title: Javaslat: AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a költségvetési felügyelet euroövezetbeli eredményes érvényesítéséről

text:
|

52010PC0524

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.9.29.COM(2010) 524 végleges2010/0278 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa költségvetési felügyelet euroövezetbeli eredményes érvényesítésérőlINDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTEREA globális gazdasági és pénzügyi válság feltárta és felerősítette a gazdasági és monetáris unióban (GMU) a gazdaságpolitikák nagyobb mértékű koordinációjának és fokozott felügyeletének a szükségességét. A koordináció és a felügyelet meglévő eszközei és módszerei lehetővé tették az EU számára, hogy átvészelje a vihart, amire önmagában egy tagállam sem lett volna képes. Az európai intézmények és a tagállamok gyorsan reagáltak és továbbra is együttműködnek annak érdekében, hogy talpra álljanak a nemzedékünk által nem tapasztalt méretű válságból.Mindazonáltal ezek a közelmúltbeli tapasztalatok egyúttal feltárták a jelenlegi koordinációs rendszerben és a meglévő felügyeleti eljárásokban fennmaradó hiányosságokat és gyengeségeket is. Általános az egyetértés abban, hogy a GMU keretét sürgősen meg kell erősíteni a makrogazdasági stabilitás és az államháztartások fenntarthatóságának rögzítése érdekében, amelyek a tartós kibocsátás- és foglalkoztatásnövekedés előfeltételei.A válság drasztikusan visszafordította a 2007-ig uralkodó kedvező gazdasági és pénzügyi feltételeket, és újból egyértelművé tette, hogy a kedvező időszakokban felhalmozott váratlan bevételeket nem használták fel kellőképpen arra, hogy mozgásteret teremtsenek a rosszabb időszakokra. A legtöbb tagállamban igen jelentős konszolidációra lesz szükség ahhoz, hogy az államadósság csökkenő pályára álljon. Ez annál is sürgetőbb, mivel az európai társadalmak és gazdaságok a népesség elöregedésével szembesülnek, amely további terhet ró a munkaerő-kínálatra és az állami költségvetésekre. Az adósságszintek csökkentése kiemelkedő fontosságú a legtöbb ország számára, mivel azok a magasabb adók és kockázati felárak révén negatív hatást gyakorolnak a gazdasági ösztönzőkre és a növekedésre.A költségvetés-politikai koordináció és felügyelet fő eszköze a Stabilitási és Növekedési Paktum, amely a Szerződés költségvetési fegyelemre vonatkozó előírásait hajtja végre. A Paktum megerősítése fontos mind az egyeztetett koordinált költségvetési kilépési stratégia hitelességének fokozása, mind a múltbéli hibák megismétlődésének elkerülése érdekében. A most benyújtott javaslatcsomag célja a Paktum erősítése a következők révén: i) rendelkezéseinek javítása a tapasztalatok, nem utolsósorban a válság fényében; ii) a Paktum felszerelése hatékonyabb érvényesítési eszközökkel; és iii) a Paktum kiegészítése a nemzeti költségvetési keretekre vonatkozó rendelkezésekkel. Ez a javaslatcsomag az Európa 2020 stratégia keretében a gazdaságirányítás átfogó reformjának a része, amely magában foglal a makrogazdasági egyensúlytalanság erősebb felügyelet – többek között riasztási és szankciós mechanizmusok – révén történő kezelésére vonatkozó javaslatokat is. A gazdaságpolitikai koordináció különböző ágait – beleértve a strukturális reformok felügyeletét – egy új felügyeleti ciklusba, az európai szemeszterbe kell integrálni, amely összefogja a Stabilitási és Növekedési Paktum és az átfogó gazdaságpolitikai iránymutatások keretében meglévő eljárásokat, ideértve a stabilitási és konvergenciaprogramok és a nemzeti reformprogramok egyidejű benyújtását.2. AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEIA Bizottság a jelenlegi javaslatok tervezetét két közleményben jelentette be: „A gazdaságpolitikai koordináció megerősítése” (2010. május 12.) és „A gazdaságpolitikai koordináció erősítése a stabilitás, a növekedés és a munkahelyteremtés érdekében – az európai uniós gazdasági irányítás megszilárdításának eszközei” (2010. június 30.). A Bizottság azzal, hogy ennek formájaként a hivatalos közleményt választotta, jelezni kívánta elkötelezettségét a tagállamokkal, az Európai Parlamenttel és az érdekeltekkel folytatott párbeszéd előmozdítása iránt, ugyanakkor konkrét fellépési javaslatokkal szolgált.2010 júniusában az Európai Tanács megállapodott arról, hogy sürgősen szükség van gazdaságpolitikáink koordinációjának megerősítésére. A megállapodás tartalmazta a Stabilitási és Növekedési Paktumot és a költségvetési felügyeletet érintő első irányvonalakat. Az Európai Tanács mindenekelőtt a következőkben állapodott meg: i) meg kell erősíteni a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós és korrekciós ágát is, többek között szankciók révén és az euroövezeti tagállamok sajátos helyzetének megfelelő figyelembevételével; ii) a költségvetési felügyeletben jóval nagyobb figyelmet kell fordítani az adósságszintekre és az általános fenntarthatóságra; iii) biztosítani kell, hogy a Stabilitási és Növekedési Paktummal összhangban minden tagállam rendelkezzen nemzeti költségvetési szabályokkal és középtávú költségvetési kerettel; iv) biztosítani kell a statisztikai adatok megfelelő minőségét.Az Európai Tanács felkérte az elnöke által vezetett, 2010. márciusban létrehozott, gazdaságirányítással foglalkozó munkacsoportot és a Bizottságot, hogy mihamarabb fejlessze tovább és léptesse életbe ezeket az iránymutatásokat. A Bizottság és a munkacsoport között építő jellegű kapcsolat alakult ki. A Bizottság a fent említett közleményekkel és ad hoc hozzájárulásokkal segítette a munkacsoport munkáját.3. A JAVASLAT JOGI ELEMEIA Stabilitási és Növekedési Paktum jogalapjául az Európai Unió működéséről szóló szerződés 121. és 126. cikke szolgál. A Stabilitási és Növekedési Paktum részei: a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet (a prevenciós ág); a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (a korrekciós ág). és a Stabilitási és Növekedési Paktumról szóló, 1997. június 17-i európai tanácsi állásfoglalás. Ezeket a rendeleteket 2005-ben módosította az 1055/2005/EK és az 1056/2005/EK rendelet, és kiegészítette a „A Stabilitási és Növekedési Paktum végrehajtásának javításáról” szóló 2005. március 20-i tanácsi jelentés. A jelenlegi javaslatok tovább kívánják módosítani az 1466/97/EK és az 1467/97/EK rendeletet. Az euroövezetben a költségvetési felügyelet eredményes érvényesítéséről szóló új, európai parlamenti és tanácsi rendelet további érvényesítési eszközöket javasol, a Szerződés 136. cikke alapján, a 121. cikk (6) bekezdésével összefüggésben. A tagállamok költségvetési keretére vonatkozó követelmények egy új tanácsi irányelv tárgyát képezik a 126. cikk (14) bekezdése alapján: az irányelv célja különösen a nemzeti hatóságok arra vonatkozó kötelezettségeinek részletezése, hogy tartsák be a Szerződés túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló 12. jegyzőkönyve 3. cikkének rendelkezéseit.A Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágának célja annak biztosítása, hogy a tagállamok prudens költségvetési politikát folytassanak és így az államháztartás fenntarthatóságát veszélyeztető kockázatok elkerülése érdekében ne legyen szükség a koordináció szigorúbb formáinak elfogadására, amelyek a teljes GMU vonatkozásában negatív következményekkel járhatnak. Ennek megfelelően a tagállamoknak stabilitási és konvergenciaprogramokat kell benyújtaniuk, amelyekben felvázolják a középtávú költségvetési célkitűzések elérésére vonatkozó terveiket; a célkitűzéseket strukturális értelemben (azaz a ciklikus hatásoktól megtisztítva, egyszeri és átmeneti intézkedések nélkül) a GDP százalékában határozzák meg, azok az államadósság és az elöregedéshez kapcsolódó kötelezettségek szintjét tükröző, egyensúly közeli pozíció körül országonként eltérnek. Azokkal a tagállamokkal szemben, amelyek még nem érték el középtávú költségvetési célkitűzésüket, elvárás, hogy strukturális értelemben éves szinten a GDP 0,5%-ának megfelelő mértékben közelítsenek felé.A középtávú költségvetési célkitűzés felé való előrehaladás azonban általában elégtelen volt, nagymértékben kitéve az államháztartásokat a gazdasági visszaesésnek. Emellett a strukturális egyenleg a gyakorlatban elégtelennek bizonyult egy ország mögöttes költségvetési helyzetének mérésére, ami a gazdaság ciklikus helyzetének valós időben történő értékelésénél felmerülő nehézségeknek tudható be, és annak, hogy nem kaptak kellő figyelmet a gazdasági ciklushoz nem közvetlenül kapcsolódó váratlan bevételek és kiesések (különös tekintettel az ingatlan- és pénzügyi piaci fejleményekre). Ennek eredményeképp számos országban – bár a költségvetési helyzet a válság előtt rendezettnek tűnt – a kiadások finanszírozása erősen függött a váratlan bevételektől; e váratlan bevételek trendjének visszafordulása hozzájárult a meredeken növekvő költségvetési hiányokhoz.Ezekre a hiányosságokra reagálva a prevenciós ág javasolt reformja megtartja a jelenlegi középtávú költségvetési célkitűzéseket és a GDP 0,5%-át kitevő éves közelítésre vonatkozó követelményt, ugyanakkor a prudens költségvetési politika elvének bevezetésével működőképessé teszi azokat. Ez az elv azt jelenti, hogy az éves kiadásnövekedés nem lépi túl a GDP-növekedés prudens középtávú mértékét – és ha még nem érték el a középtávú költségvetési célkitűzést, egyértelműen alatta van annak –, kivéve, ha a középtávú költségvetési célkitűzést jelentősen túlteljesítették, vagy ha diszkrecionális bevételoldali intézkedésekkel ellensúlyozzák a prudens középtávú mértéket túllépő kiadásnövekedést. Az alapvető cél annak biztosítása, hogy a váratlan bevételeket ne költsék el, hanem ehelyett adósságcsökkentésre fordítsák. Az új elv szolgáltatja azt a viszonyítási alapot, amelyhez képest a stabilitási és konvergenciaprogramokban szereplő költségvetési terveket vizsgálják. Ezenkívül, a kiadásnövekedés egyeztetett mértékének be nem tartása esetén – az előírt bevételi intézkedésekkel együtt – az érintett tagállam bizottsági figyelmeztetésben részesül, és ha az eltérés tartós és/vagy különösen súlyos, a Szerződés 121. cikke alapján korrekciós intézkedés meghozatalára vonatkozó tanácsi ajánlást kap. Az ajánlást – annak ellenére, hogy a prevenciós ág keretében bocsátják ki – most először, és csak az euroövezeti tagállamok esetében a Szerződés 136. cikke alapján a GDP 0,2%-át kitevő kamatozó letét formájában érvényesítési mechanizmus támasztja alá. A kamatozó letét megállapítására vonatkozóan bevezetésre kerül a „fordított szavazási” mechanizmus eljárása: az ajánlás kibocsátásakor a letét a Bizottság javaslatára válik esedékessé, kivéve, ha a Tanács tíz napon belül minősített többséggel az ellenkezőjéről határoz. A Tanács csak egyhangúlag vagy a Bizottság javaslata és az érintett tagállam indokolással ellátott kérelme alapján csökkentheti a letét összegét. A letétet a felhalmozott kamatokkal együtt visszafizetik, ha a Tanács meggyőződött arról, hogy a letétet szükségessé tevő helyzet megszűnt.A Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágának célja az olyan nagy költségvetés-politikai hibák elkerülése, amelyek veszélyeztethetik az államháztartás stabilitását és potenciálisan a GMU-t. Ez a tagállamok számára abban a kötelezettségben csapódik le, hogy el kell kerülniük a túlzott államháztartási hiányt, amelynek meghatározása számszerűsített küszöbértékhez képest történik a hiány (a GDP 3%-a) és az adósság (a GDP 60%-a vagy elegendő mértékű csökkenés ezen érték felé) esetében. A túlzott hiány esetén követendő eljárás – amely végrehajtja a túlzott hiányt tiltó rendelkezéseket – lépések sorozatából áll, és az euroövezeti tagállamok esetében magában foglalhatja pénzügyi szankciók esetleges kivetését.A túlzott hiány esetén követendő eljárás alkalmazása a vonatkozó rendelkezésekkel összhangban rendszeres, még a pénzügyi válság kivételes körülményei között is, ami hozzájárult a válság megfelelő rendezése iránti várakozások megerősítéséhez. Mindazonáltal több hiányosságra is fény derült. A hiányra és az adósságra vonatkozó kritérium elvben egyenrangú, és a tartósan magas adósságszint vitathatatlanul súlyosabban fenyegeti az államháztartás stabilitását, mint az esetenként magas hiányok, a gyakorlatban a túlzott hiány esetén követendő eljárás mégis szinte kizárólag a GDP 3%-ában meghatározott küszöbre összpontosított, az adósságnak pedig eddig csak jelentéktelen szerep jutott. Ennek oka az adósságküszöb hiányhoz képest kevésbé egyértelmű jellege, beleértve az elegendő mértékű csökkenés fogalmának homályosságát, valamint a kormány befolyásán kívüli változók, például az infláció adósságarányra gyakorolt nagyobb hatását. A túlzott hiány esetén követendő eljárást elvben erős érvényesítési mechanizmus támogatja, mivel a túlzott hiány megszüntetésének tartós elmulasztása esetén pénzügyi szankciókat lehet és kell kivetni. Mindazonáltal ezek a szankciók vitathatatlanul túl későn lépnek be az eljárásba ahhoz, hogy hatékony visszatartó erőt képviseljenek a nagy költségvetés-politikai hibákkal szemben, nem utolsósorban mivel az érintett ország pénzügyi helyzete adott esetben olyan mértékben romlott, hogy a pénzbírság fenyegetése kevésbé hiteles akkor, amikor valóban ki kellene vetni. Végül, a jelenlegi válság rávilágított, hogy ha a túlzott hiány megszüntetésének kötelezettsége hozzájárul a kormány fizetőképességének fenntartása iránti várakozások megerősítéséhez, a korrekció menetrendjének és a kiigazítás profiljának esetleg tükröznie kell a GMU-t átfogó megfontolásokat.A hiányosságokra reagálva a korrekciós ág reformjára vonatkozóan a következő kulcsfontosságú javaslatokra kerül sor.A túlzott hiány esetén követendő eljárás adósságra vonatkozó kritériumát működőképessé kell tenni, főként egy számszerű küszöbérték bevezetésével, amely alapján mérhető, hogy az adósságarány elegendő mértékben csökken-e a GDP 60%-ában meghatározott referenciaérték felé. Konkrétan, a GDP-hez viszonyított, 60% feletti adósságarány akkor tekinthető elegendő mértékben csökkenőnek, ha a GDP 60%-ában meghatározott referenciaértéktől való távolsága az előző három évben évente egy huszaddal csökkent. Ennek a számszerű küszöbértéknek a be nem tartása azonban nem eredményezi szükségszerűen az érintett ország túlzotthiány-eljárás alá helyezését, mivel ennek a döntésnek figyelembe kell vennie minden érdemleges tényezőt, különösen az adósság alakulása szempontjából, például hogy a nagyon alacsony nominális növekedés az adósságszerkezethez, a magánszektor eladósodottságához és az elöregedéssel összefüggő rejtett kötelezettségekhez kapcsolódó kockázati tényezőkkel együtt gátolja-e az adósságcsökkentést. Az adósságra helyezett nagyobb hangsúllyal összhangban a hiányra vonatkozó kritérium nemteljesítése esetén nagyobb figyelmet kell fordítani az érdemleges tényezőkre, ha az ország adóssága a GDP 60%-ában meghatározott referenciaérték alatt van.A túlzott hiány fennállásának megállapításához vezető lépések során az érdemleges tényezők figyelembevétele tekintetében javasolt rugalmasabb megközelítés a rendszerszintű nyugdíjreformot végrehajtó országok javára is válhatna, a jelenleg előirányzott ötéves átmeneti időtartamon túl. A Stabilitási és Növekedési Paktumnak a hiányra vonatkozó kritérium tekintetében a rendszerszintű nyugdíjreformra vonatkozó egyedi előírásait ki kell terjeszteni az adósságra vonatkozó kritériumra is; az adósságkritérium betartásának értékelése során a reformok nettó költségeinek figyelembevételére vonatkozó ugyanazon ötéves átmeneti időtartam bevezetésével. Végül, egyenlő figyelmet kell szentelni a korábban végrehajtott rendszerszintű nyugdíjreformok részleges vagy teljes visszafordításának, a túlzott hiány esetén követendő eljárás elindítása és megszüntetése során egyaránt.Az érvényesítést az euroövezeti tagállamok esetében egy új pénzügyiszankció-csomag bevezetése erősíti, amely a fokozatosság elve alapján sokkal hamarabb lenne alkalmazandó az eljárás során. Különösen egy a GDP 0,2%-át kitevő nem kamatozó letét lenne alkalmazandó a túlzott hiány fennállását megállapító határozat esetén, amely pénzbírsággá válna ha a hiány megszüntetésére vonatkozó eredeti ajánlást nem teljesítik. Az összege megegyezik a túlzott hiány esetén követendő eljárás utolsó lépésében már előírt szankciók állandó elemével. Az uniós költségvetéshez is kapcsolódik, ami megkönnyíti az uniós költségvetésen alapuló érvényesítési rendszerre való áttérést, ahogyan azt a fent említett 2010. június 30-i bizottsági közlemény felvázolta. A további meg nem felelés a szankció fokozását eredményezné, a Stabilitási és Növekedési Paktum már meglévő rendelkezései alapján. A végrehajtásban a mérlegelés csökkentése érdekében az elképzelés szerint a fordított szavazási mechanizmussal vetnék ki az új szankciókat a túlzott hiány esetén követendő eljárás későbbi lépéseivel kapcsolatban. A Bizottság a túlzott hiány esetén követendő eljárás minden lépésében javaslatot tesz a vonatkozó szankcióra, és ezt elfogadottnak kell tekinteni, kivéve, ha a Tanács tíz napon belül minősített többséggel az ellenkezőjéről határoz. A Tanács csak egyhangúlag vagy a Bizottság kivételes gazdasági körülményekkel indokolt konkrét javaslata vagy az érintett tagállam indokolással ellátott kérelme alapján csökkentheti vagy törölheti a nem kamatozó letét vagy a bírság összegét.Ezenfelül az egyes lépések során az ajánlások teljesítésének értékelési kritériumai – beleértve a túlzott hiány megszüntetésére szabott határidő meghosszabbításának lehetőségét – egyértelműbbek azáltal, hogy – akárcsak a prevenciós ágnál javasolt megközelítés esetében – kifejezett hangsúly került a költségvetési változókra, amelyek feltételezhetően a kormány közvetlen irányítása alatt állnak, különös tekintettel a kiadásokra. Az országspecifikus körülmények mellett az általános gazdasági válság esetén szintén fennáll majd a határidők meghosszabbításának lehetősége.A GMU költségvetési koordinációs keretének eredményes érvényesítése nem várható csak az uniós szinten meghatározott rendelkezésektől. Az uniós költségvetés-politika különösen decentralizált jellege és az uniós szabályok iránti nemzeti felelősség általános szükségessége alapján elengedhetetlen, hogy a GMU költségvetési koordinációs keretének célkitűzései tükröződjenek a nemzeti költségvetési keretekben. A nemzeti költségvetési keret azon elemek összessége, amelyek a nemzeti költségvetés-irányítás alapját képezik, vagyis az országspecifikus intézményi politikai háttér, amely meghatározza a nemzeti szintű költségvetés-politika kialakítását. Ide tartoznak az állami számviteli rendszerek, a statisztikák, az előrejelzési gyakorlatok, a számszerű költségvetési szabályok, a költségvetési folyamat minden szakaszát irányító költségvetési eljárások és különösen a középtávú költségvetési keretek, valamint az államháztartási alszektorok közötti fiskális kapcsolatok. Miközben tiszteletben kell tartani a tagállamok egyedi szükségleteit és preferenciáit, számos feltételnek kell teljesülnie a minimális színvonal és a GMU költségvetési keretével való összhang biztosításához. Ezek képezik a Stabilitási és Növekedési Paktum reformjának kiegészítésére javasolt, nemzeti költségvetési keretekről szóló irányelv tárgyát. A feltételek elsőként megkövetelik, hogy a nemzeti költségvetési keretek legalapvetőbb elemei, a számvitel és a statisztika valamint az előrejelzési gyakorlatok a minimális európai standardokkal összhangban működjenek a költségvetési fejlemények átláthatóságának és ellenőrzésének elősegítése érdekében. A nemzeti költségvetési kereteknél szükség van a többéves költségvetés-tervezési perspektíva elfogadására is, az uniós szinten meghatározott középtávú költségvetési célkitűzések megvalósulásának biztosítása érdekében. Ezen túlmenően a tagállamoknak számszerű költségvetési szabályokat kell felállítaniuk, amelyek elősegítik a hiányra és az adósságra vonatkozó küszöbértékek betartását. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy ezek a feltételek az összes államháztartási alszektorra érvényesek legyenek. A nemzeti hatóságoknak a meglévő költségvetésen kívüli forrásokra, az adókiadásokra és a függő kötelezettségekre vonatkozó részletes tájékoztatás nyújtása révén garantálniuk kell továbbá a költségvetési folyamat átláthatóságát.2010/0278 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa költségvetési felügyelet euroövezetbeli eredményes érvényesítésérőlAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 136. cikkére, 121. cikke (6) bekezdésével együtt,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,a javaslat nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[1],a rendes jogalkotási eljárás keretében,mivel:(1) Azoknak a tagállamoknak, amelyek pénzneme az euro, különös érdeke és felelőssége, hogy olyan gazdaságpolitikát folytassanak, amely elősegíti a gazdasági és monetáris unió megfelelő működését, valamint hogy elkerüljék az azt veszélyeztető politikákat.(2) A gazdasági és monetáris unió megfelelő működésének biztosítása céljából a Szerződés lehetővé teszi az euroövezetre vonatkozóan olyan külön intézkedések elfogadását, amelyek túlmutatnak a minden tagállamra alkalmazandó rendelkezéseken.(3) Az euroövezetben a költségvetési felügyelet eredményesebb érvényesítése érdekében további szankciókra van szükség. Ezeknek a szankcióknak fokozniuk kell az Unió költségvetési felügyeleti keretének hitelességét.(4) Az ebben a rendeletben meghatározott szabályok tisztességes, időszerű, fokozatos és hatékony mechanizmust biztosítanak a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós és korrekciós ágának – különösen a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendelet[2] és a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet[3] – betartása érdekében.(5) A Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágában az azokra a tagállamokra vonatkozó szankcióknak, amelyek pénzneme az euro, ösztönözniük kell a prudens költségvetési politikát. A prudens költségvetési politikának biztosítania kell, hogy az államháztartási kiadások növekedésének mértéke rendes esetben nem lépi túl a bruttó hazai termék (GDP) növekedésének prudens középtávú mértékét, kivéve, ha a túllépést az államháztartási bevételek növelése ellensúlyozza, a diszkrecionális bevételcsökkentést pedig a kiadások csökkentése kompenzálja.(6) A prudens költségvetési politikával eredményesen meg kell valósítani és fenn kell tartani a középtávú költségvetési célkitűzést. A költségvetési egyenlegre vonatkozó középtávú költségvetési célkitűzés betartása lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy az államháztartási hiányra vonatkozóan a GDP 3%-ában meghatározott referenciaérték tekintetében biztonsági tartalékkal rendelkezzenek annak érdekében, hogy biztosítsák a gyors előrelépést a fenntarthatóság felé és ugyanakkor legyen költségvetési mozgásterük, különös tekintettel az állami beruházási igényekre.(7) A Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágában a prudens költségvetési politika ösztönzőjét a kamatozó letét elhelyezésének kötelezettsége alkotja, amelyet átmenetileg azon – euro pénznemmel rendelkező – tagállam számára írnak elő, amelynek előrehaladása nem elégséges a költségvetési konszolidáció terén. Ez akkor következne be, ha a tagállam a Bizottságtól kapott első figyelmeztetést követően továbbra is olyan magatartást mutat, amely – bár nem egyenértékű a túlzott hiány tilalmának megszegésével – nem prudens és potenciálisan káros a gazdasági és monetáris uniós zavartalan működésére nézve, és a Tanács ezért a Szerződés 121. cikke (4) bekezdésének megfelelően ajánlást bocsát ki.(8) A kamatozó letétet a felhalmozott kamatokkal együtt visszafizetik az érintett tagállamnak, ha a Tanács meggyőződött arról, hogy a letét elhelyezésének kötelezettségét szükségessé tevő helyzet megszűnt.(9) A Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágában az azokra a tagállamokra vonatkozó szankciók formája, amelyek pénzneme az euro, nem kamatozó letét elhelyezésére irányuló kötelezettség a túlzott hiány fennállását megállapító tanácsi határozathoz kapcsolódóan, és pénzbírság fizetésére irányuló kötelezettség abban az esetben, ha nem teljesítették a túlzott költségvetési hiány megszüntetésére vonatkozó tanácsi ajánlást. Ezeket a szankciókat attól függetlenül elő kell írni, hogy előírtak-e már korábban az érintett tagállam számára kamatozó letétet.(10) Az e rendeletben meghatározott kamatozó letét, a nem kamatozó letét és a pénzbírság nagyságát úgy kell megállapítani, hogy az biztosítsa a szankciók fokozatosságát a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós és korrekciós ágában, és hogy elegendő mértékű ösztönzést jelentsen az Unió költségvetési keretének betartására azon tagállamok számára, amelyeknek pénzneme az euro. A Szerződés 126. cikke (11) bekezdéséhez kapcsolódó, az 1467/97/EK rendelet[4] 12. cikkében részletezett pénzbírság egy a GDP 0,2%-ával megegyező állandó elemből, valamint egy változó elemből áll. Ezért biztosított a fokozatosság és tagállamok egyenlő kezelése, ha az ebben a rendeletben meghatározott kamatozó letét, a nem kamatozó letét és a pénzbírság a GDP 0,2%-ával, a Szerződés 126. cikke (11) bekezdéséhez kapcsolódó pénzbírság állandó elemének nagyságával egyenlők.(11) A Tanács számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a Bizottság javaslata alapján, az érintett tagállam indokolással ellátott kérelmét követően csökkentse vagy törölje az azon tagállamokra kivetett szankciókat, amelyek pénzneme az euro. A Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágában a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy kivételes gazdasági körülmények miatt is javasolhassa a szankció nagyságának csökkentését vagy törlését.(12) A nem kamatozó letétet a túlzott hiány megszüntetése esetén fel kell szabadítani, míg a letétek kamatait és a beszedett pénzbírságokat fel kell osztani a túlzott hiánnyal nem rendelkező és a túlzott egyensúlytalanság esetén követendő eljárás alá sem vont azon tagállamok között, amelyek pénzneme az euro.(13) A Tanács felhatalmazást kap az ebben a rendeletben meghatározott szankcionálási mechanizmusokat végrehajtó egyedi határozatok elfogadására. A Szerződés 121. cikke (1) bekezdésében meghatározottak szerint a tagállamok gazdaságpolitikáinak Tanácsban folytatott összehangolása részeként ezek az egyedi határozatok szervesen követik a Szerződés 121. és 126. cikkének és az 1466/97/EK és az 1467/97/EK rendeletnek megfelelően a Tanács által elfogadott intézkedéseket.(14) Mivel ez a rendelet az 1466/97/EK és az 1467/97/EK rendelet eredményes érvényesítésére vonatkozó általános szabályokat tartalmaz, a 121. cikk (6) bekezdésében említett rendes jogalkotási eljárás keretében kell elfogadni.(15) Mivel az egységes szankcionálási mechanizmus célkitűzését a tagállamok szintjén nem lehet kellőképpen megvalósítani, az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:I. fejezet Tárgy1. cikk Tárgy és hatály1. Ez a rendelet szankciórendszert határoz meg a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós és korrekciós ágának okozott érvényesítése érdekében az euroövezetben.2. Ez a rendelet azon tagállamokra alkalmazandó, amelyek pénzneme az euro.2. cikk FogalommeghatározásokE rendelet alkalmazásában:1.  „a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ága”: az 1997. júliusi 1466/97/EK rendelet által szabályozott többoldalú felügyeleti rendszer;2.  „a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ága”: a Szerződés 126. cikke és az 1997. július 7-i 1467/97/EK rendelet által szabályozott, a tagállamok túlzott hiányának ellenőrzésére vonatkozó eljárás;3.  „kivételes gazdasági körülmények”: olyan körülmények, amelyek között referenciaértéket túllépő államháztartási hiány kivételesnek tekinthető a Szerződés 126. cikke (2) bekezdése a) pontjának második francia bekezdése értelmében és az 1467/97/EK rendeletben meghatározottak alapján.II. fejezetSzankciók a Stabilitási és Növekedési Paktum prevenciós ágában3. cikk Kamatozó letét(1) Ha az 1466/97/EK rendelet 6. cikkének (3) bekezdésében meghatározott prudens költségvetési politikától való tartós vagy különösen súlyos, jelentős eltérés fennállása esetén a Tanács a Szerződés 121. cikke (4) bekezdésének megfelelően ajánlást tesz valamely tagállamnak a szükséges korrekciós intézkedések megtételére, a Tanács a Bizottság javaslata alapján eljárva kamatozó letét elhelyezéséről határoz. A határozatot a Tanács által elfogadottnak kell tekinteni, kivéve, ha a Tanács a bizottsági elfogadástól számított tíz napon belül minősített többséggel a javaslat elutasításáról határoz. A Tanács a Szerződés 293. cikke (1) bekezdésének megfelelően módosíthatja a javaslatot.(2) A Bizottság által javasolandó kamatozó letét összege az érintett tagállam előző évi bruttó hazai termékének (GDP) 0,2%-a.(3) A letét kamatának tükröznie kell a Bizottság hitelkockázatát és a vonatkozó befektetési időtartamot.(4) A (2) bekezdéstől eltérve a Bizottság az érintett tagállam által az (1) bekezdésben említett tanácsi ajánlás elfogadásától számított tíz napon belül a Bizottságnak címzett, indokolással ellátott kérelem nyomán javasolhatja a kamatozó letét összegének csökkentését vagy törlését.(5) Ha az (1) bekezdésben említett ajánlást szükségessé tevő helyzet már nem áll fenn, a Tanács a Bizottság javaslata alapján határoz arról, hogy a letétet a felhalmozott kamatokkal együtt visszafizetik az érintett tagállamnak. A Tanács a Szerződés 293. cikke (1) bekezdésének megfelelően módosíthatja a Bizottság javaslatát.III. fejezetSzankciók a Stabilitási és Növekedési Paktum korrekciós ágában4. cikk Nem kamatozó letét(1) Ha a Tanács a Szerződés 126. cikke (6) bekezdésének megfelelően határozatot hoz arról, hogy valamely tagállamban túlzott hiány áll fenn, a Tanács a Bizottság javaslata alapján eljárva nem kamatozó letét elhelyezéséről határoz. A határozatot a Tanács által elfogadottnak kell tekinteni, kivéve, ha a Tanács a bizottsági elfogadástól számított tíz napon belül minősített többséggel a javaslat elutasításáról határoz. A Tanács a Szerződés 293. cikke (1) bekezdésének megfelelően módosíthatja a javaslatot.(2) A Bizottság által javasolandó nem kamatozó letét összege az érintett tagállam előző évi bruttó hazai termékének (GDP) 0,2%-a.(3) Ha a tagállam a 3. cikkel összhangban a Bizottságnál elhelyezett kamatozó letéttel rendelkezik, a kamatozó letétet nem kamatozó letétté kell átalakítani.Ha a korábban elhelyezett kamatozó letét és a felhalmozott kamat nagysága túllépi az előírt nem kamatozó letét nagyságát, a fennmaradó összeget vissza kell fizetni a tagállamnak.Ha az előírt nem kamatozó letét nagysága túllépi a korábban elhelyezett kamatozó letét és a felhalmozott kamat nagyságát, a tagállam a nem kamatozó letét elhelyezésekor kiegészíti a hiányzó összeggel.(4) Az e cikk (2) bekezdésétől eltérve a Bizottság kivételes gazdasági körülmények miatt vagy az érintett tagállam által a Szerződés 126. cikke (6) bekezdésének megfelelő tanácsi határozat elfogadásától számított tíz napon belül a Bizottságnak címzett, indokolással ellátott kérelem nyomán javasolhatja a nem kamatozó letét összegének csökkentését vagy törlését.5. cikk Pénzbírság(1) Ha a Tanács a Szerződés 126. cikke (8) bekezdésének megfelelően úgy határoz, hogy a tagállam a tanácsi ajánlásra válaszul nem tett eredményes intézkedéseket a meghatározott határidőn belül, a Tanács a Bizottság javaslata alapján eljárva határoz arról, hogy a tagállamnak pénzbírságot kell fizetnie. A határozatot a Tanács által elfogadottnak kell tekinteni, kivéve, ha a Tanács a bizottsági elfogadástól számított tíz napon belül minősített többséggel a javaslat elutasításáról határoz.. A Tanács a Szerződés 293. cikke (1) bekezdésének megfelelően módosíthatja a javaslatot.(2) A Bizottság által javasolandó pénzbírság összege az érintett tagállam előző évi GDP-jének 0,2%-a.(3) Ha a tagállam a 4. cikkel összhangban a Bizottságnál elhelyezett nem kamatozó letéttel rendelkezik, a nem kamatozó letétet pénzbírsággá kell átalakítani.Ha a korábban elhelyezett nem kamatozó letét nagysága túllépi az előírt pénzbírság nagyságát, a fennmaradó összeget vissza kell fizetni a tagállamnak.Ha az előírt pénzbírság nagysága túllépi a korábban elhelyezett nem kamatozó letét nagyságát, vagy ha előzőleg nem került sor nem kamatozó letét elhelyezésére, a tagállam a pénzbírság kifizetésekor kiegészíti a hiányzó összeget.(4) Az e cikk (2) bekezdésétől eltérve a Bizottság kivételes gazdasági körülmények miatt vagy az érintett tagállam által a Szerződés 126. cikke (8) bekezdésének megfelelő tanácsi határozat elfogadásától számított tíz napon belül a Bizottságnak címzett, indokolással ellátott kérelem nyomán javasolhatja a pénzbírság összegének csökkentését vagy törlését.6. cikk A nem kamatozó letét visszafizetéseHa a Tanács a Szerződés 126. cikke (12) bekezdésének megfelelően úgy határoz, hogy hatályon kívül helyezi határozatainak valamelyikét vagy mindegyikét, a tagállam által a Bizottságnál elhelyezett nem kamatozó letéteket vissza kell fizetni az érintett tagállamnak.7. cikk A kamatok és a pénzbírságok felosztásaA 4. cikknek megfelelően elhelyezett letétek és az 5. cikknek megfelelően beszedett pénzbírságok Bizottságnál felgyűlt kamatai a Szerződés 311. cikkében említett egyéb bevételeket képeznek és azokat a Szerződés 126. cikke (6) bekezdésének megfelelően meghatározottak alapján túlzott hiánnyal nem rendelkező és a(z) …/…/EU rendelet értelmében túlzott egyensúlytalanság esetén követendő eljárás alá nem vont, euro pénznemmel rendelkező tagállamok között a jogosult tagállamok bruttó nemzeti jövedelmében való részesedésük arányában kell felosztani.IV. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK8. cikk A Tanácson belüli szavazásA 3., 4. és 5. cikkben említett intézkedések esetében a Tanács csak azon tagállamokat képviselő tagjai szavaznak, amelyek pénzneme az euro, és a Tanács az érintett tagállamot képviselő tanácsi tag szavazatának figyelembevétele nélkül jár el.A Tanács előző bekezdésben említett tagjainak minősített többségét a Szerződés 238. cikke (3) bekezdése a) pontjának megfelelően kell meghatározni.9. cikk HatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő […] napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban, a Szerződéseknek megfelelően.Kelt Brüsszelben,az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök [1] HL C […], […], […]. o.[2] HL L 209., 1997.8.2., 1. o.[3] HL L 209., 1997.8.2., 6. o.[4] HL L 209., 1997.8.2., 6. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0142

Javaslat: az Európai parlament és a Tanács rendelete a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alá tartozó egyes jogi aktusoknak az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében az 1999/468/EK tanácsi határozathoz történő hozzáigazításáról - Az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz történő hozzáigazítás - Ötödik rész  /* COM/2009/0142 végleges - COD 2009/0048 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 30.3.2009COM(2009) 142 végleges2009/0048 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alá tartozó egyes jogi aktusoknak az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében az 1999/468/EK tanácsi határozathoz történő hozzáigazításárólAz ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz történő hozzáigazítás – Ötödik részINDOKOLÁS1. A Tanács 2006/512/EK határozata és az új ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásA 2006. július 17-i 2006/512/EK tanácsi határozat[1] módosította a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatot[2].A módosított 1999/468/EK határozat 5a. cikke új, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást vezet be azon általános hatályú intézkedések esetében, melyek a Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alapján elfogadott alap-jogiaktus nem alapvető fontosságú elemeinek módosítását szolgálják, beleértve néhány ilyen elem törlését vagy az alap-jogiaktus új, nem alapvető fontosságú elemek beillesztésével történő kiegészítését is.2. Kiemelt kiigazítás és általános kiigazításA Parlament, a Tanács és a Bizottság egyik együttes nyilatkozatában[3] elfogadta azon alap-jogiaktusok jegyzékét, amelyeket az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás beillesztése céljából sürgősen a módosított határozathoz kell igazítani (kiemelt kiigazítás). A Bizottság 2006 decemberében benyújtotta a kiemelt kiigazítási lehetőségre vonatkozó valamennyi javaslatot, amelyeket a Parlament és a Tanács megvizsgált és elfogadott[4].Ahhoz, hogy az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást más, az együttdöntési eljárás keretében elfogadott, a 2006/512/EK határozat hatályba lépésekor már hatályos jogi aktusokra is alkalmazni lehessen, az együttes nyilatkozat e jogi aktusok kiigazítására is felszólít, az alkalmazandó eljárásoknak megfelelően (általános kiigazítás). A Hivatalos Lapban közzé nem tett nyilatkozatában[5] a Bizottság vállalta, hogy minden ilyen jogi aktust megvizsgál, hogy szükség esetén az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz igazítsa azokat.A Bizottság úgy határozott, hogy a kiigazítást a gyűjtőrendeletekre irányuló javaslatokkal hajtja végre. Mindegyik rendelet több tucat jogi aktust foglal magában és módosít egyszerre. E módszer célja a kiigazítások ésszerű és következetes irányítása. Elősegíti a jogalkotók által végzett hatékonyabb és gyorsabb felülvizsgálatot, valamint megkönnyíti az egységes és horizontális kezelést. Mivel az alap-jogiaktusok tartalmában nem hajtanak végre semmilyen változtatást, e módszer lehetővé teszi, hogy a szövegek jogi aspektusaira összpontosítsanak.A Bizottság Európai Parlamenthez és a Bizottsághoz intézett 2007. november 23-i közleményét[6] követően az első három javaslatot a Bizottság 2007. november 23-án[7] és 2007. december 19-én[8] fogadta el. Az utolsó javaslatot a Bizottság 2008. február 11-án fogadta el[9].A kiigazítás célja, hogy a hatályban lévő jogi aktusokba bevezesse az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást, a módosított 1999/468/EK határozat 5a. cikkének megfelelően. Ezzel összefüggésben a kiigazítás – amennyiben az különösen a tervezett intézkedések fényében indokoltnak tűnik – tartalmazhat olyan rendelkezéseket, amelyek az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás vonatkozásában általában alkalmazható határidők meghosszabbítására, illetve lerövidítésére vonatkoznak a fentiekben említett 5a. cikk (5) bekezdésével összhangban. Amennyiben a körülmények indokolják, a sürgős eljárás alkalmazásáról is lehet rendelkezni a fent említett 5a. cikk (6) bekezdésének megfelelően.3. Az Európai Parlament állásfoglalása2008. szeptember 23-án az Európai Parlament állásfoglalást fogadott el a Bizottságnak címzett ajánlásokkal a jogszabályoknak az új komitológiai határozathoz való igazításáról[10].Ezen állásfoglalásban az Európai Parlament felkérte a Bizottságot, hogy az általános kiigazítás befejezése céljából terjesszen elé új jogalkotási javaslatokat. E célból az Európai Parlament a Bizottság rendelkezésére bocsátotta azon jogi eszközök jegyzékét, amelyeket véleménye szerint az új komitológiai eljáráshoz kellene igazítani, és amelyek nem szerepeltek a Bizottság 2007. november 23-án elfogadott közleményében[11].4. A Bizottság nézete az Európai Parlament állásfoglalása következtében teendőkkel kapcsolatbanA fent említett közlemény előterjesztése előtt a Bizottság nagyon alaposan megvizsgált valamennyi együttdöntési eljárás keretében elfogadott jogi eszközt annak megállapítása érdekében, hogy melyek hatalmazzák fel az alap-jogiaktus nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányuló általános intézkedések elfogadására. A Bizottság így összeállított egy több mint 200 kiigazítandó jogi aktust tartalmazó listát, hangsúlyozva ugyanakkor, hogy a későbbiekben e listát esetleg módosítani kell.A Bizottság kiemelt figyelmet szentelt az Európai Parlament által a 2008. szeptember 23-i állásfoglalásában jelzett 14 jogi eszköznek. Ezen jogi aktusokban alaposan megvizsgáltak valamennyi olyan rendelkezést, amely végrehajtó hatáskörökkel ruházza fel a Bizottságot.4.1. E vizsgálat után a Bizottság úgy gondolja, hogy nem szükséges ezen alapjogi-aktusok mindegyikére javaslatot előterjesztenie. A Bizottság véleménye szerint az alábbi jogi aktusokat nem kell az új komitológiai eljáráshoz igazítani.AZON JOGI ESZKÖZÖK, AMELYEK KIIGAZÍTÁSÁT MÁR VÉGREHAJTOTTÁK VAGY JAVASOLTÁK-  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/25/EK irányelve (2000. május 22.) a mezőgazdasági vagy erdészeti traktorok hajtására szánt motorok gáz- és szilárd halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátása elleni intézkedésről, valamint a 74/150/EGK tanácsi irányelv módosításárólE jogi aktus ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz történő kiigazítása már megtörtént a 2003/37/EK irányelv 19. cikkével, amely irányelv azon alap-jogiaktusok között szerepel, amelyek új eljáráshoz történő kiigazítását a 2008. október 22-én elfogadott ún. gyűjtőrendelet első részével hajtották végre (1137/2008/EK rendelet, HL L 311., 2008.11.21., Melléklet, 3.7 szakasz, 1. pont).A 2003/37/EK irányelvnek az I. gyűjtőrendelettel módosított 19. cikke az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alá vonja a II. melléklet B fejezetében külön felsorolt irányelvek technikai kiigazítására vonatkozó valamennyi módosítást. A 2000/25/EK irányelv konkrétan e külön felsorolt irányelvek között szerepel.-  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/43/EK irányelve (2001. június 27.) a gépjárművek és pótkocsijaik gumiabroncsairól és azok felszereléséről szóló 92/23/EGK tanácsi irányelv módosításáról-  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/3/EK irányelve (2004. február 11.) a 70/156/EGK és a 80/1268/EGK tanácsi irányelvnek az N1 kategóriájú gépjárművek széndioxid-kibocsátásának és tüzelőanyag-fogyasztásának mérése tekintetében történő módosításárólE két irányelv – a 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK irányelv (HL L 263., 2007. október 9.) IV. mellékletébe történő felvételük óta – automatikusan az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alá tartozik. Valójában az említett IV. mellékletben szereplő „külön felsorolt irányelvek” rendelkezéseinek valamennyi módosítása az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás alá tartozik, a 2007/46/EK irányelv 39. cikkének (2) és (9) bekezdésének megfelelően. Így tehát már nincs szükség e két alapjogi-aktus kiigazítására.-  Az Európai Parlament és a Tanács 2005/64/EK irányelve (2005. október 26.) a gépjárművek újrafelhasználhatóságra, újrafeldolgozhatóságra és hasznosíthatóságra tekintettel történő típusjóváhagyásáról és a 70/156/EGK tanácsi irányelv módosításáról-  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/40/EK irányelve (2006. május 17.) a gépjárművek légkondicionáló rendszereiből eredő kibocsátásokról és a 70/156/EGK tanácsi irányelv módosításárólE két jogi aktus ugyancsak szerepel a 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK irányelv IV. mellékletében, amióta e mellékletet módosította a 2008. október 7-i 1060/2008/EK bizottsági rendelet. A 2007/46/EK irányelv említett 39. cikke értelmében mostantól e két irányelv valamennyi módosítása az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás hatálya alá tartozik. Így kiigazításukra már nincs szükség.-  Az Európai Parlament és a Tanács 2005/33/EK irányelve (2005. július 6.) az 1999/32/EK irányelvnek a tengeri hajózásban használatos tüzelő- és üzemanyagok kéntartalma tekintetében történő módosításárólAz 1999/32/EK irányelv szerepel az ún. gyűjtőrendelet második részére irányuló javaslatban (COM(2007) 824 végleges). A javaslat kidolgozásakor a Bizottság kellőképpen figyelembe vette a 2005/33/EK irányelv által az említett jogi aktuson végzett módosításokat. Ezért úgy véli, hogy az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz igazítandó valamennyi rendelkezés szerepel a II. gyűjtőjavaslatban, és ezért e jogi aktusra vonatkozóan nem kell másik javaslatot előterjeszteni.A NEM AZ EGYÜTTDÖNTÉSI ELJÁRÁS ALÁ TARTOZÓ JOGI AKTUSOK-  A Tanács 1083/2006/EK rendelete (2006. július 11.) az Európai Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezésérőlA jogi aktus jogalapja nem tartozik a Szerződés 251. cikke alá, így az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás nem alkalmazandó.A 2006-OS REFORM HATÁLYBA LÉPÉSE UTÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUS-  Az Európai Parlament és a Tanács 1905/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásárólMivel e jogi aktust 2006. július 23-án, azaz az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást bevezető reform hatályba lépése után fogadták el, azt egyáltalán nem kell kiigazítani; e jogi aktus elfogadásakor az Európai Parlament és a Tanács nem vélte úgy, hogy a hatáskörök Bizottságra történő átruházása az új komitológiai eljárás alá tartozna.A Bizottság ma semmilyen olyan tényezőről nem tud, amellyel megkérdőjelezhető lenne a jogalkotó ezen megítélése; e jogi aktus egyetlen rendelkezése sem hatalmazza fel a Bizottságot arra, hogy olyan általános intézkedéseket fogadjon el, amelyekkel e jogi aktust módosíthatná vagy kiegészíthetné.OLYAN JOGI AKTUSOK, AMELYEK EGYÁLTALÁN NEM TARTALMAZNAK AZ ELLENőRZÉSSEL TÖRTÉNő SZABÁLYOZÁSI BIZOTTSÁGI ELJÁRÁS HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ RENDELKEZÉST-  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/46/EK irányelve (2001. július 23.) a takarmányozás hatósági ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról szóló 95/53/EK tanácsi irányelv, valamint a takarmányozásról szóló 70/524/EGK, 96/25/EK és 1999/29/EK irányelv módosításárólEzen irányelv módosítja a 95/53/EK irányelv által a Bizottságra ruházott hatásköröket. Ugyanakkor nem hatalmazza fel a Bizottságot arra, hogy olyan általános intézkedéseket fogadjon el, amelyekkel az alapjogi-aktust módosíthatná vagy kiegészíthetné. A Bizottságra ruházott hatáskörök a nem kötelező erejű iránymutatások elfogadását (4a. cikk, (3) bekezdés), egyedi intézkedések meghozatalát (15a. cikk, (1) és (2) bekezdés), valamint a gyors információcsere-rendszer létrehozását (16c. cikk, (3) bekezdés) érintik.-  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/33/EK irányelve (2002. október 21.) a 90/425/EGK és a 92/118/EGK tanácsi irányelvnek az állati melléktermékekre vonatkozó egészségügyi előírások tekintetében történő módosításárólEzen irányelv módosítja a 92/118/EK irányelvet és azzal bízza meg a Bizottságot, hogy állítson össze egy listát azon létesítményekről, ahonnan a Közösségbe irányuló behozatalra engedélyezett termékek származhatnak. Az e listára történő felvétel egyedi intézkedés, amely nem tartozik az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás hatálya alá.-  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/41/EK irányelve (2004. április 21.) az emberi fogyasztásra szánt egyes állati eredetű termékek előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó élelmiszer-higiéniai és állat-egészségügyi feltételekről szóló egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről, valamint a 89/662/EGK és a 92/118/EGK tanácsi irányelv és a 95/408/EK tanácsi határozat módosításárólA Bizottság úgy véli, hogy ezen irányelv semmilyen hatáskör-átruházást nem tartalmaz, sem módosít, így nem érinti a komitológia tekintetében módosított jogi aktusok rendelkezéseit.-  Az Európai Parlament és a Tanács 676/2002/EK határozata (2002. március 7.) az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról (rádióspektrum határozat)A Bizottság úgy véli, hogy ezen jogi aktus alkalmazásában, a 4. cikk (2), (3), (4) és (6) bekezdésében ráruházott végrehajtási hatáskörök nem tartoznak az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás hatálya alá. A 4. cikk (2) bekezdése által felölelt intézkedések tisztán végrehajtó jellegűek és nem általános hatályúak. A 4. cikk (3), (4) és (6) bekezdése alapján a Bizottság csak az alapjogi-aktus rendelkezéseit hajthatja végre, és nem rendelkezik hatáskörrel azok módosítására vagy kiegészítésére. Így nem teljesülnek az új eljárás alkalmazására vonatkozó feltételek.4.2. Ugyanakkor a Bizottság – az Európai Parlamenttel egyetértésben – elismeri, hogy az alábbi alapjogi-aktusok tartalmaznak bizonyos számú olyan rendelkezést, amelyeket az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz kell igazítani:-  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/15/EK irányelve (2000. április 10.) a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő egészségügyi problémákról szóló 64/432/EGK tanácsi irányelv módosításáról-  Az Európai Parlament és a Tanács 1760/2000/EK rendelete (2000. július 17.) a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezésérőlE javaslat az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz kívánja igazítani e két alapjogi aktust.2009/0048 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa Szerződés 251. cikkében meghatározott eljárás alá tartozó egyes jogi aktusoknak az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás tekintetében az 1999/468/EK tanácsi határozathoz történő hozzáigazításárólAz ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljáráshoz történő hozzáigazítás – Ötödik részAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 152. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[12],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[13],a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően[14],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[15],mivel:(1) A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozatot[16] módosító 2006/512/EK tanácsi határozat[17] bevezette az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárást azon általános hatályú intézkedések elfogadására vonatkozóan, amelyek a Szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban elfogadott alapjogi aktusok nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására irányulnak, beleértve néhány ilyen elem törlését vagy a jogi aktus új, nem alapvető fontosságú elemekkel történő kiegészítését.(2) Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2006/512/EK tanácsi határozatról szóló nyilatkozatának[18] megfelelően az ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárásnak a Szerződés 251. cikkében említett eljárással összhangban elfogadott, már hatályban lévő jogi aktusokra történő alkalmazása érdekében ezeket az alkalmazandó eljárásoknak megfelelően ki kell igazítani.(3) A jogi aktusok e célból szükséges módosításai csak a bizottsági eljárásokat érintik, ezért a tagállamok részéről az irányelvek esetében nem igényelnek nemzeti átültető intézkedéseket,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA mellékletben felsorolt jogi aktusokat e melléklettel összhangban a 2006/512/EK határozattal módosított 1999/468/EK határozatnak megfelelően kell kiigazítani.2. cikkA mellékletben felsorolt jogi aktusok rendelkezéseire történő hivatkozásokat az e rendelettel kiigazított rendelkezésekre történő hivatkozásnak kell tekinteni.3. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Strasbourgban,az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnökMELLÉKLET1. A Tanács 64/432/EGK irányelve (1964. június 26.) a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról [19]A 64/432/EGK tanácsi irányelvet illetően fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy szabályokat fogadhasson el azon információkkal kapcsolatban, amelyeket a nemzeti számítógépes adatbázisoknak a sertésfélékkel kapcsolatban tartalmazniuk kell. Mivel ezen intézkedések általános hatályúak és ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében előírt, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.Ennek megfelelően a 64/432/EGK irányelv a következőképpen módosul:1. A 14. cikk (3) bekezdése C. szakaszának 4. pontja helyébe a következő szöveg lép:„4. A sertésekre vonatkozó nemzeti adatbázisok működésének biztosítása érdekében a Bizottság elfogadja azon információkra vonatkozó szabályokat, amelyeket a nemzeti számítógépes adatbázisoknak tartalmazniuk kell. Mivel az említett intézkedések ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, azokat a 17a. cikk (2) bekezdésében említett ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. Az egyéb alkalmazási szabályokat a 17. cikkben említett eljárással összhangban kell elfogadni.”2. A 17a. cikkben a (2) és (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:“2 „Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.”2. Az Európai Parlament és a Tanács 1760/2000/EK rendelete (2000. július 17.) a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről [20].Az 1760/2000/EK rendeletet illetően fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy elfogadja az I. cím egyes rendelkezéseinek alkalmazására – különös tekintettel a maximális határidőkre, a füljelzőkre, a marhalevélre, a nyilvántartással kapcsolatos rendelkezésekre és a minimálisan elvégzendő ellenőrzési feladatok megállapítására – vonatkozó intézkedéseket, valamint az e cím végrehajtásának megkönnyítéséhez szükséges általános hatályú átmeneti intézkedéseket. Mivel ezen intézkedések általános hatályúak és e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányulnak, azokat az 1999/468/EK határozat 5a. cikkében előírt, ellenőrzéssel történő szabályozási eljárással összhangban kell elfogadni.Következésképpen az 1760/2000/EK rendelet az alábbiak szerint módosul:1. A 4. cikk (2) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:„A tagállam kérésére azonban a Bizottság meghatározhatja azokat a körülményeket, melyek között a tagállamok a maximális időtartamot meghosszabbíthatják. Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányuló ezen intézkedést a 23. cikk (4) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”2. A 6. cikk (1) bekezdésének negyedik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:„A tagállam kérésére azonban a Bizottság meghatározhatja azokat a körülményeket, melyek között a maximális időtartamot meghosszabbíthatják. Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányuló ezen intézkedést a 23. cikk (4) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”3. A 7. cikk (1) bekezdésének második francia bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„—amint a számítógépes adatbázis teljesen működőképes, minden, a gazdaságba, illetve az onnan kifelé irányuló állatmozgást, az állatok gazdaságban történő születését, illetve halálát, továbbá ezen események időpontját az eseménytől számított háromtól hét napos, a tagállam által meghatározott időtartamon belül az illetékes hatóságnak jelenteni. A tagállam kérésére azonban a Bizottság meghatározhatja azokat a körülményeket, amelyek között a tagállamok meghosszabbíthatják a maximális időtartamot, és különleges szabályokat hozhatnak a különféle hegyvidéki területeken nyári legeltetésre hajtott szarvasmarhafélék mozgására vonatkozóan. Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítására irányuló ezen intézkedést a 23. cikk (4) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.”4. A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:„10. cikk1. Az e cím végrehajtásához szükséges alábbi intézkedéseket a Bizottság fogadja el:a) a füljelzőkkel kapcsolatos rendelkezések;b) a marhalevéllel kapcsolatos rendelkezések;c) a nyilvántartással kapcsolatos rendelkezések;d) a minimálisan elvégzendő ellenőrzés.Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítéssel történő módosítását szolgáló intézkedéseket a 23. cikk (4) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.2. Az e rendelet nem alapvető fontosságú elemeinek módosítására, ideértve annak új, nem alapvető fontosságú elemekkel – különösen a jelen rendelet által támasztott követelményekkel kapcsolatos további részletekkel – történő kiegészítésére irányuló általános hatályú ideiglenes intézkedéseket a 23. cikk (4) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.3. Az e cím végrehajtásához szükséges alábbi intézkedéseket a 23. cikk (2) bekezdésében említett irányítóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.a) adminisztratív szankciók alkalmazása;b) a jelen cím alkalmazásának megkönnyítéséhez szükséges, a (2) bekezdésben említettektől eltérő átmeneti intézkedések.”5. A 23. cikk a következőképpen módosul:a) Az (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:„a) a 10. cikk végrehajtásában a 73/2009/EK tanácsi rendelet 141. cikkében említett közvetlen kifizetésekkel foglalkozó irányítóbizottság;”b) A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:„4. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5a. cikkének (1)–(4) bekezdését és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.”[1] HL L 200., 2006.22.7., 11. o.[2] HL C 184., 1999.7.17., 23. o.[3] HL C 255., 2006.10.21., 1. o.[4] HL L 76., 2008.3.19., 33-38. és 42-55. o.; HL L 81., 2008.3.20., 38-72. o.; HL L 97., 2008.4.9., 60-71. o.[5] PE 376.314v01-00 – A6-0236/2006 (a Parlament jelentéséhez mellékelt nyilatkozat)[6] COM(2007) 740 végleges.[7] COM(2007) 741 végleges.[8] COM (2007) 822 végleges és COM (2007) 824 végleges.[9] COM(2008) 71 végleges.[10] A6-0345/2008.[11] Lásd a 6. lábjegyzetet.[12] HL C […], […], […]. o.[13] HL C […], […], […]. o.[14] HL C […], […], […]. o.[15] HL C […], […], […]. o.[16] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[17] HL L 200., 2006.7.22., 11. o.[18] HL C 255., 2006.10.21., 1. o.[19] HL 121., 1964.7.29., 1977. o.[20] HL L 204., 2000.8.11., 1. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0204

Javaslat a Tanács rendelete az egyes ipari, mezőgazdasági és halászati termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztéséről szóló 1255/96/EK rendelet módosításáról  /* COM/2006/0204 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 12.5.2006COM(2006) 204 véglegesJavaslatA TANÁCS RENDELETEaz egyes ipari, mezőgazdasági és halászati termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztéséről szóló 1255/96/EK rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1) A JAVASLAT HÁTTERE |A javaslat indokai és célkitűzései A Bizottság a gazdasági vámkérdésekkel foglalkozó csoport segítségével megvizsgálta az autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztésére irányuló valamennyi kérelmet, amelyet a tagállamok nyújtottak be. A mellékelt javaslat egyes ipari és mezőgazdasági termékekre vonatkozik. A fenti termékekre vonatkozó felfüggesztésről szóló kérelmeket az autonóm vámtételek felfüggesztéséről és a kontingensekről szóló bizottsági közleményben (HL C 128., 1998.4.25., 2. o.) meghatározott feltételek figyelembevételével vizsgálták meg. E felülvizsgálatot követően a Bizottság úgy véli, hogy a vámtételek felfüggesztése a rendeletre irányuló javaslat I. mellékletében felsorolt termékek esetében indokolt. Azokat a termékeket, amelyek felfüggesztése már nem szolgálja a Közösség gazdasági érdekeit, visszavonták. E rendelet mellékletei felsorolják azokat a termékeket, amelyek esetében felfüggesztést javasolnak, illetve amelyek esetében a megfogalmazást meg kell változtatni, továbbá azon termékeket, amelyeket az 1255/96/EK rendelet mellékletéből töröltek. Az intézkedés érvényességi ideje 2006. július 1-jétől 2008. december 31-ig terjed annak érdekében, hogy ezen időtartam alatt az egyes felfüggesztéseken gazdasági vizsgálatokat végezzenek el. Ezen időtartam után a felfüggesztéseket – amelyek érvénytelenítését vagy meghosszabbítását a Bizottság és a gazdasági vámkérdésekkel foglalkozó csoport szükségesnek ítéli – meghosszabbítják vagy eltörlik. |Általános összefüggések A Bizottság érdekében áll az autonóm vámtarifák részleges vagy teljes felfüggesztése több olyan új termék esetében, amelyek nem szerepelnek az egyes ipari, mezőgazdasági és halászati termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztéséről szóló 1255/96/EK tanácsi rendelet mellékletében. |A javaslat által érintett területet szabályozó meglévő rendelkezések HL L 158., 1996.6.29., 1. o. A legutóbb a 300/2006/EK rendelettel (HL L 56., 2006.2.25., 1. o.) módosított rendelet. |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Összhangban áll a mezőgazdasági, kereskedelmi, vállalkozási, fejlesztési és külkapcsolati politikákkal. |2) KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |A konzultáció módszerei, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása A tagállamok iparágait képviselő, gazdasági vámkérdésekkel foglalkozó csoporttal történt konzultáció. A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja Valamennyi felsorolt felfüggesztés a csoporton belüli tárgyaláson született megállapodás eredménye. |Szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |Az érintett tudományos- vagy szakterületek A tagállamokat képviselő szakértők a gazdasági vámkérdésekkel foglalkozó csoporton belül. Alkalmazott módszer Nyílt konzultáció A konzultációba bevont főbb szervezetek/szakértők Az egyes tagállamok által kijelölt szakértők. A beérkezett és felhasznált vélemények összefoglalása Nem merült fel olyan súlyos kockázat lehetősége, amely visszafordíthatatlan következményekkel járhatna. A szakértői vélemény nyilvánosságát biztosító eszközök A javaslat kihirdetése. |Hatásvizsgálat Nem alkalmazható. A Bizottság 2006. évi munka- és jogalkotási programja nem tartalmazza a javaslatot. |3) A JAVASLAT JOGI ELEMEI |A javasolt intézkedés összefoglalása Javaslat az egyes ipari, mezőgazdasági és halászati termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztéséről szóló 1255/96/EK tanácsi rendelet módosítására. |Jogalap A 26. cikk. |A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ennélfogva nem alkalmazandó. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő ok(ok) miatt. |A javasolt intézkedések összhangban vannak a „Vám 2007” cselekvési program célkitűzéseivel. |Ezen intézkedéscsomag összhangban áll a külkereskedelemben érintett szereplőkre vonatkozó eljárások egyszerűsítését célzó elvekkel, valamint az autonóm vámtételek felfüggesztéséről és a kontingensekről szóló bizottsági közleménnyel. |Az eszközök megválasztása |Javasolt eszközök: rendelet. |Egyéb eszközök a következő ok(ok) miatt nem lennének megfelelők: Az EK-Szerződés 26. cikke értelmében az autonóm vámtételek felfüggesztését és a kontingenseket bizottsági javaslat alapján a Tanács hagyja jóvá minősített többséggel. |4) KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK |Be nem szedett vámok. |5) TOVÁBBI INFORMÁCIÓK |Jogszabályok egyszerűsítése |A javaslat rendelkezik a jogszabályi rendelkezések egyszerűsítéséről. |A rendeletjavaslat melléklete differenciált listát fog közzétenni az összes vámtétel-felfüggesztésről. |JavaslatA TANÁCS RENDELETEaz egyes ipari, mezőgazdasági és halászati termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztéséről szóló 1255/96/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 26. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],mivel:(1) Az 1255/96/EK tanácsi rendelet[2] mellékletében fel nem sorolt több új termék vonatkozásában a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek részleges vagy teljes felfüggesztése a Közösség érdeke.(2) Az említett rendeletben felsorolt több terméket törölni kell a melléklet listájáról, mivel már nem áll a Közösség érdekében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek felfüggesztésének fenntartása, vagy mert a technikai fejlődésre és a piac gazdasági alakulására való tekintettel szükségszerű a termékleírás módosítása.(3) Ennek megfelelően azokat a termékeket, amelyek leírása változtatásokat igényel, új termékeknek kell tekinteni.(4) Az intézkedés érvényességi ideje 2006. július 1-jétől 2008. december 31-ig terjed annak érdekében, hogy ezen időtartam alatt az egyes felfüggesztéseken gazdasági vizsgálatokat tudjanak elvégezni. Nyolcéves tapasztalat mutatja, hogy az e rendeletben felsorolt felfüggesztések vonatkozásában a technikai és gazdasági változások figyelembevételének biztosítása miatt lejárati határidőre van szükség. Az autonóm vámtételek felfüggesztésről és kontingensekről szóló bizottsági közleményben[3] meghatározott elvekkel összhangban ez nem zárja ki bizonyos intézkedések idő előtti megszüntetését, illetve az időtartam utáni további alkalmazását, amennyiben ezt gazdasági indokokkal támasztják alá.(5) Ezért az 1255/96/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.(6) Mivel ezt a rendeletet 2006. július 1-jétől kell alkalmazni, haladéktalanul hatályba kell lépnie,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1255/96/EK rendelet melléklete a következőképpen módosul:1.  E rendelet I. mellékletének szövegét be kell illeszteni;2.  Azon termékeket, amelyek kódja szerepel e rendelet II. mellékletében, törölni kell.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.Ezt a rendeletet 2006. július 1-jétől kell alkalmazni.Az 5205 31 00 10 és 8414 30 89 20 TARIC-kód alá tartozó termékek esetében azonban 2006. január 1-jétől alkalmazandó.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnökI. MELLÉKLETKN-kód | TARIC | Árumegnevezés | Autonóm vámtétel | Érvényességi időszak |ex 2904 90 85 | 40 | 3-Bróm-5-nitro-trifluormetilbenzol | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2909 19 00 | 40 | Bisz(2-etoxietil)éter | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2912 29 00 | 20 | p-Fenilbenzaldehid | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2916 12 90 | 40 | 2,4-Di-terc-pentil-6-[1-(3,5-di-terc-pentil-2-hidroxifenil)etil]fenilakrilát | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2921 42 10 | 35 | 2-Nitroanilin | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2921 42 10 | 45 | 2,4,5-Triklóranilin | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2921 43 00 | 40 | 4-Aminotoluol-3-sulfonsav | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2921 51 19 | 30 | 2-Metil-p-feniléndiamin szulfát | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2922 29 00 | 25 | 5-Amino-o-krezol | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2922 49 95 | 50 | D-(-)-Dihidrofenilglicin | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2927 00 00 | 60 | 4,4’-Dicián-4,4’-azodivaleriánsav | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2930 90 70 | 76 | 2,2'-Ditiodibenzoesav | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2930 90 70 | 77 | 4-[4-(2-Propeniloxi)fenilszulfonil]fenol | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2931 00 95 | 96 | 3-(Hidroxifenilfoszfinil)-propionsav | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2931 00 95 | 97 | Kálium-4-toluolfoszfinát vizes oldatban | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2932 29 85 | 80 | Gibberellinsav, legalább 88 tömegszázalékos tisztaságú | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2933 19 90 | 50 | Fenpiroximát (ISO) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2934 99 90 | 85 | Aprepitant (INN) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2935 00 90 | 81 | 4-Amino-N-(4-aminofenil)benzolszulfonamid | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 2935 00 90 | 82 | N-(5,7-Dimetoxi[1,2,4]triazolo[1,5-a]pirimidin-2-yl)-2-metoxi-4-(trifluorometil)piridin-3-szulfonamid | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3204 15 00 | 60 | C.I. Vat Blue 4 színezék | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3204 19 00 | 81 | 6,11-Difluor-3,3-di-(4-metoxifenil)-13,13-dimetil-3,13-dihidrobenzo[h]indén[2,1-f]kromén | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3204 19 00 | 82 | 3-(4-Fluorfenil)-3-(4-piperidinfenil)-13,13-dimetil-3,13-dihidrobenzo[h]indén[2,1-f]kromén | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3204 19 00 | 83 | 6,7-Dimetoxi-11-ciano-3,3-di-(4-metoxifenil)-13,13-dimetil-3,13-dihidrobenzo[h]indén[2,1-f]kromén | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3207 30 00 | 10 | Készítmény, amely legfeljebb 85 tömegszázalék ezüstöt, legfeljebb 2 tömegszázalék palládiumot, báriumtitanátot, terpineolt és etilcellulózt tartalmaz, többrétegű kerámiakondenzátorok gyártása során szitanyomáshoz használt (1) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3402 13 00 | 10 | Polipropilénglikol alapú vinilkopolimer felületaktív hatóanyag | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3506 91 00 | 30 | Kétkomponensű epoxidgyanta ragasztó mikrokapszulákban, oldószerben diszpergálva | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3707 10 00 | 30 | Polimer tartalmú fényérzékeny akrilalapú készítmény, amely színezékeket, 2-metoxi-1-metiletilacetátot és ciklohexanont tartalmaz, és etil-3-etoxipropionátot esetlegesen tartalmaz | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3811 90 00 | 10 | Dinonil-naftil-szulfonsav sója, ásványolajban oldott formában | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3815 90 90 | 16 | Dimetilaminopropil-karbamid alapú reakcióindító poliuretán habbal oltó berendezések gyártásához (1) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3819 00 00 | 20 | Tűzálló hidraulikus folyadék, foszfátészter alapú | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3824 90 99 | 12 | Tetrafluoretilén oligomer egy véghelyzetű jódetilcsoporttal | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3824 90 99 | 27 | 2-Pentanon, 4-metil-O,O',O''-(metilszililidin)trioxim és 4-metil-2-butanon-O, O',O'',O'''-szilan tetrailtetroxim alapú készítmény | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3824 90 99 | 34 | Fitoszterolok keveréke kristályos viaszpor formájában, amely legalább 36 tömegszázalék, de legfeljebb 79 tömegszázalék szitoszterint, legalább 15 tömegszázalék, de legfeljebb 34 tömegszázalék szitosztanolt, legalább 4 tömegszázalék, de legfeljebb 25 tömegszázalék kampeszterint, legalább 0 tömegszázalék, de legfeljebb 14 tömegszázalék kampesztanolt tartalmaz | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3824 90 99 | 90 | Olvasztott alumíniumszilikátból készült üreges szemcse, amely 65-80 tömegszázalék alaktalan alumíniumszilikátot tartalmaz és az alábbi jellemzőkkel rendelkezik: olvadáspont 1600 °C és 1800 °C között, sűrűség 0,6-0,8 g/cm3, gépjárművek részecskeszűrőinek a gyártásához (1) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3904 61 00 | 60 | Politetrafluoretilén (PTFE), nártiumklorid és nemionos felületaktív anyag keveréke | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3907 20 21 | 20 | Tetrahidrofurán és tetrahidro-3-metilfurán kopolimere 3500 (± 100) átlagos molekulasúllyal | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3907 30 00 | 50 | 2-propenenitril/1,3-butadién-epoxid kopolimer folyékony epoxigyanta oldószer nélkül a következőkkel: legfeljebb 40 tömegszázalék cink-borát-hidrát tartalommal, legfeljebb 5 tömegszázalék diantimon-trioxid tartalommal | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3907 99 19 | 40 | Izoftálsav és 5-nátriumszulfoizoftálsav kopolimere ciklohexanoldimetanollal és dietilénglikollal | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3912 90 10 | 20 | Hidroxipropil metilcellulóz ftalát | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3917 32 39 | 30 | Hőre zsugorodó polisztirol cső cink-karbon elemek gyártásához (1) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3919 90 31 | 15 | Poli(etiléntereftalát) fólia, egyik oldalán színes, másik oldalán öntapadó réteggel, mindkét oldalán védőréteggel bevonva, 100 (± 10) µm vastagságú, tekercsekben, optikai szűrők gyártásához (1) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3920 62 19 | 77 | Polietilén tereftalát fólia, amely hő hatására elsődleges színekké alakuló hőérzékeny rétegeket, fényvisszaverő réteget, védőréteget tartalmaz, polikromatikus hőnyomtatóban történő felhasználáshoz (1) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3920 99 90 | 10 | Biológiailag lebontható, legfeljebb 1 mm vastagságú fólia, amely 90 tömegszázalék (± 5 %) keményítőt, 10 tömegszázalék (± 5 %) szintetikus polimert, 0.5 tömegszázalék (± 0,5 %) sztearinsavat tartalmaz | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 3926 90 98 | 40 | Üreges mikrogömbök izooktil-akrilát és akrilsav kopolimeréből, legalább 10 µm, de legfeljebb 1000 µm átmérővel, vízben szétoszlatva | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 5205 31 00 | 10 | Fehérített pamutszálból készült hatrétegű fonal, melyben az egyes egyágú szálak finomsági száma legalább 925 decitex, de legfeljebb 989 decitex, tampon előállítására (1) | 0 % | 1.1.2006 - 31.12.2008 |ex 6805 10 00 ex 6805 20 00 ex 6805 30 80 | 10 10 10 | Csiszolóanyag azonos alakú szemcsék formájában, hordozón | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 7019 90 99 | 30 | Végtelen szálból készült, magas rugalmassági modulú sodrott üvegfonalból előállított, gumival impregnált magas rugalmassági modulusú üvegkábel (K típusú), rezorcinol-formaldehid gyanta tartalmú latexszel bevonva, amely tartalmazhat vinilpiridint és/vagy hidrogénezett akrilnitril-butadién gumit (HNBR) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 8305 20 00 | 10 | 12 mm (± 1 mm) szélességű és 8 mm (± 1 mm) vastagságú tűzőskapocs fénymásolókban és nyomtatókban történő felhasználásra (1) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 8414 30 89 | 20 | Jármű légkondícionáló rendszerének alkatrésze, amely 0,4 kW-ot meghaladó, de legfeljebb 10 kW teljesítményű nyílt tengelyű dugattyús kompresszorból áll | 0 % | 1.1.2006 - 31.12.2008 |ex 8414 90 00 | 40 | Hajtómű alkatrész gépjármű klímaberendezés kompresszorához (1) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 8505 11 00 | 33 | Neodímium, vas, és bór ötvözetéből készült mágnes, vagy lekerekített téglalap alakú és legfeljebb 15 x 10 x 2 mm méretű, vagy korong formájú és legfeljebb 90 mm átmérőjű, lyukkal vagy anélkül a közepén | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 8505 20 00 | 20 | Legfeljebb 40 mm átmérőjű elektromágneses spirálru-gós tengelykapcsoló, másolók és nyomtatók beleértve a multifunkcionális nyomtatókat gyártása során törté-nő felhasználásra (1) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 8505 20 00 | 30 | Elektromágneses tengelykapcsoló, gépjármű klímaberendezés kompresszorának a gyártása során történő felhasználásra (1) | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |ex 8529 90 81 | 45 | TV-vételi képességgel rendelkező integrált áramköri csomag, amely csatorna-dekódoló áramkört, tuneráramkört, tápfeszültség-felügyelő áramkört, GSM-szűrőket, és különálló, illetve beágyazott passzív áram-köri elemeket tartalmaz a DVB-T és DVB-H formátu-mok digitálisan sugárzott videojeleinek vételére | 0 % | 1.7.2006 - 31.12.2008 |(1) | A jelen alszám alá történő besorolás a vonatkozó közösségi rendelkezésekben meghatározott feltételek teljesülése mellett jöhet létre (lásd a 2454/93/EGK bizottsági rendelet 291–300. cikkét – HL L 253., 1993.10.11., 71. o.). |II. MELLÉKLETKN-kód | TARIC |ex 2903 30 80 | 60 |ex 2924 19 00 | 20 |ex 3811 90 00 | 10 |ex 8414 30 89 | 20 |ex 8505 11 00 | 33 |JOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS A KIZÁRÓLAG A BEVÉTELI OLDALRA KORLÁTOZOTT KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSSAL JÁRÓ JAVASLATOKHOZ1. A JAVASLAT CÍME:Javaslat az egyes ipari, mezőgazdasági és halászati termékek tekintetében a közös vámtarifában rögzített autonóm vámtételek ideiglenes felfüggesztéséről szóló 1255/96/EK tanácsi rendelet módosítására.2. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK:Alcím és jogcímcsoport: 12. alcím, 120. jogcímcsoportA 2006., 2007. és 2008. évi költségvetésbe bevezetett összeg: 9,8 millió/év3. PÉNZÜGYI HATÁS( A javaslatnak nincs pénzügyi hatása.( A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a kiadásra, van azonban pénzügyi hatása a bevételre – a hatás a következő:(millió EUR egy tizedesjegyig)költségvetési tétel | bevétel[4] | 6 hónapos időszak, kezdődátum: éééé/hh/nn | [2006., 2007. és 2008. év] |120. cikk | A saját forrásokra gyakorolt hatás | 2006/07/01 – 2008/12/31 | - 9,8/év |4. CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEKE tanácsi rendeletben szereplő egyes termékek végső felhasználásának ellenőrzéseit a Közösségi Vámkódex végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet 291–300. cikkével összhangban folytatják le.5. EGYÉB ÉSZREVÉTELEKA gazdasági problémák csökkentése érdekében lejárati határidőt állapítottak meg.E javaslat tartalmazza a meglévő rendelet mellékletében a következő pontok figyelembevétele érdekében elvégzendő módosításokat is:1. felfüggesztésre vonatkozó benyújtott és elfogadott új kérelmek;2. a technikai fejlődés és a piac gazdasági alakulása, amely bizonyos meglévő felfüggesztések megszüntetését eredményezi.KiegészítésE melléklet a KN-kódok változásaiból adódó módosításokon felül 52 új terméket fog tartalmazni. Az e felfüggesztéseknek megfelelő, be nem szedett vámtételek a kérelmező tagállamokba történő várható behozatalok alapján számítva a 2006., 2007. és 2008. évre évi 7,3 millió EUR-ra rúgnak.Az előző évekre vonatkozó meglévő statisztikai adatok alapján azonban úgy tűnik, hogy ezen összeget 1,8-ra becsült átlagtényezővel meg kell növelni annak érdekében, hogy az ugyanezen felfüggesztéseket alkalmazó egyéb tagállamokba történő behozatalok ne maradjanak figyelmen kívül. Ez azt jelenti, hogy a bevételkiesés mintegy 13,2 millió EUR/év.Visszavonás:Két terméket vontak vissza e mellékletből a vámok visszaállításának következtében. Ez a források 0,1 millió EUR-val történő növelését jelenti a felfüggesztés iránti kérelmek és a rendelkezésre álló statisztikák (2004) alapján számolva.A művelet becsült költségeA rendelkezésre álló statisztikák (2004) alapján az e rendelet okozta bevételkiesésre mért hatás így a 2006.7.1–2008.12.31. közötti időtartamra 13,2 – 0,1 = 13,1 millió EUR (bruttó összeg, beleértve a beszedési költségeket) x 0,75 = 9,8 millió EUR/év -re becsülhető.A hagyományos saját forrásokban okozott hiányt a tagállamoknak a GNP-összetevő nagyobb mértékű kihasználásával kell bepótolniuk.[1] HL C […]., […], […]. o.[2] HL L 158., 1996.6.29., 1. o. A legutóbb a 300/2006/EK rendelettel módosított rendelet (HL L 56., 2006.2.25., 1. o.).[3] HL C 128., 1998.4.25., 2. o.[4] A hagyományos saját források (mezőgazdasági vámok, cukorilletékek, vámok) tekintetében nettó összegeket kell megadni, vagyis a beszedési költségek 25 %-ának levonásával kapott bruttó összegeket.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52008PC0410

Javaslat: a Tanács rendelete a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 130/2006/EK tanácsi rendelet új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatának befejezéséről  /* COM/2008/0410 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2008.6.30COM(2008) 410 véglegesJavaslat:A TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 130/2006/EK tanácsi rendelet új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatának befejezéséről(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1.  A JAVASLAT HÁTTERE2.  A javaslat indokai és célkitűzéseiE javaslat tárgya a legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazása.-  Általános összefüggésekE javaslat az alaprendelet végrehajtásának összefüggésében és az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően elvégzett vizsgálat eredményeként jött létre.-  A javaslat által érintett területen meglévő rendelkezésekA Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2006. január 27-i 130/2006/EK tanácsi rendelet.-  Összhang az Unió más szakpolitikáival és célkitűzéseivelNem alkalmazandó.3.  KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT4.  Konzultáció az érdekelt felekkelAz eljárásban érintett érdekelt feleknek a vizsgálat során az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően lehetőségük volt arra, hogy érdekeik védelmében fellépjenek.-  Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználásaKülső szakértők bevonására nem volt szükség.-  HatásvizsgálatEz a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredménye.Az alaprendelet nem irányoz elő általános hatásvizsgálatot, de tartalmazza a megvizsgálandó feltételek részletes listáját.5.  A JAVASLAT JOGI ELEMEI6.  A javasolt intézkedés összefoglalásaA 2006. január 27-i 130/2006/EK tanácsi rendelettel a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára (a továbbiakban: eredeti vizsgálat).2007. november 30-án a Bizottság új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatot kezdeményezett a Kínai Népköztársaság egyik exportáló termelőjére vonatkozóan. Az 1406/2007/EK rendeletben közzétett felülvizsgálat megindítására egy exportáló termelő által benyújtott, meggyőző bizonyítékok alapján került sor, amelyekből egyértelműen kiderült, hogy az exportáló termelő-  az eredeti vizsgálati időszak ideje alatt, illetve azt megelőzően nem exportált borkősavat,-  nem állt egyetlen olyan exportáló termelővel sem kapcsolatban, amelyre a 130/2006/EK tanácsi rendelet intézkedései vonatkoznak,-  az eredeti vizsgálati időszak lejártát követően kezdett el borkősavat exportálni a Közösségbe.A tanácsi rendeletre irányuló, mellékelt bizottsági javaslat lezárja az új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatot, mivel a felülvizsgálat során bebizonyosodott, hogy az exportáló termelő az eredeti vizsgálati időszak lejártát követően nem exportált borkősavat a Közösségbe.Így az a javaslat született, hogy a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, melyet az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.-  JogalapA legutóbb a 2005. december 21-i 2117/2005/EK tanácsi rendelettel módosított, az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet.-  A szubszidiaritás elveA javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik. A szubszidiaritás elve ezért nem alkalmazható.-  Az arányosság elveA javaslat eleget tesz az arányosság elvének, mivel az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak.Nem alkalmazandó utalás arra vonatkozóan, hogy a Közösséget, a nemzeti kormányokat, a regionális és helyi hatóságokat, a gazdasági szereplőket és a polgárokat sújtó pénzügyi és adminisztratív terhet hogyan csökkentsék a lehető legkisebbre, és e teher milyen mértékben legyen arányos a javaslat célkitűzésével.-  Az eszközök megválasztásaJavasolt eszköz: Rendelet.Más eszköz nem lenne megfelelő, mert a fent említett alaprendelet nem rendelkezik más választási lehetőségről.7.  KÖLTSÉGVETÉSI VONZATA javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére.Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 130/2006/EK tanácsi rendelet új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatának befejezésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára, amelyet a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően nyújtott be,mivel:1. A HATÁLYBAN LÉVŐ INTÉZKEDÉSEK(1) A 130/2006/EK[2] rendelettel a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó borkősav behozatalára (a továbbiakban: eredeti vizsgálat). A hatályos intézkedések minden esetben 34,9%-os ad valorem vámtételt határoznak meg, kivéve egyes, külön említett vállalatokat, amelyekre egyedi vámtételek vonatkoznak.(2) Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelő időközi felülvizsgálatot követően a Tanács a 150/2008/EK[3] rendelettel módosította az intézkedések hatályát.2. A JELENLEGI VIZSGÁLAT2.1. Felülvizsgálati kérelem(3) A végleges dömpingellenes intézkedések meghozatalát követően a Bizottsághoz kérelem érkezett egy, az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése szerinti, új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat megindítására. A kérelem azon az állításon alapult, hogy az exportáló termelő, a Fuyang Genebest Chemical Industry Co Ltd. (a továbbiakban: kérelmező)-  az eredeti vizsgálati időszak ideje alatt, illetve azt megelőzően nem exportált borkősavat,-  nem állt egyetlen olyan exportáló termelővel sem kapcsolatban, amelyre a 130/2006/EK rendelet intézkedései vonatkoznak,-  az eredeti vizsgálati időszak lejártát követően kezdett el borkősavat exportálni a Közösségbe.-  az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott piacgazdasági feltételeknek megfelelően működik, illetve az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően egyéni elbánást kérelmez.2.2. Az új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat megindítása(4) A Bizottság megvizsgálta a kérelmező által benyújtott, meggyőző bizonyítékot, és úgy ítélte meg, hogy az – az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdésével összhangban – elegendő a felülvizsgálat megindításának indoklásához. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően, valamint azután, hogy az érintett közösségi gazdasági ágazat lehetőséget kapott észrevételei megtételére, a Bizottság az 1406/2007/EK rendelettel[4] kezdeményezte a 130/2006/EK rendelet felülvizsgálatát a kérelmező vonatkozásában.(5) Az 1406/2007/EK bizottsági rendelet 2. cikkének megfelelően a 130/2006/EK tanácsi rendelettel a kérelmező által gyártott borkősav behozatalára kivetett, dömpingellenes vámot a Bizottság hatályon kívül helyezte. Az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően a vámhatóságok egyúttal utasítást kaptak a kérelmező által gyártott borkősav behozatalának nyilvántartásba vételéhez szükséges megfelelő lépések megtételére.2.3. Érintett termék(6) A jelenlegi felülvizsgálat a borkősavra vonatkozik, ugyanarra a termékre, amely az eredeti vizsgálatban is érintett volt, mindazonáltal kizárólag a 150/2008/EK rendelettel bevezetett korlátozások keretein belül.2.4. Az érintett felek(7) A Bizottság hivatalosan értesítette a közösségi gazdasági ágazatot, a kérelmezőt és az exportáló ország képviselőit a felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak álláspontjuk írásbeli ismertetésére és a meghallgatásra.(8) A Bizottság a piacgazdasági elbánás igénylésére vonatkozó űrlapot, valamint egy kérdőívet küldött a kérelmezőnek, és a válaszokat az e célból meghatározott határidőn belül megkapta.(9) A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a vizsgálathoz szükségesnek ítélt, és ellenőrző látogatást tett a kérelmező vállalat telephelyein.2.5. Felülvizsgálati időszak(10) A dömpingre vonatkozó vizsgálat a 2006. április 1. és 2007. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott.3. A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI3.1. Megállapítások(11) A kérdőívre adott válaszok számos olyan exportértékesítési ügyletre utaltak, amelyek azonosak voltak a kérelemben közöltekkel, és amelyek állítólagos célterülete a Közösség volt.(12) A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati időszakban a kérelmező az érintett terméket (lásd a 2.3. pontot) nem exportálta közvetlenül. Az exportügyleteket egy független kínai kereskedő bonyolította le, akinek a kérelmező belföldi számlát állított ki. A kérelmező kizárólag olyan vámáru-nyilatkozatot tud rendelkezésre bocsátani, amelyből ugyan kiderül, hogy a termékeket Kínából exportálták, azonban nem szerepel rajta a rendeltetési hely. További vizsgálatot folytattak az érintett kereskedő telephelyein annak érdekében, hogy a Közösségbe szánt állítólagos exportokra vonatkozó szükséges bizonyítékok birtokába jussanak és ellenőrizzék azokat.(13) Az exportokmányok ellenőrzése során nem derült ki, hogy a termékeket a Közösségen belül szabad forgalomba bocsátották. A termékeket két közösségi kikötőben rakodták ki, azonban a számlákat egy, a Közösségen kívüli harmadik országbeli vevő számára állították ki. A kereskedő megerősítette, hogy a termékek végső rendeltetési helye a Közösségen kívül volt, a végső vevő székhelyén.(14) Az Eurostattól származó, a borkősav importjára vonatkozó statisztikákat is megvizsgálták. Az importstatisztikák vizsgálata során megerősítést nyert, hogy a kérelmező által exportált termékeket nem bocsátották szabad forgalomba a Közösségben.3.2. Következtetés(15) A fenti megállapítások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező nem tudta bizonyítani, hogy teljesítette az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében az új exportőr által teljesítendő kritériumokat.(16) Ezen felülvizsgálat célja az volt, hogy megállapítsák a kérelmező egyéni dömpingkülönbözetét, amely állítólag eltért a Kínából származó érintett termék importjára jelenleg alkalmazandó maradék dömpingkülönbözettől. A kérelem főként azon az állításon alapult, hogy a kérelmező az eredeti vizsgálati időszakot követően kezdett el a Közösségbe borkősavat exportálni, illetve hogy a felülvizsgálati időszakban exportálta a terméket a Közösségbe.(17) A vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy mivel a felülvizsgálati időszakban a kérelmező nem exportált a Közösségbe, a Bizottság nem tudta megállapítani, hogy a kérelmező egyéni dömpingkülönbözete valóban eltért-e az eredeti vizsgálatban megállapított maradék dömpingkülönbözettől. Ennélfogva a kérelmező által beadott kérelmet el kell utasítani, és az új exportőrre vonatkozó felülvizsgálatot le kell zárni. Az eredeti vizsgálat során talált maradék dömpingellenes vámot, azaz a 34,9%-ot a kérelmező tekintetében következésképpen fenn kell tartani.4. A DÖMPINGELLENES VÁM VISSZAMENŐLEGES HATÁLYÚ BESZEDÉSE(18) A fenti megállapítások fényében a kérelmező tekintetében alkalmazandó dömpingellenes vámot visszamenőlegesen be kell szedni az érintett termék behozatala után, amelyet a 1406/2007/EK bizottsági rendelet 3. cikke szerint a nyilvántartásba vételre figyelemmel hajtottak végre.5. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK(19) A kérelmezőt, a közösségi gazdasági ágazatot és az exportáló ország képviselőit értesítették a fenti következtetésekhez vezető alapvető tényekről és megfontolásokról, és lehetőséget biztosítottak számukra észrevételeik megtételére. Nem érkezett olyan észrevétel, amely befolyásolta volna a fent említett következtetéseket.(20) Ez a felülvizsgálat nem érinti a 150/2008/EK rendelettel módosított 130/2006/EK rendelet által kivetett intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti lejárati időpontját,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk(1) Az 1406/2007/EK bizottsági rendelettel kezdeményezett, új exportőrre vonatkozó felülvizsgálat lezárult, és a dömpingellenes vám – az 150/2008/EK rendelettel módosított 130/2006/EK rendelet 1. cikkének értelmében – a Kínai Népköztársaság „minden más vállalatától” származó, az 1406/2007/EK bizottsági rendelet 1. cikkében említett importra alkalmazandó.(2) A 150/2008/EK tanácsi rendelettel módosított 130/2006/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság 2007. december 1-jével dömpingellenes vámot vet ki „a Kínai Népköztársaságban található minden más vállalattól” származó borkősavnak az 1406/2007/EK bizottsági rendelet 3. cikke szerint nyilvántartásba vett importjára.(3) A vámhatóságokat utasítják, hogy fejezzék be az 1406/2007/EK bizottsági rendelet 3. cikke szerinti nyilvántartásba vételt.(4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 56, 1996.3.6., 1.o. A legutóbb a 2117/2005/EK rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.[2] HL L 23, 2006.1.27., 1.o.[3] HL L 48, 2008.2.22., 1.o.[4] HL L 312, 2007.11.30., 12.o.