzései
keretében a következő évre (n+1) vonatkozóan. A TWP végső elfogadása
előtt a TIT-ekkel tanácskozni kell a prioritásokról és a célokról annak
érdekében, hogy teljes körűen integrálni tudják azokat saját éves üzleti
tervükbe.
·
Az előző évre (n-1) vonatkozó éves tevékenységi
jelentés tartalmazza az n-1 nyomon követési folyamat eredményeit, továbbá
ismerteti hogyan és milyen mértékben teljesítették a célkitűzéseket. Az
éves tevékenységi jelentésnek figyelembe kell vennie a TIT előző évi
(n-1) működésére vonatkozó költség- és teljesítési jelentéseit.
A TIT-ek jelentéstételi feltételeit a partnerségi
keretmegállapodás és az éves támogatási megállapodások (teljesítési és költség
jelentések) keretében határozták meg. Másrészt a hatékonyság és a
költséghatékonyság növelése érdekében és az EIT által az éves támogatási
megállapodások TIT-ek általi végrehajtása során szerzett tapasztalatok alapján
számos egyszerűsítési intézkedést hajtanak végre a támogatás kezelési
folyamatban, amelyek fontos célja a TIT-ek adminisztratív munkaterhének
csökkentése és a gyűjtött adatok minőségének javítása. Másrészt a
fentiekben kifejtettek szerint a valamennyi TIT esetében egyaránt alkalmazott
mutatók közös készletét alkalmazzák az eredménytábla révén, amely a valamennyi
TIT által elért eredményekre, teljesítésekre, a létrehozott gazdasági és
társadalmi hatásra összpontosít.
2.2.        Irányítási és
ellenőrzési rendszer
2.2.1.     Felismert kockázat(ok)
Figyelembe véve az európai költségvetés hatékony és eredményes módon
történő kezelése iránti egyértelmű igényt illetve a csalás és
pazarlás megakadályozásának szükségességét, a költségvetés végrehajtása során
az EIT belső ellenőrzési rendszert hoz létre, amely megalapozott
bizonyosságot nyújt arra vonatkozóan, hogy a többéves kiadási időszak során
a hibaarány 2 % és 5 % között marad, ideális esetben körülbelül 3,5 %, a
Horizont 2020 részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról szóló
rendeletben javasoltaknak megfelelően, amely alapokra a belső
ellenőrzési rendszer és az auditálási stratégia épül.
Az EIT belső ellenőrzési keretéhez alapul szolgálnak továbbá
a Bizottság belső ellenőrzési normái, az EIT saját eljárásai, a
TIT-ek által benyújtott, EIT-finanszírozásból származó kiadások 100 %-ának
előzetes ellenőrzése, könyvvizsgálati tanúsítványok, költségbenyújtási
módszerek előzetes tanúsítása, a kérelmekből vett minta utólagos
ellenőrzése, projektek eredményei és külső értékelés.
Az EIT pénzügyi szabályzata 38. cikke (4) bekezdésével összhangban az
utalványozó létrehozta az EIT feladatainak teljesítéséhez szükséges
megfelelő szervezeti struktúrát, a belső irányítási és
ellenőrzési rendszereket, valamint eljárásokat a Bizottság által
meghatározott egyenértékű normák alapján, az irányítási környezethez
kapcsolódó kockázatokra és a finanszírozott intézkedések természetére
kellő figyelemmel, az igazgatótanács által elfogadott normáknak
megfelelően.
A kockázatkezelési eljárásra évente kerül sor az összes EIT tevékenység
végrehajtásával összefüggő kockázatok mérséklése érdekében. Ennek kapcsán
az EIT-nek belső ellenőrzési kerete létrehozásakor figyelembe kell
vennie a végrehajtott tevékenységek kockázatait, az alapsokaság jellemzőit
és a kedvezményezettek ismétlődését (lényegében 3 TIT), az (évente)
nyújtott támogatások gyakoriságát és a műveletek méretét (lásd 1.5.3 pont
a TIT tizenöt éves élettartamáról és a fejlesztés különböző fázisairól),
illetve a finanszírozás átfedéseinek elkerülését.
Mivel az első éves TIT támogatásokat 2010-ben nyújtották, az EIT
még nem rendelkezik a hibaarányt is mutató eredményekkel. A jelenlegi
támogatási megállapodások végrehajtása során azonban az alábbi kockázati
kategóriákat határozták meg:
–
a szabályok összetettségéből adódó hibák;
–
a szabályok értelmezéséből adódó hibák;
–
a támogathatósági szabályok tiszteletben tartása;
–
támogató dokumentumok rendelkezésre állása;
–
közvetett költségek helytelen kiszámítása.
A hibaarányok csökkentéséhez a fent leírt egyszerűsítési
intézkedések is hozzájárulnak.
2.2.2.     Tervezett irányítási
módszer(ek)
A Horizont 2020-ról szóló XXX-i, XXX európai parlamenti és tanácsi
rendelet 23. cikkében leírtak szerint az EIT által létrehozott ellenőrzési
rendszer megalapozott bizonyosságot nyújt arra, hogy a műveletek
eredményével és hatékonyságával kapcsolatos kockázatok megfelelő kezelése,
a mögöttes műveletek jogszerűsége és szabályossága, a bizalom és az
ellenőrzés közötti egyensúly megteremtése biztosított. Ez tovább csökkenti
a TIT-ek adminisztratív terheit.
Az EIT által megvalósított ellenőrzési rendszer részeként az
auditálási stratégiának az egész EIT költségvetés kiadásaiból, főleg a
TIT-ek számára évente nyújtott támogatásokból, vett reprezentatív minta
pénzügyi ellenőrzésén kell alapulnia. Ezt a reprezentatív mintát
kiegészítheti a kifizetési kérelmek 100 %-ának előzetes ellenőrzése
során a kiadásokkal kapcsolatos kockázatok felmérésén alapuló kiválasztás, és
az így nyert tapasztalatokat használják fel a támogatások végrehajtása
kockázatelemzésének ellenőrzési kerete értékelésekor. A kiadások pénzügyi
ellenőrzését egységes módon kell végrehajtani, a gazdaságosság,
hatékonyság és eredményesség elveinek megfelelően.
Az EIT belső ellenőrzési kerete vonatkozásában az EIT
kidolgozta a teljes ráfordítási életciklust támogató belső
ellenőrzési folyamatok végrehajtásáról szóló átfogó stratégiát, beleértve
a felügyeleti struktúrát is. A felsővezetés gondoskodik arról, hogy az
igazgatótanács hivatalosan elfogadja ezt az átfogó stratégiát, valamint az
egységesítési és egyszerűsítési kezdeményezést (SSI) és annak végrehajtási
szabályait.
Az EIT által megvalósított egységesítési és egyszerűsítési
kezdeményezés (SSI) három pilléren alapuló megközelítést alkalmaz:
–
az EIT egységesített tervezési módszere és
munkaprogramja;
–
kapcsolat a kockázatkezelési módszerrel;
–
egységes működési eljárások (SOP) kidolgozása.
Az egységes működési eljárások (SOP) részletes írásbeli utasítások
a meghatározott folyamatok egységes teljesítésének elérése érdekében; az
utasítások általában egynél több feladatra vagy területre terjednek ki az
EIT-n, egységen, osztályon vagy a teameken belül.
A teljesítményt középpontba állító egyszerűsítés keretében,
továbbá a hatékonyság, szabályosság és az EIT által a TIT-ek tevékenységével
kapcsolatban megvalósított tevékenységek esetleges hibaarányának csökkentése
érdekében a támogatások átalányösszeg, átalány vagy egységre vetített
költségskálák formájában való használata javasolt, a TIT-ek által végrehajtott
tevékenységek jellegével összhangban, a Horizont 2020-ról szóló XXX-i, XXX
európai parlamenti és tanácsi rendeletben javasolt módon. A TIT-ek és a különböző
partnerek által nyújtandó, pénzügyi beszámolókra vonatkozó könyvvizsgálati
tanúsítványokat illetően, amelyekben független könyvvizsgálók tanúsítják a
pénzügyi beszámolókban jelentett összegek jogszerűségét és
megfelelőségét, az ilyen tanúsítványok esetében a küszöbértéket a Horizont
2020 keretprogram részvételi és terjesztési szabályainak megállapításáról
rendelet 28. cikkében rögzített szinten állapítják meg. Az ebben a rendeletben
meghatározott valamennyi más rendelkezés érvényes a módszertanra vonatkozó
tanúsítványokra és a tanúsító könyvvizsgálókra.
2.3.        A csalások és a
szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
2.3.1      Tüntesse fel a meglévő
vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.
A Horizont 2020-ról szóló XXX-i, XXX európai parlamenti és tanácsi
rendelet 24. cikkében leírtak szerint az EIT megfelelő intézkedésekkel
biztosítja, hogy az Európai Unió pénzügyi érdekei ne sérüljenek. A Horizont
2020-ra vonatkozó javaslatokat ellenőrizték a csalás kizárása
tekintetében, és értékelték a hatásukat. Összességében a javasolt
intézkedéseknek pozitív hatásuk van a csalás elleni küzdelemre, különösen a
kockázati alapú pénzügyi ellenőrzés nagyobb hangsúlya illetve az értékelés
és ellenőrzés megerősítése révén.
Az EIT eltökélt a csalás elleni küzdelemben a támogatás kezelési
folyamat és más végrehajtott tevékenységek valamennyi fázisában. Az EIT által
elfogadott összes határozat és megkötött szerződés kifejezetten úgy
rendelkezik, hogy az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és a Számvevőszék
jogosult valamennyi olyan vállalkozó és alvállalkozó dokumentumainak helyszíni
ellenőrzését elvégezni, amelyek uniós forrásokból részesültek, beleértve a
végső kedvezményezettek helyiségeiben végzett ellenőrzéseket is, a
helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november
11-i 2185/96/Euratom, EK rendeletben[13]
előírt eljárásoknak megfelelően helyszíni ellenőrzéseket
végezni.
Az OLAF jogosult az EIT-nél belső vizsgálatot végezni, továbbá az
igazgatótanács megállapodást írt alá az Európai Parlament, a Tanács és a
Bizottság között az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) belső
vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz[14] való csatlakozásról.
Az EIT határozatot hozott a csalás, a korrupció és az Unió érdekeit
sértő egyéb jogellenes cselekmények megelőzése érdekében
lefolytatandó belső vizsgálatok feltételeiről is.
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.        A kiadások a többéves
pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási
tételét/tételeit érintik?
·
Jelenlegi költségvetési kiadási tételek
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám: 15.02.11 Európai Innovációs és Technológiai Intézet (EIT) || diff./nem diff ([15])   || EFTA országoktól[16]   || tagjelölt országoktól[17]   || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében
 1 || 15 02 11 01 „Irányítási struktúra” 2008/2013 || Nem-diff. || IGEN || NEM || NEM || NEM
 1 || 15 02 11 02 „Tudományos és innovációs társulások (TIT-ek) és más működési tevékenységek " 2008/2013 || Diff. || IGEN || NEM || NEM || NEM
·
- Létrehozandó új költségvetési tételek
A többéves pénzügyi
keret fejezetei, ezen belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
   || diff./nem diff ([18])   || EFTA országoktól[19]   || tagjelölt országoktól[20]   || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében
   || 15 07 03 01 „Irányítási struktúra” 2014/2020 || Nem-diff. || IGEN || NEM || NEM || NEM
   || 15 07 03 02 „Tudományos és innovációs társulások (TIT-ek) és más működési tevékenységek " 2014/2020 || Diff. || IGEN || NEM || NEM || NEM
3.2.        A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.1.     A kiadásokra gyakorolt becsült
hatás összegzése
millió EUR (három tizedesjegyig) a jelenlegi árakon
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || Szám || 1 – Az EIT igazgatási és működési kiadásai
 Az EIT ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || ÖSSZESEN 2014–2022
 1. cím – 15 07 03 01 „Irányítási struktúra” 2014/2020 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || 5,837 || 6,386 || 7,949 || 8,108 || 8,730 || 8,905 || 9,083 ||   ||   || 54,998
 Kifizetési előirányzatok || (2a) || 5,837 || 6,386 || 7,949 || 8,108 || 8,730 || 8,905 || 9,083 ||   ||   || 54,998
 2. cím – 15 07 03 01 „Irányítási struktúra” 2014/2020 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1b) || 1,592 || 1,732 || 1,987 || 2,027 || 2,183 || 2,226 || 2,271 ||   ||   || 14,017
 Kifizetési előirányzatok || (2b) || 1,592 || 1,732 || 1,987 || 2,027 || 2,183 || 2,226 || 2,271 ||   ||   || 14,017
 3. cím – 15 07 03 02 „Tudományos és innovációs társulások (TIT-ek) és más operatív tevékenységek” 2014/2020 || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1c) || 267,498 || 324,047 || 389,375 || 472,279 || 497,460 || 554,832 || 599,777 ||   ||   || 3105,268
 Kifizetési előirányzatok || (2c) || 232,723 || 281,921 || 338,756 || 410,883 || 432,790 || 482,704 || 521,806 || 299,888 || 103,796 || 3105,267
 Az EIT-hez tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1a+1b+1c || 274,926 || 332,165 || 399,312 || 482,414 || 508,373 || 565,963 || 611,130 ||   ||   || 3174,283
 Kifizetési előirányzatok ||   =2a+2b+2c || 240,151 || 290,039 || 348,693 || 421,018 || 443,703 || 493,835 || 533,159 || 299,888 || 103,796 || 3174,283
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 1 || „Az Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság (EAC) igazgatási kiadásai”
millió EUR (három tizedesjegyig) a jelenlegi árakon
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014–2020
 FŐIGAZGATÓSÁG: EAC ||
  Emberi erőforrás – létszámterv – 15.01.05.01 || 0,472 || 0,481 || 0,491 || 0,501 || 0,511 || 0,521 || 0,531 || 3,507
  Emberi erőforrás – létszámterv – 15.01.05.02 || 0,145 || 0,148 || 0,151 || 0,154 || 0,157 || 0,161 || 0,164 || 1,081
  Egyéb igazgatási kiadás – 15.01.05.03 || 0,371 || 0,378 || 0,551 || 0,563 || 0,401 || 0,497 || 0,597 || 3,359
 Az EAC-hoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN ||   || 0,988 || 1,008 || 1,194 || 1,217 || 1,069 || 1,179 || 1,292 || 7,947
 A többéves pénzügyi keret 1. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = összes kifizetési előirányzat) || 0,988 || 1,008 || 1,194 || 1,217 || 1,069 || 1,179 || 1,292 || 7,947
millió EUR (három tizedesjegyig) a jelenlegi árakon
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018* || 2019* || 2020* || 2021 || 2022 || ÖSSZESEN 2014–2022
 A többéves pénzügyi keret 1. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 275,914 || 333,173 || 400,505 || 483,632 || 509,442 || 567,142 || 612,422 ||   ||   || 3 182,230
 Kifizetési előirányzatok || 241,139 || 291,047 || 349,887 || 422,236 || 444,772 || 495,014 || 534,451 || 299,888 || 103,796 || 3 182,230
* A 2018–2020 közötti évekre 1689,006 millió
EUR indikatív kiegészítő összeget kell arányosan rendelkezésre bocsátani a
társadalmi kihívásokat és az alap- és ipari technológiák terén elérendő
ipari vezető szerepet érintő pillérek költségvetéséből, mely
összeg a Horizont 2020-ról szóló XX/XXX rendelet 26. cikke (1) bekezdése
szerinti felülvizsgálat tárgyát képezi.
3.2.2.     A működési előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
–      ¨  A
javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok
felhasználását.
–      X  A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig) a jelenlegi árakon
 || Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014–2020 ||
 || TELJESÍTÉSEK ||
 || Teljesítések típusa[21]   || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség
 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[22]: Meglévő TIT-ek megerősítése, növekedésük elősegítése és hatásuk növelése   ||
 - Teljesítés || TIT-ek ||   || 3 || 256.89 || 3 || 281.83 || 3 || 284.49 || 3 || 313.77 || 3 || 214.31 || 3 || 183.36 || 3 || 156.70 || 21 || 1 691,346 ||
 1. konkrét célkitűzés részösszege || 3 || 256.89 || 3 || 281.83 || 3 || 284.49 || 3 || 313.77 || 3 || 214.31 || 3 || 183.36 || 3 || 156.70 || 21 || 1 691,346 ||
 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: Új TIT-ek fokozatos kialakítása ||
 - Teljesítés || TIT-ek ||   ||   ||   || 3 || 25.98 || 3 || 82.81 || 3 || 135.98 || 3 || 232.61 || 3 || 260.17 || 3 || 274.87 || 18 || 1 012,410 ||
 - Teljesítés || TIT-ek ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 3 || 27.57 || 3 || 87.87 || 3 || 144.31 || 9 || 259,750 ||
 2. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   || 3 || 25.98 || 3 || 82.81 || 3 || 135.98 || 6 || 260.18 || 6 || 348.04 || 6 || 419.17 || 27 || 1 272,160 ||
 3. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: Az EIT hatásának növelése tudásmegosztás, terjesztés, tájékoztatás és nemzetközi ismertség révén ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   || 10.61 ||   || 16.24 ||   || 22.08 ||   || 22.52 ||   || 22.97 ||   || 23.43 ||   || 23.90 ||   || 141.762   ||
 3. konkrét célkitűzés részösszege ||   || 10.61 ||   || 16.24 ||   || 22.08 ||   || 22.52 ||   || 22.97 ||   || 23.43 ||   || 23.90 ||   || 141.762 ||
 ÖSSZKÖLTSÉG ||   || 267,50 ||   || 324,05 ||   || 389,38 ||   || 472,28 ||   || 497,465 ||   || 554,83 ||   || 599,78 ||   || 3 105,268 ||
3.2.3.     Az EIT
emberierőforrás-előirányzataira gyakorolt becsült hatás
3.2.3.1.  Összefoglaló
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási
előirányzatok felhasználását
–
X  A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási
előirányzatok felhasználását vonja maga után:
millió EUR (három
tizedesjegyig) jelenlegi árakon
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN 2014–2020
 Tisztviselők (AD besorolás) EAC költségvetési tétel: 15 01 05 01 || 0,472 || 0,481 || 0,491 || 0,501 || 0,511 || 0,521 || 0,531 || 3,507
 Tisztviselők (AST besorolás) EAC költségvetési tétel: 15 01 05 01 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Szerződéses alkalmazott EAC költségvetési tétel: 15 01 05 02 || 0,068 || 0,069 || 0,071 || 0,072 || 0,074 || 0,075 || 0,076 || 0,505
 Szerződéses alkalmazott EIT költségvetési tétel: 15 07 03 01 || 1,358 || 1,386 || 1,413 || 1,441 || 1,470 || 1,500 || 1,530 || 10,098
 Ideiglenes alkalmazottak EAC költségvetési tétel: 15 01 05 01 || 5,121 || 5,224 || 5,469 || 5,864 || 6,419 || 6,547 || 6,678 || 41,322
 Kirendelt nemzeti szakértők EAC költségvetési tétel: 15 01 05 02 || 0,077 || 0,079 || 0,081 || 0,082 || 0,084 || 0,086 || 0,087 || 0,576
 Kirendelt nemzeti szakértők EIT költségvetési tétel: 15 07 03 01 || 0,387 || 0,395 || 0,484 || 0,493 || 0,503 || 0,513 || 0,523 || 3,299
 Befogadói megállapodást érintő hozzájárulás[23] || -1,560 || -1,560 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || -3,120
 ÖSSZESEN || 5,924 || 6,074 || 8,007 || 8,454 || 9,060 || 9,241 || 9,426 || 56,187
3.2.3.2.  Becsült
humánerőforrás-szükségletek
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.
–
X A javaslat/kezdeményezés az alábbi
humánerőforrás-igénnyel jár:
–
A) Humánerőforrások – EIT és EAC
A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb egy
tizedesjeggyel) kell kifejezni
 ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) ||
 || XX 07 03 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 15 07 03 01 (Küldöttségek) EIT || 63 || 63 || 65 || 67 || 70 || 70 || 70 ||
 || 15 01 05 01 (közvetett kutatás) || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 ||
 || 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[24]   ||
 || 15 07 03 01 (CA, INT, SNE a teljes keretből) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA és SNE a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[25]   || - a központban[26]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - a küldöttségeknél ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 15 01 05 02 (CA, INT, SNE közvetett kutatásban) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 ||
 || 10 01 05 02 (CA, END, SNE közvetlen kutatásban ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || ÖSSZESEN || 68,5 || 68,5 || 70,5 || 72,5 || 75,5 || 75,5 || 75,5 ||
A humánerőforrás-igényeknek az EAC
főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt
személyzettel és/vagy az adott főigazgatóságon belüli
személyzet-átcsoportosítással kell eleget tenni; a források adott esetben a
költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási
eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak – EAC || - Az EIT költségvetésének elfogadási folyamatával összefüggő feladatok, különösen a költségvetés-tervezet elkészítése, átcsoportosítások; - Az EIT hároméves munkaprogramjáról szóló bizottsági vélemény elkészítése; - Az EIT igazgatótanácsi ülésein részt vevő bizottsági megfigyelő állásfoglalásának elkészítése; - Az EIT igazgatótanácsa tagjainak kinevezéséről szóló bizottsági határozat elkészítése; - Az EU egyéb kezdeményezéseivel – különösen a Horizont 2020 keretprogrammal – való koordináció és összehangolás; - A Bizottság állásfoglalásának elkészítése az érintett felek EIT-platformjának ülésén; - Az EIT, a TIT-ek és a Bizottság szolgálatai között tartandó éves értekezletek megszervezése; - Új TIT-ek létrehozására irányuló pályázati felhívások előkészítése; - Az EIT nyomon követése és értékelése; - Az EIT által tanúsított oklevelek európai felsőoktatási térség keretében megvalósuló intézkedéseknek való megfelelőségének biztosítása.
 Külső személyi állomány (DG EAC) || - Az EIT hároméves munkaprogramjáról szóló bizottsági vélemény elkészítéséhez való hozzájárulás; - Az EU egyéb kezdeményezéseivel – különösen a Horizont 2020 keretprogrammal – való koordinációhoz és összehangoláshoz való hozzájárulás; - A Bizottság állásfoglalásához való hozzájárulás az érintett felek EIT-platformjának ülésén; - Az EIT, a TIT-ek és a Bizottság szolgálatai között tartandó éves értekezletek megszervezéséhez való hozzájárulás; - Új TIT-ek létrehozására irányuló pályázati felhívások készítéséhez való hozzájárulás; - Hozzájárulás annak biztosításához, hogy az EIT védjegyével ellátott oklevelek megfelelnek az európai felsőoktatási térség keretében megvalósuló intézkedéseknek.
–
B) Humánerőforrások – EIT
   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Az EIT létszámtervében szereplő álláshelyek
 Ideiglenes alkalmazottak || AD || 27 || 27 || 28 || 29 || 32 || 32 || 32
 AST || 11 || 11 || 11 || 12 || 12 || 12 || 12
 A létszámtervben szereplő álláshelyek ÖSSZESEN ||   38 || 38 || 39 || 41 || 44 || 44 || 44
 Egyéb személyzet (teljes munkaidős egyenérték)
 Szerződéses ügynökök (CA) ||   || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20
 Kirendelt nemzeti szakértők (SNE) ||   || 5 || 5 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6
 Összes egyéb személyi állomány ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AZ EIT SZEMÉLYI ÁLLOMÁNYA ÖSSZESEN ||   || 63 || 63 || 65 || 67 || 70 || 70 || 70
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Ideiglenes alkalmazottak –EIT || - Az EIT költségvetéssel és az egyszerűsítési tervvel kapcsolatos feladatok; - Az új TIT-ek kijelölésének és kiválasztásének előkészítése; - Az EU egyéb kezdeményezéseivel – különösen a Horizont 2020 keretprogrammal – való koordináció és összehangolás; - az érintett felek EIT-platformja; - EIT és TIT-ek közötti ülések és meghallgatások szervezése; - Meglévő TIT-ek megerősítése; - Az EIT nyomon követése és értékelése; - Az EIT hatása tudásmegosztás, terjesztés, tájékoztatás és nemzetközi ismertség révén.
 Külső személyi állomány – EIT || - Az új TIT-ek kijelölésének és kiválasztásének előkészítéséhez való hozzájárulás; - Hozzájárulás az EIT vállalkozói és oktatási tervéhez; - Hozzájárulás az érintett felek EIT-platformjához; - Az EIT által tanúsított oklevelek európai felsőoktatási térség keretében megvalósuló intézkedéseknek való megfelelőségének biztosításához való hozzájárulás.
A jelenlegi többéves pénzügyi keretre
vonatkozó létszámterv tükrében az EIT mint újonnan létrehozott ügynökség
számára előirányzott teljes személyzet 61 teljes munkaidős
egyenértékű alkalmazott a 2013-ig tartó időszakra (azaz 37 AT + 20 CA
+ 4 SNE). Ebben a vonatkozásban az EAC főigazgatóság mint felügyeleti
főigazgatóság szorosan nyomon követi a jelenlegi létszámterv EIT általi
végrehajtását.
Másrészt az éves költségvetés előkészítés
során a felügyeleti főigazgatóság a költségvetési hatóság számára csak a
szükséges személyzetet kéri az EIT célkitűzések teljesítése érdekében.
A jelenlegi EIT rendelet és a stratégiai
innovációs terv felülvizsgálata során fontos kiemelni és elismerni az EIT
munkamennyisége és kompetenciái jelentős növekedését is, valamint az EIT
által végrehajtandó új költségvetés fontosságát.
3.2.4.     A jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel való összeegyeztethetőség
–
X  A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi
többéves pénzügyi kerettel.
–
¨  A javaslat miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének
átdolgozása szükséges.
Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi
keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő
összegeket.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára.[27]
Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.
3.2.5.     Harmadik felek részvétele a
finanszírozásban
–
A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő
harmadik felek általi társfinanszírozást.
–
X A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült
társfinanszírozást irányozza elő:
Előirányzatok
millió EUR (három tizedesjegyig)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Összesen
 Befogadási megállapodás a magyar kormánnyal* || 1.560 || 1.560 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 3.120
 ÖSSZES finanszírozott előirányzat || 1.560 || 1.560 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 3.120
* A befogadási megállapodás azt irányozza
elő, hogy a magyar kormány fizeti az EIT helyiségek bérleti díját 20 éven
át (2011–2030) és 20 alkalmazott bérköltségét 5 éven át (2011–2015), ami évente
1,560 millió euró pénzbeli hozzájárulást jelent.
3.3.        A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
–
X  A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi
hatása a bevételre.
–
¨  A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
–
¨         a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást
–
¨         a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást
millió EUR (három
tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[28]
 N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető
 …………. jogcímcsoport ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Az egyéb címzett
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t.
Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás
kiszámításának módszerét.
[1]               HL C, . o.
[2]               HL C , . o.
[3]               http://ec.europa.eu/education/eit/eit-consultation_en.htm
[4]               HL C , . o.
[5]               HL C , . o.
[6]               HL C , . o.
[7]               ABM: tevékenység-alapú irányítás; ABB: tevékenység-alapú
költségvetés-tervezés.
[8]               A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdése a) vagy
b) pontjában említett módon.
[9]               2009-ben az EIT három TIT-t jelölt ki az alábbi
területeken: éghajlatváltozáshoz alkalmazkodás és hatásainak mérséklése
(éghajlati TIT), a jövőbeli információs és kommunikációs társadalom (EIT
ICTLabs) és a fenntartható energia (TIT InnoEnergy).
[10]             Az irányítási módszerek részletei és hivatkozások a
költségvetési rendeletre az alábbi BudgWeb oldalon találhatók: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[11]             A költségvetési rendelet 185. cikkében említett módon.
[12]             A Bizottság C(2009) 2661 számú határozata (2009. március
3) az Európai Innovációs és Technológiai Intézet által kért, a 1605/2002/EK,
Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó
költségvetési keretrendeletről szóló 2343/2002/EK, Euratom
rendelettől való eltérés jóváhagyásáról.
[13]             HL L 292., 1996.11.15. 2. o.
[14]             Az EIT igazgatótanácsának 2009. február 20-i határozata.
[15]             Differenciált/nem differenciált előirányzat.
[16]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[17]             Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok.
[18]             Differenciált/nem differenciált előirányzat.
[19]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[20]             Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok.
[21]             A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra
vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza
kilométerben stb.).
[22]             Az 1.4.2. szakasz szerinti „Konkrét célkitűzés(ek)…”
[23]             A befogadói megállapodás azt irányozza elő, hogy a
magyar kormány fizeti 20 szerződéses alkalmazott bérköltségét 5 éven át
(2011–2015), ami évente 1,560 millió euró pénzbeli hozzájárulást jelent.
[24]             AC= szerződéses alkalmazott; LA = helyi alkalmazott;
SNE = kirendelt nemzeti szakértő; INT=átmeneti alkalmazott;
JED=küldöttségi pályakezdő szakértő.
[25]             Az operatív előirányzatoknál a külső
személyzetre felső határérték vonatkozik (korábban: BA-tételek).
[26]             Elsősorban a strukturális alapok, az Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap
(EHA) esetében.
[27]             Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontja.
[28]             A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek)
tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek)
csökkentett bruttó összegeket kell megadni.