|

52011PC0267

/* COM/2011/0267 végleges - NLE 2011/0116 */  A TANÁCS HATÁROZATA a Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoport módosított alapszabályának és eljárási szabályzatának az Európai Unió általi aláírásáról Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoport módosított alapszabályának és eljárási szabályzatának az Európai Unió általi aláírásáról

	INDOKLÁSAz Európai Unió a Közösségnek a Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoportban való részvételéről szóló 2002. július 22-i 2002/651/EK tanácsi határozat alapján lett a Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoport (IRSG) tagja.2008. július 1-jén, miután az Egyesült Királyság kilépett az IRSG-ből, az IRSG küldöttségvezetői elfogadtak egy határozatot, amely szerint a tanulmányozó csoport székhelyét áthelyezik Szingapúrba, ami az IRSG alapszabály vonatkozó rendelkezéseinek megfelelő átalakítását igényelte.A végrehajtó bizottság 2008. február 12-13-án tartott ülésén, illetve az IRSG küldöttségvezetőinek 2008. március 5-6-án tartott ülésén az a döntés született, hogy az alapszabály és az eljárási szabályzat átfogóbb felülvizsgálatát kell elvégezni, ahol többek között a „tagok”, illetve az „országok” fogalmát az Európai Unió sajátos jogállását figyelembe véve kell meghatározni.A Bizottság felhatalmazást kapott a Tanácstól, hogy tárgyalásokat kezdjen a Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoport alapszabályának felülvizsgálata érdekében[1], amely felhatalmazás tartalmazta a tárgyalási irányelveket is. Az alapszabály és az eljárási szabályzat módosításáról szóló tárgyalások során a Bizottság szorosan követte ezeket az irányelveket, és a tárgyalások eredménye összhangban áll a Bizottság tárgyalási felhatalmazásával.Az IRSG összetétele folyamatosan változott, főként néhány tag kilépésének vagy bejelentett kilépésének következtében, ami a megmaradó tagok számára egyre nagyobb terhet jelent a költségvetési hozzájárulások terén. A tárgyalások során a Bizottság, tárgyalási felhatalmazásának megfelelően, új egyensúly elérésére törekedett az alap-hozzájárulások és a változó hozzájárulások között, az utóbbi javára, annak érdekében, hogy minimalizálja a tanulmányozó csoport azon tagjainak pénzügyi terheit, amelyek kis mennyiséget előállító fejlődő országok. Ugyanakkor a tárgyalások végén az IRSG egyes tagjai számára csak korlátozott mértékű változtatások bizonyultak elfogadhatónak.Az IRSG alapszabálya módosításának és új eljárási szabályzatának végső tervezetéről a küldöttségvezetők 2010. november 18-19-én tartott rendkívüli ülésén állapodtak meg, ezek hivatalos elfogadására a küldöttségvezetők 2011. MMMM. DD-án/én[2] tartott ülésén került sor. Az IRSG módosított alapszabályának és eljárási szabályzatának ez Európai Unió részéről való aláírásáról a Tanács 2011/XXX[3] határozatával döntött.Ennélfogva szükséges, hogy a Tanács a 218. cikk (6) bekezdésével összhangban határozatot fogadjon el a megállapodás megkötéséről.2011/0116 (NLE)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoport módosított alapszabályának és eljárási szabályzatának az Európai Unió általi aláírásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen a 218. cikk (6) bekezdése a) pontjának v. alpontjával összefüggésben annak 207. cikke (3) és (4) bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,az Európai Parlament egyetértését követően,mivel:1.  Több tárgyalási fordulót követően 2010. november 18-19-én a Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoport küldöttségvezetői megállapodtak a tanulmányozó csoport alapszabálya és eljárási szabályzata módosításának szövegében.2.  Az Európai Unió részes fele a Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoportnak.3.  Az Európai Unió azon tagállamai, amelyek jelenleg a Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoport tagjai, hivatalos értesítést küldtek kilépésükről, és 2011. július 1-jével kilépnek a tanulmányozó csoportból.4.  A módosított alapszabály és az eljárási szabályzat elfogadása elengedhetetlen a tanulmányozó csoport új székhelyének megerősítéséhez, illetve ahhoz, hogy kifejezett rendelkezések szerepeljenek az EU-nak a tanulmányozó csoporton belüli jogállásával kapcsolatban, valamint ahhoz, hogy átalakítsák a szervezeti struktúrát, a költségvetési hozzájárulásokat és a döntéshozatali eljárásokat.5.  A Tanács 2011/XXX határozatával úgy döntött, hogy az Európai Unió a küldöttségvezetők ülésén aláírja az IRSG módosított alapszabályát és eljárási szabályzatát a két szöveg elfogadása mellett szavazva, amit aláírását követően írásban is szükséges megerősítenie.6.  Helyénvaló tehát a módosított alapszabály és az eljárási szabályzat elfogadása,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoport módosított alapszabályát és eljárási szabályzatát a Tanács az Európai Unió nevében jóváhagyja.A módosított alapszabály és eljárási szabályzat szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje azt a személyt, illetve azokat a személyeket, akik jogosultak egyrészt írásban megerősíteni a Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoport főtitkára felé azt, hogy az Unió magára nézve kötelezőnek ismeri el a módosított alapszabályt és eljárási szabályzatot, másrészt letétbe helyezni a jelen határozathoz csatolt hatásköri nyilatkozatot, a módosított alapszabály XVI. cikkének 2. pontja szerint.3. cikkAz Uniót a Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoport küldöttségvezetőinek a módosított alapszabály IX. cikke szerinti ülésein a Bizottság képviselői képviselik.A tagállamok az Európai Unió küldöttségének részeként vehetnek részt a küldöttségvezetők ülésén.4. cikkEz a határozat az elfogadása napján lép hatályba. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelta Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETA Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoport AlapszabályaElőszóA Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoportot (a továbbiakban: tanulmányozó csoport) 1944-ben alakították, elismert nemzetközi szervezeti jogállással az Egyesült Királyságban. A tanulmányozó csoport 2008. július 1-je óta elismert nemzetközi szervezetként működik Szingapúrban.I. Célkitűzések1. A tanulmányozó csoport keretében lehetőség nyílik a természetes és szintetikus gumi gyártását, felhasználását, illetve kereskedelmét érintő kérdések megtárgyalására. A tanulmányozó csoport célja, hogy a világ gumiiparáról átfogó statisztikai adatokat gyűjtsön és terjesszen, amivel a gumipiacok és a piaci folyamatok átláthatóságát növeli.2. A tanulmányozó csoport együttműködhet olyan más nemzetközi szervezetekkel, amelyek a céljai megvalósítása szempontjából relevánsak.II. Feladatok1. A tanulmányozó csoport a statisztikai helyzet felülvizsgálata és a gumiipar szempontjából fontos kérdések megvitatása céljából a tagok számára alkalmas időközönként és helyen ülésezik.2. A tanulmányozó csoport a világ gumiiparának helyzetével kapcsolatban általa megfelelőnek tartott felülvizsgálatokat, illetve tanulmányokat végez vagy megbízást ad azok elvégzésére, amelyek során különös figyelmet fordít a kereslet és kínálat aktuális helyzetére és annak várható alakulására vonatkozó átfogó tájékoztatásra.III. Fogalommeghatározások1. Tanulmányozó csoport : a Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoport (IRSG).2. Küldöttségvezetők : a tanulmányozó csoport legfőbb szerve, amely a tagok képviselőiből áll.3. Vendéglátó ország : az a tag, amellyel a tanulmányozó csoport székhely-megállapodást kötött.4. A jelen alapszabályban a tagra vagy országra való utalást úgy kell értelmezni, hogy az kiterjed az Európai Unióra, illetve bármilyen, a jelen alapszabály hatálya alá tartozó ügyekben kizárólagos hatáskörrel, valamint nemzetközi megállapodások, különösen áru-megállapodások tárgyalását, megkötését és alkalmazását érintő feladatokkal rendelkező kormányközi szervezetre.5. Gumiipari Csúcstalálkozó : az IRSG által az ágazat és a kormányok számára szervezett nyilvános konferencia.6. Természetesgumi-gyártó : olyan tag, amelynek természetesgumi-gyártása meghaladja természetesgumi-felhasználását.7. Gumifelhasználó : a természetesgumi-gyártó tagok kivételével bármely más tag.8. Természetes gumi : a Hevea brasiliensis fából származó latexből készült termék.9. Szintetikus gumi : hőre keményedő elasztomer, amely polimerizációs folyamat révén jön létre, aminek során a monomerek vegyi úton polimerré egyesülnek.10. Gumi : természetes gumi vagy szintetikus gumi, kivéve a gumi regenerált formáit.11. Egyszerű többség : a szavazatok többsége.IV. SzékhelyA tanulmányozó csoport székhelye a tanulmányozó csoport egyik tagjának területén található, ahol a tanulmányozó csoport munkája ellátására titkárságot tart fenn.V. Tagság1. A tanulmányozó csoportnak tagja lehet a természetes vagy szintetikus gumi gyártásában, felhasználásában, illetve kereskedelmében érdekelt bármely ország.2. A tanulmányozó csoportban kétfajta tagság létezik, mégpedig a természetesgumi-gyártók, valamint a gumifelhasználók tagsága.VI. A tagok kötelezettségei1. A tagok a tőlük telhető legnagyobb mértékben törekednek arra, hogy a titkárságnak megfelelő statisztikai adatokat szolgáltassanak a gumi területükön folyó gyártását, felhasználását, illetve kereskedelmét illetően, illetve megadjanak minden egyéb olyan tájékoztatást, amely az aktuális becslések elvégzéséhez és a jövőbeni trendek megállapításához szükséges.2. Amennyiben valamely tag két egymást követő éven át a kért pontos statisztikai adatokat, vagy tájékoztatást nem szolgáltatja, és ennek kielégítő magyarázatát sem adja, a küldöttségvezetők bármilyen, általuk szükségesnek ítélt intézkedést megtehetnek.VII. A szavazati jog és a szavazás1. A tagok mindösszesen 100 szavazattal rendelkeznek.2. A szavazatok a tagok között az éves hozzájárulásuk arányában oszlanak meg.3. A tagság változása esetén, illetve amennyiben bármely rendelkezés alapján valamely tag szavazati jogát felfüggesztik vagy visszaállítják, a következő szavazás előtt a szavazatokat újra kell számítani, és újra fel kell osztani a tagok között.4. Az egyes tagok jogosultak az őket megillető szavazatok leadására, de egyik tag sem jogosult szavazatai megosztására.5. A küldöttségvezetők elnökéhez, a statisztikai és gazdasági bizottság vagy egyéb bizottság elnökéhez intézett írásbeli nyilatkozattal bármelyik természetesgumi-gyártó meghatalmazhatja bármelyik másik természetesgumi-gyártót, illetve bármelyik gumifelhasználó meghatalmazhatja bármelyik másik gumifelhasználót, hogy érdekeit képviselje, és helyette bármelyik ülésen szavazzon.6. A tanulmányozó csoport ülése akkor határozatképes, ha azon a tagok egyszerű többsége jelen van és e jelenlévő tagok közül legalább kettő természetesgumi-gyártó, legalább kettő pedig gumifelhasználó.7. Szavazás7.1. Valamennyi ülésen a határozatokat lehetőség szerint ellenszavazat, kifogás, illetve fenntartás nélkül, konszenzussal kell meghozni. Az egyes ülések elnöke mindenkor arra törekszik, hogy minden döntés esetében konszenzust érjen el, és fenntartások megfogalmazása esetén – ha egyáltalán lehetséges – kellő időt engedélyezzen a kompromisszum és a konszenzus elérésére.7.2. Ha az ülés elnökének véleménye szerint egy ügyben nincs lehetőség konszenzus elérésére, úgy az ügyet szavazásra kell bocsátani.7.3. A szavazást rendes körülmények között úgy kell lefolytatni, hogy az folyamatosan biztosítsa a döntéshozatal maximális átláthatóságát, és az – az ülés elnökének kizárólagos döntése szerint – kézfeltartással vagy név szerinti szavazással történik. Kivételes körülmények között az elnök úgy határozhat, hogy titkos szavazásra vagy az érintett tagok levélben történő szavazására van szükség. Egy vagy több tag kérelmére az elnök elrendeli a titkos szavazást.7.4. A szavazással eldöntendő határozatokat az alábbi 7.5. és 7.6. pont rendelkezéseire is figyelemmel rendesen a szavazásban részt vevő jelenlévők egyszerű többségével kell meghozni, azzal a feltétellel, hogy legalább két természetesgumi-gyártó és két gumifelhasználó „igen” szavazatára van szükség. A tag tartózkodását úgy kell tekinteni, mintha nem szavazott volna.Amennyiben valamelyik tag él a jelen cikk 5. pontjában foglalt lehetőséggel, és szavazatait az ülésen leadják, a jelen cikk 7.4., 7.5. és 7.6. pontjának alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy a tag jelen volt és szavazott.7.5. Amennyiben a szavazás tárgyát:a) a főtitkár megválasztása,b) a költségvetés jóváhagyása, illetvec) a tagok jogainak a XIV. cikk 4. pontja szerinti felfüggesztése képezi,a döntést a természetesgumi-gyártók csoportján belül a jelenlevők és szavazásban résztvevők, valamint a gumifelhasználók csoportján belül a jelenlevők és szavazásban résztvevők egyszerű többségével lehet meghozni, amennyiben e szavazatok összesítve elérik az összes jelenlevő és leadott szavazat legalább kétharmadát.7.6. Amennyiben a határozat tárgyát:a) a székhely-megállapodás felülvizsgálata vagy megszüntetése,b) az alapszabály módosítása vagy megszüntetése,c) székhely helyszíne,d) az auditált beszámoló-tervezet elfogadása képezicsak konszenzussal hozható határozat.VIII. Gumiipari CsúcstalálkozóA tanulmányozó csoport évente ülésezik valamely tag területén. Ugyanakkor amennyiben a Gumiipari Csúcstalálkozó egy nem tag területén kerül megrendezésre, a tanulmányozó csoport ülése ott is megtartható. Amennyiben nem érkezett meghívás, vagy azt nem fogadták el, a Gumiipari Csúcstalálkozót a vendéglátó országban kell megtartani. A nem tag ipari tanácsadókat és más szakértőket vagy megfigyelőket is meg lehet hívni a gumiipari csúcstalálkozón való részvételre.IX. Küldöttségvezetők1. A tanulmányozó csoportot alkotó tagok mindegyike egy-egy képviselőt nevez ki, akivel a küldöttségvezetők bármely ülésén tanácsadók is részt vehetnek.2. Az elnököt és az elnökhelyettest a tanulmányozó csoport választja meg és hivatalukat a tanulmányozó csoport két pénzügyi évén keresztül töltik be; az elnök és az elnökhelyettes egy alkalommal újraválasztható.3. A küldöttségvezetők a székhelyen, vagy döntésük szerint egyéb helyszínen tartják ülésüket.4. A küldöttségvezetők legalább évente egyszer, a naptári év első felében ülnek össze, illetve a küldöttségvezetők által meghatározott egyéb időpontban is összeülhetnek.5. Ha egy tag képviselője nem tud megjelenni a tanulmányozó csoport valamely ülésén, úgy a tagot egy helyettes is képviselheti. A helyettest a képviselő jogállása illeti, beleértve a szavazati jogot is.6. A küldöttségvezetők ha szükségesnek ítélik meg, egyéb bizottságokat vagy tanácsadó testületeket is kinevezhetnek, és meghatározzák azok összetételét és feladatait.7. A tanulmányozó csoport beszámolójának auditálása céljából a küldöttségvezetők könyvvizsgálókat neveznek ki.8. A küldöttségvezetők megbízást adnak a gumiipar világban tapasztalható helyzetéről és egyéb, általuk indokoltnak tartott témákról szóló tanulmányok elkészítésére és közzétételére.9. A küldöttségvezetők fogadják el a tanulmányozó csoport eljárási szabályzatát.X. A titkárság és a főtitkár1. A titkárság a tanulmányozó csoport munkájának megfelelő ügyvitele érdekében jön létre.2. A főtitkár a titkárság ügyvezetője, és a tevékenységéért elszámolással a küldöttségvezetőknek tartozik.3. A főtitkárt a küldöttségvezetők nevezik ki négyéves időtartamra, amely újabb négy évre megújítható. A kiválasztás szabályait a küldöttségvezetők határozzák meg.4. A küldöttségvezetők határoznak a főtitkár felelősségi köréről.5. A titkárság feladatai a következők:a) a gumiágazatot érintő statisztikai adatokkal, illetve a gumiágazattal kapcsolatos szélesebb értelemben vett gazdasági ügyekkel kapcsolatos lehető leghasznosabb információk biztosítása;b) a munkaprogram előkészítése és végrehajtása;c) az ülések közötti időszakban a tagok közötti kapcsolat fenntartása gumival kapcsolatos ügyekben;d) az ülésekre a szükséges előkészületek megtétele ése) kapcsolattartás más olyan nemzetközi szervezetekkel és ágazatokkal, amelyek munkája a tanulmányozó csoport munkájával összefügg, és számára jelentőséggel bír.XI. A Statisztikai és Gazdasági Bizottság1. A Statisztikai és Gazdasági Bizottság (a továbbiakban: bizottság) a benne részt venni kívánó tagokból áll.2. A bizottság támaszkodik az ágazati tanácsadó testület szakértelmére.3. A bizottság tagjai maguk közül vagy az ágazati tanácsadó testület tagjai közül megválasztják az elnököt és az alelnököt. E tisztviselők két pénzügyi évig töltik be tisztségüket, és egyszer újraválaszthatók.4. A bizottság naptári évenként egyszer összeül – továbbá minden más, a bizottság által meghatározott időpontban.5. A bizottság:a) elemzi és felülvizsgálja a titkárság által a gumi keresletének és kínálatának aktuális helyzetére vonatkozóan szolgáltatott statisztikai adatokat,b) jóváhagyja, figyelemmel kíséri és felülvizsgálja a titkárság munkaprogramját, figyelembe véve az ágazati tanácsadó testület minden álláspontját vagy ajánlását, ésc) ajánlásokat tesz a küldöttségvezetőknek a munkaprogramban előkészített tanulmányok megkezdésére, folytatására és közzétételére, beleértve ezzel kapcsolatos jelentésének jóváhagyás céljából a küldöttségvezetők elé terjesztését is.XII. Az ágazati tanácsadó testület1. A küldöttségvezetők ágazati tanácsadó testületet hoznak létre, hogy az kommunikációs csatornát biztosítson a gumiipari ágazat valamennyi résztvevője között, ideértve az ipart, a kereskedelmet, a felsőoktatást, a kutatást és technológiát. A küldöttségvezetők átlátható eljárást alakítanak ki az ágazati tanácsadó testület tagjainak kiválasztására.2. Az ágazati tanácsadó testület maga választja meg elnökét és alelnökét. E tisztviselők két pénzügyi évig töltik be tisztségüket, és egyszer újraválaszthatók.3. Az ágazati tanácsadó testület:a) véleményeket és ajánlásokat készít a titkárság munkaprogramjának kialakításához,b) segíti a Statisztikai és Gazdasági Bizottságot a titkárság munkaprogramjának figyelemmel kísérésében és felülvizsgálatában,c) segíti a Statisztikai és Gazdasági Bizottságot az egyéb szervek által finanszírozott projektek értékelésében,d) szükség esetén jelentéseket és ajánlásokat készít a küldöttségvezetők részére.4. Az ágazati tanácsadó testület naptári évenként egyszer ül össze, illetve az ágazati tanácsadó testület által meghatározott egyéb időpontban is összeülhetnek. A tagok megfigyelőként részt vehetnek az ágazati tanácsadó testület ülésein.5. Adott esetben az ágazati tanácsadó testületet elnöke vagy alelnöke megfigyelői jogállásban képviseli a küldöttségvezetők ülésein.XIII. Jogállás1. A tanulmányozó csoport jogi személy. Jogosult különösen szerződést kötni, ingó és ingatlan tulajdont szerezni, azzal rendelkezni, továbbá perelhet, a vendéglátó ország és a tanulmányozó csoport között kötött székhely-megállapodás rendelkezései szerint.2. A vendéglátó ország és a tanulmányozó csoport között létrejött székhely-megállapodás irányadó a tanulmányozó csoport, annak főtitkára, alkalmazottai és szakértői, valamint a tagok képviselőinek jogállására, előjogaira és mentességeire mialatt feladataik ellátása céljából a vendéglátó ország területén tartózkodnak.XIV. Költségvetés és pénzügyi szabályok1. A tagok megállapodás alapján járulnak hozzá a tanulmányozó csoport tevékenységéhez szükséges összeghez. Valamennyi, a tagok által fizetendő összeget a vendéglátó ország pénznemében kell teljesíteni.2. A jóváhagyott éves költségvetés 60 %-át az alap-hozzájárulások fedezik, amelyeket valamennyi tag egyenlő összegben fizet be. A jóváhagyott költségvetés fennmaradó 40 %-át a tagok a szóban forgó pénzügyi évet megelőző három naptári évben általuk előállított vagy felhasznált gumi arányában fizetik be (a kettő közül a nagyobb mennyiség az irányadó). A szükséges statisztikai adatok hiányában a rendelkezésre álló legjobb információk alapján a főtitkár állapítja meg a fizetendő hozzájárulás mértékét, és felkéri az érintett tagokat, hogy adják hozzájárulásukat e megállapításhoz.3. A tanulmányozó csoportba a pénzügyi év közben belépő új tagok arányos (havi) hozzájárulást fizetnek az év fennmaradó részére. A folyó pénzügyi évben az új tagoktól érkező hozzájárulások összege nem módosítja a korábbi tagok hozzájárulását, de a következő pénzügyi év hozzájárulásainak számításánál figyelembe kell venni azokat.4. A kétévi hozzájárulást be nem fizetett tagok jogait – hacsak a tanulmányozó csoport másként nem határoz – mindaddig felfüggesztik, amíg a hátralékot, valamint a folyó évre vonatkozó hozzájárulást meg nem fizetik.XV. Módosítások1. A küldöttségvezetők a VII. cikk 7.6. pontjával összhangban konszenzussal módosíthatják az alapszabályt. A titkárság értesíti a tagokat a módosításról.2. A küldöttségvezetők határozzák meg a módosítások alkalmazásának időpontját és eljárásait.XVI. Belépés, kilépés és kizárás a tanulmányozó csoportból1. A tanulmányozó csoportba való belépés a főtitkár értesítésével történik.2. Belépéskor az Európai Unió, illetve a III. cikk 4. pontjában említett kormányközi szervezet a titkárságnál letétbe helyez egy, az ilyen szervezet megfelelő hatósága által kiállított nyilatkozatot, amely a jelen alapszabály hatálya alá tartozó kérdésekben megjelöli hatáskörének jellegét és terjedelmét, és a továbbiakban tájékoztatja a titkárságot e hatáskör minden lényeges változásáról. Amennyiben az Európai Unió, illetve valamely kormányközi szervezet kijelenti, hogy kizárólagos hatáskörrel bír a jelen alapszabály hatálya alá tartozó kérdésekben, az ilyen szervezetek tagállamai nem jogosultak a tanulmányozó csoportban tagságot szerezni, a már tagoknak pedig ki kell lépniük a tanulmányozó csoportból.3. A tagnak kilépési szándékát november 1-jéig kell írásban bejelentenie a főtitkárnál, és ebben az esetben az a következő pénzügyi év június 30-án lép hatályba. A kilépési szándékát november 1-je után bejelentő tag köteles a következő pénzügyi évre vonatkozó tagsági hozzájárulását megfizetni.4. Amennyiben a küldöttségvezetők úgy döntenek, hogy valamely tag megsértette a jelen alapszabály szerinti kötelezettségeit, e tag konszenzussal kizárható a tanulmányozó csoportból. A kötelezettségeit megsértő tag saját ügyeiben nem szavazhat.5. A tagnak a jelen alapszabály alapján a tanulmányozó csoporttal szemben a kilépést vagy kizárást megelőzően keletkezett pénzügyi kötelezettsége nem szűnik meg a kilépéssel vagy kizárással.6. A tanulmányozó csoportból kilépett vagy kizárt tag nem részesülhet a felszámolás során keletkező bevételből, illetve a tanulmányozó csoport egyéb eszközeiből, továbbá az ilyen tagnak nem kell helytállnia a jelen alapszabály megszűnése esetén a csoport veszteségeiért – amennyiben van ilyen.XVII. Megszüntetés1. A jelen alapszabály hatályban marad mindaddig, amíg a küldöttségvezetők konszenzussal a megszüntetéséről nem határoznak.2. A jelen alapszabály megszűnésétől függetlenül a küldöttségvezetők a tanulmányozó csoport felszámolása céljából, beleértve a záróelszámolás elkészítését is, legfeljebb 18 hónapig tovább folytatják működésüket, és a VII. cikk 7.6. pontjával összhangban konszenzus alapján meghozott határozatok szerint ezen időtartam alatt olyan hatásköröket gyakorolnak és feladatokat látnak el, amelyek e feladatok céljára szükségesek lehetnek.A Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoport Eljárási SzabályzataElőszóA Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoport eljárási szabályzata a Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoport alapszabálya IX. cikke 9. pontjának megfelelően került megszövegezésre. Az eljárási szabályzatot a tanulmányozó csoport a küldöttségvezetők …..-án/-én, ……-ban/-ben tartott ülésén fogadták el.1. Pénzügyi eljárási szabályokA pénzügyi év július 1-jétől június 30-ig tart.1.1. Tagsági hozzájárulás1.1.1. A tagsági hozzájárulások befizetése minden év július 1-jén esedékes, a titkárság által kibocsátott hivatalos számla kézhezvételét követően.1.1.2. Ha egy tag december 1-jéig nem fizeti be a hozzájárulás teljes összegét, úgy a főtitkár őt azonnali befizetésre szólítja fel.1.1.3. Ha a teljes összeg befizetése február 1-jéig nem történik meg, úgy a főtitkár értesíti a hátralékról a küldöttségvezetőket. A küldöttségvezetők ilyen esetben mérlegelik a tag teljes szavazati jogosultságának a felfüggesztését, kivéve az olyan kérdésekben való szavazást, amelyek közvetlenül a tanulmányozó csoport felszámolására vonatkozó határozatból erednek.1.1.4. Ha a teljes összeg befizetése április 1-jéig nem történik meg, úgy a küldöttségvezetők – hacsak különös körülmények alapján másként nem határoznak – felfüggesztik a titkárságnak az adott tag részére végzett valamennyi tevékenységét.1.1.5. Ha egy tag a pénzügyi év végéig nem fizeti be a hozzájárulás teljes összegét, úgy a küldöttségvezetők eltérő határozata hiányában az esedékes összeg a késedelem minden évében az éves költségvetés számításához a vendéglátó országban alkalmazott éves inflációs értéknek megfelelően növekszik.1.1.6. A pontos összeget a főtitkár számítja ki, és ő értesíti arról az érintett tagot a pénzügyi év minden negyedévének a végén.1.1.7. Az e pont rendelkezései alapján hozott határozatok vagy intézkedések nem sértik az érintett tag jogait.1.2. Bankszámla1.2.1. A Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoport nevében a vendéglátó országban vezetnek bankszámlát.1.2.2. A bankszámlán az alábbiak által aláírt csekkekkel, illetve az általuk indított elektronikus banki műveletek révén lehet ügyleteket végrehajtani:a) főtitkár,b) a főtitkár akadályoztatása esetén a gazdasági és statisztikai igazgató, vagyc) a fentiek akadályoztatása esetén a vendéglátó országnak a küldöttségvezetők közé kinevezett képviselője.1.2.3. A 15 000 SGD-t meghaladó összegű művelet esetében a csekkhez, illetve az elektronikus banki művelethez két aláírás szükséges, egy a titkárság részéről, egy pedig a vendéglátó országnak a küldöttségvezetők közé kinevezett képviselője részéről.1.2.4. A titkárság könyvelését a működtetési és igazgatási igazgató végzi.1.2.5. A titkárság felügyeli a vendéglátó országban vezetett valamennyi releváns bankszámlát.1.2.6. A befolyt pénzeket haladéktalanul el kell helyezni a bankban. A főtitkár legfeljebb 1000 SDG értékű kisebb összegű kifizetésekre és bevételekre előlegszámlát vezet.1.3. Beszerzési szabályokA titkárság a becsült beszerzési értékhez (Estimated Procurement Value, EPV) igazodóan kiválasztott következő módszerek segítségével szerez be szolgáltatásokat. A titkárság nem oszthatja fel a becsült beszerzési értéket annak érdekében, hogy azokat kivonhassa a beszerzési eljárás hatálya alól.1.3.1. Kis értékű beszerzések, 3000 SGD-t (hozzáadottérték-adó nélkül) meg nem haladó becsült beszerzési érték esetében . A vásárlás közvetlenül a forgalmazónál végezhető, amennyiben a) az egyes tételek ára (áruk vagy szolgáltatások) korábbi beszerzés vagy b) az ajánlattevő közlése, a média vagy egyéb megbízható információforrás, így szórólapok, Internet révén ismert. A tételek árának emellett ésszerűnek kell lennie.1.3.2. 7000 SGD-t (hozzáadottérték-adó nélkül) meg nem haladó becsült beszerzési érték esetében a titkárság ajánlatokat kér legalább 3 megfelelő ajánlattevőtől, és lehetőség szerinti a legalacsonyabb árú ajánlatot fogadja el. Amennyiben bármelyik beszerzés esetében nem a legalacsonyabb árú ajánlatot fogadják el, ennek igazolását megfelelően dokumentálni kell. Minden beszerzési határozathoz szükséges a főtitkár jóváhagyása.1.3.3. Pályázat révén megvalósuló beszerzések, 7000 SGD-t (hozzáadottérték-adó nélkül) meghaladó becsült beszerzési érték esetében. A titkárság legalább 3 megfelelő ajánlattevőnek küld ajánlati felhívást. A titkárság az ajánlatokról értékelési jelentést készít a küldöttségvezetők számára, a szükséges javaslatokkal és észrevételekkel. A beszerzéssel kapcsolatos minden határozathoz szükséges a küldöttségvezetők hozzájárulása.1.4. A könyvvizsgálók kijelölése1.4.1. A könyvvizsgálóknak az alapszabály IX. cikke 7. pontjával összhangban álló kinevezésére a főtitkár ajánlása alapján kerül sor, és utóbbi ellenőrzi a könyvvizsgálók tevékenységét. A főtitkár négy évenként ajánlatot kér legalább három hivatalosan bejegyzett könyvvizsgáló társaságtól.1.4.2. A független könyvvizsgálatnak alávetett beszámolót a pénzügyi év lezárását követő lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb a lezárást követő hat hónapon belül a tagok rendelkezésére kell bocsátani, és annak jóváhagyásáról, adott esetben, a küldöttségvezetők a következő ülésükön döntenek. A könyvvizsgált beszámolót és a mérleget ezt követően közzé kell tenni az IRSG honlapján.1.5. Költségvetés1.5.1. A főtitkár felel azért, hogy legkésőbb minden év március 31-ig elkészüljön és a küldöttségvezetőkhöz jóváhagyás céljából benyújtásra kerüljön a következő pénzügyi évre vonatkozó költségvetési tervezet.1.5.2. A főtitkár feladata a jóváhagyott költségvetésnek a tagokhoz való eljuttatása.1.5.3. A tanulmányozó csoport ülésein részt vevő tagok utazási és tartózkodási költségeit az egyes tagok saját maguk viselik.1.6. Az éves beszámoló1.6.1. A főtitkár a pénzügyi év befejezése után a lehető legrövidebb időn belül megküldi valamennyi tagnak az éves beszámolót. A küldöttségvezetők általi jóváhagyását követően az éves beszámolót az elnök vagy az alelnök, a főtitkár és a könyvvizsgálók hitelesítik.1.6.2. A szabályszerűen aláírt és hitelesített beszámolót a titkárságon őrzik.2. A küldöttségvezetők ülései2.1. A tagok egyszerű többségének a kérésére, vagy a főtitkár kérésére az elnök egyetértésével a küldöttségvezetők rendkívüli ülést tarthatnak, ha ezt tagjaik egyszerű többsége, vagy az elnök hozzájárulásával a főtitkár kéri.2.2. A főtitkár, az elnökkel konzultálva legalább 30 nappal előre megküldi a tagok számára az ülésről szóló értesítést, annak ideiglenes napirendjét, valamint az ülés tartásának okát; a sürgős eset ez alól kivételt képez, ilyenkor az értesítést legalább 15 nappal előre kell megküldeni. Sürgős esetekben az értesítés megjelöli a sürgősség jellegét.2.3. Az egyes ülések ideiglenes napirendjét az elnökkel konzultálva a főtitkár készíti elő. Amennyiben valamelyik tag egy adott kérdés ülésen történő megvitatását javasolja, a tag, amennyiben lehetséges, az ülés megkezdése előtt 60 nappal értesíti a főtitkárt, az értesítéshez írásbeli indokolást csatolva.2.4. Valamennyi tag törekszik arra, hogy legkésőbb az ülés megnyitását megelőző ötödik napig tájékoztassa a főtitkárt az ülésen képviseletére kijelölt megbízottakról, helyettesekről és szakértőkről.3. A főtitkár kinevezése3.1. A főtitkárnak a küldöttségvezetők által, az alapszabály X. cikkének 3. pontja szerint történő kinevezésére az e célra létrehozott választási testület ajánlása alapján kerül sor.3.2. A választási testületet a küldöttségvezetők rendesen legalább tizenkét hónappal a hivatalban lévő főtitkár hivatali idejének lejárta előtt létrehozzák.3.3. A választási testület a küldöttségvezetők elnökéből és alelnökéből – akik a választási testület elnöki, illetve alelnöki tisztségét töltik be –, valamint a testületben részt venni kívánó tagokból áll.3.4. A hivatalban lévő főtitkár szavazati jog nélkül, tanácsadóként vesz részt a választási testület ülésein.3.5. A választási testület ülésein való részvétellel, valamint képviselőiknek a választási eljárásban való részvételével kapcsolatban felmerült valamennyi költséget és kiadást a tagok saját maguk fedezik.3.6. A választási testület megállapítja a kiválasztás szempontjait és megállapodik a főtitkár tisztségére kiírandó hirdetésről. A hirdetést közzé kell tenni a megfelelő nemzetközi médiában, valamint az IRSG csatornáin. A hirdetést valamennyi tag rendelkezésére kell bocsátani, akik gondoskodnak annak terjesztéséről a saját országukban.3.7. A jelentkezéseket a főtitkár veszi át, aki a kiválasztási eljárás adminisztratív részéért felel.3.8. A választási testület az előválogatott jelöltekről listát készít, amely legfeljebb hat nevet tartalmaz, és e lista összeállításához szükséges számú alkalommal ül össze. A jelentkezőknek a tagok állampolgárainak kell lenniük.3.9. Az előválogatott jelöltek listájára került jelentkezőkkel folytatott interjúk célja, hogy a küldöttségvezetők részére a főtitkárrá való kinevezéshez a választási testület egyhangúlag vagy konszenzus útján kiválasszon egy, a szükséges tapasztalatokkal, személyiséggel, pártatlansággal rendelkező jelöltet, aki képes hatékonyan együttműködni a tagok és egyéb kormányok vezető tisztségviselőivel, illetve a nemzetközi és magánszervezetekkel. Tartalékjelöltet kell állítani, ha a kiválasztott jelölt egészségügyi vagy egyéb ok miatt akadályoztatva lenne a tisztség betöltésében. Amennyiben a testület nem tud egyetlen jelölt személyében megállapodni, úgy két, konszenzussal kiválasztott jelöltet terjeszthet elő a küldöttségvezetőkhöz.3.10. A kinevezés és a szerződés feltételeit a küldöttségvezetők határozzák meg.3.11. A szerződés lejárat előtti rendkívüli felmondásához a jelenlevő és a szavazásban résztvevő természetesgumi-gyártók egyszerű többsége és a jelenlevő és a szavazásban résztvevő gumifelhasználók egyszerű többsége szükséges, továbbá az, hogy ezen összesített szavazatok elérjék az összes jelenlevő és leadott szavazat legalább kétharmadát.4. A titkárság tevékenysége4.1. Feladatai ellátása során a titkárság nem folytathat olyan tevékenységet, amely a feladataival összeférhetetlen.4.2. A titkárság nem kérhet vagy fogadhat el utasítást az egyes tagoktól, vagy a tanulmányozó csoporton kívül álló szervtől. A főtitkár és a személyzet tartózkodik minden olyan cselekménytől, amely hátrányosan érintheti az alapvetően a küldöttségvezetőknek felelősséggel tartozó nemzetközi tisztviselőként betöltött tisztségüket.4.3. Minden tag tiszteltben tartja a főtitkár és az egyéb személyzet felelősségi körét, és őket a feladataik ellátása során nem törekszik befolyásolni.4.4. A titkárság törekszik arra, hogy biztosítsa, hogy a nyilvánosságra hozott információk ne sértsék a gumigyártással, feldolgozással, értékesítéssel vagy felhasználással foglalkozó személyek vagy vállalkozások ügyleteinek bizalmas jellegét.4.5. A titkárság rendszeresen kiadja a Rubber Statistical Bulletin és a Rubber Industry Report című kiadványokat, valamint a projektekkel és tanulmányokkal kapcsolatos jelentéseket.5. Az ágazati tanácsadó testület5.1. Az ágazati tanácsadó testület legfeljebb harminc tagból áll, akiket különleges szakértelmük alapján a küldöttségvezetők neveznek ki, legfeljebb három évre. A tagság egy alkalommal, további három évvel megújítható.5.2. A küldöttségvezetőknek az ágazati tanácsadó testület összetétele megújításáról hozott határozatát követően a titkárság felkéri a tagokat, az ágazati tanácsadó testületet és a társult tagokat, hogy nevezzék meg jelöltjeiket az ágazati tanácsadó testületbe.5.3. A titkárság a mérlegelés és kinevezés céljából ajánlást nyújt be a küldöttségvezetőkhöz e jelöltekkel kapcsolatban.5.4. Az új kinevezések a küldöttségvezetők határozatával kezdődnek.5.5. A főtitkár segíti az ágazati tanácsadó testület üléseit.5.6. Az ágazati tanácsadó testület maga alakítja eljárási szabályzatát, a Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoport alapszabályával és a jelen eljárási szabályzattal összhangban.5.7. Az alapszabállyal összhangban a tanulmányozó csoport bármelyik ülésén megfigyelők részvétele kizárja a bizalmas, költségvetési és pénzügyi vonatkozású ügyek megvitatását.5.8. Az ágazati tanácsadó testület ülésein részt vevő tagok utazási és tartózkodási költségeit saját maguk viselik.6. A társult tagok6.1. A társult tag bármilyen, a gumiiparban érdekelt társaság vagy szervezet lehet, amennyiben befizeti a megfelelő éves tagsági díjat.6.2. Az éves tagsági díj 3000 SGD a tagok területén található szervezetek és magánszemélyek számára, és 6000 SGD a nem tagok területén található szervezetek és magánszemélyek számára.6.3. A honlapon a társult tagoknak szóló valamennyi információhoz a társult tagok ingyenesen hozzáférhetnek. Egyéb megkeresések díjfizetési kötelezettséggel járnak.7. Gumiipari CsúcstalálkozóAmennyiben a tanulmányozó csoport részére megkeresés érkezik egy tagtól vagy nem tagtól, hogy az a Gumiipari Csúcstalálkozót vendégül kívánja látni, a tanulmányozó csoport megvizsgálja a felkérést, és azt csak akkor fogadja el, ha a megfelelő források rendelkezésre állnak.8. Módosítások és felülvizsgálatA küldöttségvezetők, kizárólag konszenzussal, bármikor módosíthatják vagy felülvizsgálhatják a jelen eljárási szabályzatot.Az Európai Unió nyilatkozata az alapszabály XVI. cikkének 2. pontjával összhangbanA Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoport alapszabálya XVI. cikkének 2. pontjával összhangban e nyilatkozat tartalmazza az alapszabály hatálya alá tartozó kérdésekben az Európai Unióra a tagállamai által átruházott hatásköröket.Az Európai Unió kijelenti, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel összhangban az Európai Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a közös kereskedelempolitika hatálya alá tartozó nemzetközi kereskedelmi ügyekben, beleértve a statisztikai adatok szolgáltatását is.Az Európai Unió hatásköreinek terjedelme és gyakorlása jellegüknél fogva folyamatosan fejlődik, és az Európai Unió, amennyiben szükséges, kiegészíti vagy módosítja a jelen nyilatkozatot az alapszabály XVI. cikkének 2. pontjával összhangban.JOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZ1. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI1.1. A javaslat/kezdeményezés címe1.2. A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)1.3. A javaslat/kezdeményezés típusa1.4. Célkitűzés(ek)1.5. A javaslat/kezdeményezés indokolása1.6. A fellépés és a pénzügyi hatás időtartama1.7. Tervezett irányítási módszer(ek)2. IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK2.1. A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések2.2. Irányító és ellenőrző rendszer2.3. A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések3. A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA3.1. A kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik3.2. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése3.2.2. Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás3.2.3. Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás3.2.4. A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség3.2.5. Harmadik felek részvétele a finanszírozásban3.3. A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás  PÉNZÜGYI KIMUTATÁS JAVASLATOKHOZA JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAIA javaslat/kezdeményezés címeA Nemzetközi Gumiágazati Tanulmányozó Csoport módosított alapszabályának és eljárási szabályzatának az Európai Unió általi aláírásáról szóló tanácsi határozat javaslata.A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[4]Versenyképesség, iparpolitika, innováció és vállalkozásA javaslat/kezdeményezés típusa( A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul( A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet / előkészítő fellépést követő új intézkedésre irányul[5]X A javaslat/kezdeményezés jelenlegi fellépés meghosszabbítására irányul( A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányulCélkitűzésekA javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzésekMeghatározott célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)… sz. meghatározott célkitűzés1. Az IRSG módosított alapszabályának elfogadása és az IRSG költségvetéséhez való, az alapszabályban meghatározott pénzügyi hozzájárulás teljesítéseA tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)Versenyképesség, iparpolitika, innováció és vállalkozásVárható eredmény(ek) és hatásTüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/az érintett célcsoportokra.AZ IRSG célja átfogó statisztikai adatok gyűjtése és terjesztése a világ gumiiparáról, ezzel fokozva az átláthatóságot a gumi piacait, illetve a gumival kapcsolatos folyamatokat illetően. Ezt üdvözli a természetes gumi importjától teljes mértékben függő európai gumiipar és gumiabroncsipar. Az IRSG jelenlegi alapszabályát módosítani kell, hogy tükrözze székhelyének változását (amelyet Londonból Szingapúrba tettek át), illetve, hogy átültetésre kerüljenek bizonyos módosítások is, így a tagok, illetve az országok fogalmának az Európai Unió sajátos jogállását figyelembe vevő meghatározásának bevezetése céljából.Az eredmények és hatások mutatóiTüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat.A javaslat/kezdeményezés indokolásaRövid vagy hosszú távon kielégítendő követelmény(ek).Az uniós részvételből adódó többletértékHasonló korábbi tapasztalatok tanulságaÖsszhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkelA fellépés és a pénzügyi hatás időtartama( A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik-  ( A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ [HH/NN]-tól/-től ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig-  ( Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-igX A javaslat/kezdeményezés korlátlan időtartamra vonatkozik-  Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig-  azt követően: rendes ütem.Tervezett irányítási módszer(ek)[6]X Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által( Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:-  ( végrehajtó ügynökségek-  ( a Közösségek által létrehozott szervek[7]-  ( tagállami közigazgatási /közfeladatot ellátó szervek-  ( az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott személyek( Megosztott irányítás a tagállamokkal( Decentralizált irányítás harmadik országokkal( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)Egynél több irányítási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban.MegjegyzésekIRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEKA nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezésekIsmertesse a rendelkezések gyakoriságát és feltételeit.Irányító és ellenőrző rendszerFelismert kockázat(ok)Tervezett ellenőrzési mód(ok)A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedésekTüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.Az eljárási szabályzat rendelkezik az IRSG beszámolójának független könyvvizsgálatáról, és tartalmaz a pályáztatásra, illetve a bankszámlák használatára vonatkozó szabályokat.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSAA kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik-  Jelenlegi költségvetési kiadási tételekA többéves pénzügyi keret fejezetei, ezen belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében .A többéves pénzügyi keret fejezete | Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Részvétel |Szám [Megnevezés………………………………] | diff/nem diff. előirányzat ([8]) | EFTA-országokból[9] | tagjelölt országokból[10] | harmadik országokból | a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében |02.02.02.01 Az EU-Japán ipari együttműködés központ támogatása és tagság a nemzetközi tanulmányozó csoportokban | diff | NEM | NEM | NEM | NEM |-  Létrehozandó új költségvetési tételekA többéves pénzügyi keret fejezetei, ezen belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében .A többéves pénzügyi keret fejezete | Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Részvétel |Szám [Fejezet….........................................................] | diff./nem diff. előirányzat | EFTA-országokból | tagjelölt országokból | harmadik országokból | a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében |[XX.YY.YY.YY.] | IGEN/NEM | IGEN/NEM | IGEN/NEM | IGEN/NEM |A kiadásokra gyakorolt becsült hatásA kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzésemillió EUR (három tizedesjegyig)A többéves pénzügyi keret fejezete: | 02.02 | Versenyképesség, iparpolitika, innováció és vállalkozás Főigazgatóság: |millió EUR (három tizedesjegyig)Becsült humánerőforrás-szükségletek-  ( A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után humánerőforrások felhasználását.-  X. A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrások felhasználását vonja maga után :A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb egy tizedesjeggyel) kell kifejezniN. év | N+1. év | N+2. év | N+3. év | N+4. év | N+5. év | N+6. év |( A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) |XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 |XX 01 01 02 (küldöttségeknél) |XX 01 05 01 (közvetett kutatás) |10 01 05 01 (közvetlen kutatás) |( Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve)[17] |XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) |XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) |10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) |Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) |ÖSSZESEN | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 |XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési címA humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, a fellépés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.Az elvégzendő feladatok leírása:Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak | Az EU álláspontját tartalmazó dokumentumok előkészítése, konzultáció a tagállamokkal (ideértve az árukereskedelmi munkacsoporton [PROBA] belüli konzultációkat), az EU képviselete az IRSG ülésein |Külső személyzet |A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség-  X. A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.-  ( A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.Fejtse ki, miként kell átdolgozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.-  ( A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára.[20]Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.Harmadik felek részvétele a finanszírozásban-  X A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást.-  A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő:előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig)N. év | N+1. év | N+2. év | N+3. év | A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető | Összesen |N. év | N+1. év | N+2. év | N+3. év | A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető |jogcímcsoport …………. | | | | | | | | | |Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t.Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét.[1] 11516/08 PROBA 28 RELEX 503 WTO 132 RESTREINT UE, a COREPER (II. rész) által elfogadva 2008. július 16-án.[2] Insert date when known[3] Insert reference when available[4] Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting).[5] A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.[6] Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[7] A költségvetési rendelet 185. cikkében előírt szervek.[8] Differenciált/nem differenciált előirányzatok.[9] EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.[10] Tagjelölt országok és adott esetben a potenciális nyugat-balkáni tagjelölt országok.[11] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.[12] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.[13] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.[14] A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).[15] Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.[16] Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.[17] AC = szezõdéses alkalmazott; INT = átmeneti alkalmazott; JED = küldetésen lévő fiatal szakértő; AL= helyi alkalmazott; END= nemzeti szakértő;[18] Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre részleges felső határérték vonatkozik (korábban: „BA” sorok).[19] Elsősorban a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében.[20] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.[21] A hagyományos saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.6.29.
            COM(2017) 366 final
            2017/0151(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Aarhusi Egyezmény részes felei ülésének hatodik ülésszakán az ACCC/C/2008/32. számú megfelelési ügyben az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               (1)Bevezetés

               1998-ban az Európai Unió (EU) aláírta az Aarhusi Egyezményt. Az akkor is és most is nagy jelentőséggel bír az EU és tagállamai, a kelet-európai országok és a Szovjetunió azon utódállamai számára, amelyek az Egyezmény részes felei. Az egyezmény fő célja, hogy lehetővé tegye a nyilvánosság számára a környezetvédelmi ügyekben való élénkebb részvételt, és az aktív hozzájárulást a környezet jobb megőrzéséhez és védeleméhez.

               Az Aarhusi Egyezmény aláírása az Aarhusi rendelet elfogadásához vezetett, míg a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó korábbi uniós szabályok hozzájárultak az egyezmény kialakításához. Vagyis az Aarhusi Egyezmény és az EU kölcsönösen erősítette és támogatta egymást az évek során.

               A Megfelelési Bizottságnak az ACCC/C/2008/32 sz. üggyel kapcsolatos megállapításai problémát jelentenek az EU számára, mert a megállapítások nem ismerik el az EU különleges jogrendjét.

               Az EU továbbra is támogatja az Aarhusi egyezmény fontos célkitűzéseit.

               (2)Az Aarhusi Egyezmény

               A környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezmény („Aarhusi Egyezmény”)
                  1
                egy multilaterális környezetvédelmi megállapodás az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) égisze alatt.

               Garantálja a nyilvánosság jogát környezeti ügyekben az információkhoz való hozzáféréshez, a döntéshozatalban történő részvételhez és az igazságszolgáltatáshoz. Ezek olyan alapvető eszközök, amelyek hozzájárulnak a környezetvédelmi politikák megerősítéséhez és hatékonyabbá tételéhez.

               Az Aarhusi Egyezmény 2001-ben lépett hatályba, és jelenleg 47 részes fele van, köztük az EU és tagállamai is. Az Egyezményt az Európai Közösség 2005. február 17-én hagyta jóvá
                  2
               .

               Az EU nyilatkozatot tett az Aarhusi egyezmény aláírásakor és jóváhagyásakor (a továbbiakban: az EU-nyilatkozat), amelyben értesítette az Aarhusi testületeket „a Közösség intézményi és jogi szerkezetéről”, valamint az egyezmény hatálya alá tartozó területeken a tagállamokkal való feladatmegosztásáról
                  3
               .

               Az Egyezményből fakadó kötelezettségeket az uniós intézmények és testületek a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló, 2006. szeptember 6-i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel („az Aarhusi rendelet”)
                  4
                hajtották végre.

               (3)Az ügy háttere

               Az Aarhusi Egyezmény Megfelelési Bizottsága („Megfelelési Bizottság”) vizsgálja, hogy a felek betartják-e az egyezményt. A Megfelelési Bizottság 2017. március 17-én közzétette a ClientEarth nevű nem kormányzati szervezet (NGO) által az uniós szinten az igazságszolgáltatáshoz való jog tekintetében indított ACCC/C/2008/32 sz. üggyel kapcsolatos megállapításait
                  5
               . A Megfelelési Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Szerződésnek az uniós bíróságok előtt az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésre vonatkozó, általuk értelmezett szabályai, valamint az Aarhusi rendelet értelmében a közigazgatási felülvizsgálathoz való hozzáférés kritériumai sértik az egyezményt.

               (4)Jogi háttér

               A Megfelelési Bizottság az Aarhusi Egyezmény 9. cikke (3) és (4) bekezdésének megsértését állapította meg. A (3) bekezdés rendelkezései szerint „a felek biztosítják, hogy amennyiben a nemzeti jogukban meghatározott kritériumok teljesülnek, a nyilvánosság tagjai hozzáférnek közigazgatási vagy bírósági eljárásokhoz olyan magánszemélyek és hatóságok által elkövetett cselekmények és mulasztások elleni küzdelem érdekében, amelyek megsértik a nemzeti jognak a környezetre vonatkozó rendelkezéseit”. A (4) bekezdés előírja, hogy ezek az eljárások „megfelelőek és hatékonyak […] méltányosak, igazságosak, gyorsak és nem mértéktelenül drágák” legyenek.

               2.A SZÓBAN FORGÓ PROBLÉMA

               (1)A Megfelelési Bizottság megállapításai

               A Megfelelési Bizottság szerint sem az Európai Unió Bíróságának (EUB) ítélkezési gyakorlata, amely a Szerződés rendelkezéseit értelmezi a magánszemélyeknek az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 263. cikkének (4) bekezdése értelmében az uniós bíróságokhoz való hozzáférése tekintetében, sem az Aarhusi rendelet, amely a környezetvédelmi jogi aktusok Bizottság általi közigazgatási felülvizsgálatáról rendelkezik, nem biztosít elegendő hozzáférést a nem kormányzati szervezetek és a nyilvánosság számára a felülvizsgálati eljárásokhoz.

               A Megfelelési Bizottság úgy véli, hogy az EUMSZ 263. cikkének az EUB által értelmezett, a magánszemélyek általi megsemmisítés iránti keresetekről szóló (4) bekezdése túl szűk hatályú, mivel olyan, a személyeket közvetlenül érintő rendeleti jellegű jogi aktusokra korlátozódik, amelyek nem vonnak maguk után végrehajtási intézkedéseket
                  6
               .

               A Megfelelési Bizottság hozzátette, hogy az Aarhusi rendelet nem orvosolja ezeket a hiányosságokat, mivel az a következők tekintetében ugyancsak sérti az egyezményt:

               –az Aarhusi felülvizsgálati mechanizmust a nem kormányzati szervezeteken kívül a nagyközönség számára is meg kell nyitni;

               –a felülvizsgálatnak ki kell terjednie az általános jogi aktusokra, és nem csak az egyedi hatályú jogi aktusokra;

               –megtámadhatónak kell lennie minden olyan közigazgatási aktusnak, amely egyszerűen „kapcsolódik” a környezethez, nem csak a környezetvédelmi jogszabályokon „alapuló” aktusoknak;

               –kötelező erővel és külső hatással nem rendelkező jogi aktusok esetében is lehetővé kell tenni a felülvizsgálatot
                  7
               .

               A Megfelelési Bizottság továbbá úgy ítélte meg, hogy az uniós bíróságok ítélkezési gyakorlatában nem áll fenn olyan új irány, amely biztosítaná az egyezménynek való megfelelést
                  8
               .

               Végezetül a Megfelelési Bizottság azt javasolta, hogy az EUB ítélkezési gyakorlata vegye teljes mértékben figyelembe az egyezményt, vagy alternatívaként, hogy az EU módosítsa az Aarhusi rendeletet, vagy fogadjon el új jogszabályt
                  9
               .

               (2)A Bizottság álláspontja a megállapításokról

               Amint az a fentiekben is szerepel, az Aarhusi egyezmény alapján létrehozott szervek az uniós nyilatkozat által tudomást szereztek az uniós jogrend sajátosságairól.

               Az uniós nyilatkozatot azonban egyáltalán nem vették figyelembe a megállapításokban.

               Valójában az uniós szerződésekben részletesen kidolgozták a bírósági felülvizsgálat sajátos rendszerét, hogy minden uniós polgár hozzáférjen az igazságszolgáltatáshoz. Az uniós intézkedések bírósági felülvizsgálata nem korlátozódik az uniós bíróságok előtt benyújtandó közvetlen keresetekre, hanem valamely nemzeti bíróság előtt is megtörténhet, amely bíróság jogszerűségi kérdést terjeszthet – és egyes esetekben köteles terjeszteni – az EUB elé, az pedig érvénytelennek nyilváníthatja az uniós jogi aktust vagy intézkedést.

               Nevezetesen a környezetvédelmi jog alapján elfogadott uniós intézkedésekkel szemben bármely természetes vagy jogi személy által az uniós bíróságokhoz benyújtott keresetek tekintetében az EUMSZ 263. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „[...] eljárást indíthat a neki címzett vagy az őt közvetlenül és személyében érintő jogi aktusok ellen, továbbá az őt közvetlenül érintő olyan rendeleti jellegű jogi aktusok ellen, amelyek nem vonnak maguk után végrehajtási intézkedéseket.”

               Az EUB ítélkezési gyakorlatában értelmezte az e rendelkezésben és elődeiben megállapított feltételeket. A „személyében érintő” kitétel értelmezése szempontjából az irányadó ügy a Plaumann kontra Bizottság
                  10
                ügy volt, amelyben az EUB megállapította, hogy „azok a jogalanyok, akik nem címzettjei egy határozatnak, csak akkor állíthatják, hogy személyükben érintettek, ha ez a határozat sajátos jellemzőik vagy egy őket minden más személytől megkülönböztető ténybeli helyzet folytán vonatkozik rájuk, és ezáltal a címzetthez hasonló módon egyéníti őket”. Az évek során az EUB továbbfejlesztette a Plaumann kontra Bizottság ügynek megfelelő ítélkezési gyakorlatát, azt alkalmazta és adaptálta különös jogi és ténybeli körülményekre, a felperes jellegétől függetlenül is
                  11
               .

               A Lisszaboni Szerződés kiterjesztette a magánjogi felek által benyújtott megsemmisítés iránti keresetekre vonatkozó szabályokat azáltal, hogy a 4. pontot kiegészítette az utolsó résszel („[…] továbbá az őt közvetlenül érintő olyan rendeleti jellegű jogi aktusok ellen, amelyek nem vonnak maguk után végrehajtási intézkedéseket”).Olyan esetekben, ahol ezek a feltételek fennállnak, a felperesnek nem kell igazolnia, hogy a megtámadott jogi aktus őt személyében érinti.

               Az uniós másodlagos jogalkotó nem módosíthatja az EUMSZ 263. cikkének (4) bekezdésében előírt szabályokat, és tiszteletben kell tartania az uniós bíróság által kialakított, a Szerződés helyes értelmezését meghatározó ítélkezési gyakorlatot. Az Aarhusi egyezmény sem tesz lehetővé az EUMSZ 263. cikkének (4) bekezdésétől való eltérést
                  12
               .

               Az EUMSZ 263. cikkének (4) bekezdése alapján az uniós bíróságokhoz való közvetlen hozzáférés kiszélesítése mellett a Lisszaboni Szerződés az EUMSZ 19. cikke (1) bekezdésének második mondatában különös jelentőséget tulajdonított a nemzeti bíróságok szerepének, amely szerint „A tagállamok megteremtik azokat a jogorvoslati lehetőségeket, amelyek az uniós jog által szabályozott területeken a hatékony jogvédelem biztosításához szükségesek”. Ebben a szellemben az EUB előzetes döntéshozatali rendszere az európai unió jogrendjének sarokköve, ahogyan azt az EUB az Európai Uniónak az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez való csatlakozásáról szóló 2/13. sz. véleményében
                  13
                is jelezte.

               Ez különösen fontos az uniós környezetvédelmi jog szempontjából, amelyben – amint arra az EUB 2015-ben, két nagytanácsban hozott, az Aarhusi Egyezménynek az EU jogrendjében való fontosságával kapcsolatos ítéletében rámutatott – az uniós jog jelenlegi állása szerint a környezetvédelmi jogra vonatkozó bírósági és közigazgatási eljárások „elsődlegesen” a tagállamok jogának hatálya alá tartoznak
                  14
               .

               A Bizottság véleménye szerint a Megfelelési Bizottság megállapításai nem ismerik el a nemzeti bíróságoknak mint az uniós jog rendes bíróságainak központi szerepét
                  15
               , és nem ismerik el az EUMSZ 267. cikke szerinti előzetes döntéshozatali eljárások uniós rendszerét mint a jogorvoslat érvényes eszközét.

               A Megfelelési Bizottság megállapításaival ellentétben az uniós jogrend a jogorvoslati eszközök teljes rendszerét kínálja
                  16
               . Azok a személyek, akik nem felelnek meg az EUMSZ 263. cikkének (4) bekezdésében foglalt elfogadhatósági feltételeknek – még a Lisszaboni Szerződés tágabb formájában sem –, szintén ténylegesen hozzáférnek az igazságszolgáltatáshoz és a jogaik védelméhez az uniós jog intézkedéseivel szemben. Az ügytől függően lehetőségük van arra, hogy vagy a nemzeti bíróságokhoz forduljanak, és felkérjék őket, hogy az EUMSZ 267. cikkében meghatározottak szerint az EUB elé terjesszék az érvényességre vonatkozó előzetes döntéshozatal iránti kérelmet, vagy hogy az EUMSZ 277. cikke alapján az uniós bíróságok előtt közvetetten hivatkozzanak az általános hatályú jogi aktusok érvénytelenségére.

               Az adminisztratív felülvizsgálatot illetően a Megfelelési Bizottság először arra kérte az Európai Uniót, hogy tegye megtámadhatóvá a környezetvédelmi kérdéseket érintő általános hatályú jogi aktusokat. Viszont az Aarhusi Egyezmény értelmében nem követelmény, hogy ezeket a jogi aktusokat közigazgatási felülvizsgálatnak vessék alá, és az sem egyértelmű, hogy egy ilyen felülvizsgálat mennyiben végezhető el érdemben a jogi aktusok e csoportja vonatkozásában.

               Másrészt az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (3) bekezdését nem lehet úgy értelmezni, hogy az a külső hatások nélküli, nem kötelező erejű jogi aktusok közigazgatási felülvizsgálatát követeli meg. Azok az intézkedések, amelyek csak belső jogi hatást gyakorolnak a közigazgatásra, és harmadik felek számára nem biztosítanak jogokat vagy kötelezettségeket, nem képeznek bármely személy sérelmét okozó határozatot.

               E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a Bíróság nagytanácsa 2015-ben arra az álláspontra helyezkedett, hogy az Aarhusi rendelet, amely csak az uniós intézményekre vonatkozik, és a magánszemélyek számára az uniós környezetvédelmi jog tiszteletben tartásával kapcsolatos jogorvoslati lehetőségek közül csak egyet érint, nem kívánta végrehajtani az Aarhusi Egyezmény 9. cikkének (3) bekezdéséből eredő kötelezettségeket a nemzeti közigazgatási vagy bírósági eljárások tekintetében, amelyek az uniós jog jelenlegi állása szerint elsősorban a tagállami jog hatálya alá tartoznak. Mivel az Aarhusi rendelet az uniós jog szempontjából nem az Aarhusi Egyezmény 9. cikke (3) bekezdésének végrehajtására irányult, e rendelkezés tiszteletben tartása az uniós jogrenden belül az Aarhusi rendelet módosításától eltérő módon is biztosítható, amint azt egyébként a Megfelelési Bizottság az ajánlásaiban javasolta.

               (3)A megállapítások következményei

               A Megfelelési Bizottság azt ajánlotta, hogy a felek ülése fogadjon el olyan irányelveket, amelyeket az Európai Unió Bíróságának követnie kellene az Aarhusi Egyezmény értelmezése során.

               A hatalmi ágak szétválasztásának elve és az intézményi egyensúly elve alapján azonban nem lehetséges a Megfelelési Bizottság megállapításainak az EUB ítélkezési gyakorlatán keresztül történő végrehajtása, mivel a bíróságok igazságszolgáltatási funkciójukban függetlenek.

               Az Aarhusi rendelettel kapcsolatban a Megfelelési Bizottság úgy vélte, hogy túl korlátozóak az arra vonatkozó előírások, hogy ki kérhet felülvizsgálatot és mit lehet felülvizsgálni (személyi hatály és tárgyi hatály). A hatálynak a Megfelelési Bizottság által kért kiterjesztése azt jelentené, hogy a bírósági felülvizsgálati mechanizmus – és végső soron az Európai Unió Bíróságához való hozzáférés – megnyílna a potenciális peres felek hatalmas csoportja előtt, a joghatással nem rendelkező jogi aktusok tekintetében, méghozzá a környezetvédelem körén kívül eső területeken is.

               Az Aarhusi rendelet módosítása a közigazgatási felülvizsgálat hatályának kiterjesztése érdekében valójában jelentősen növelné az uniós bíróságokhoz való hozzáférést, az EUMSZ és az egységes ítélkezési gyakorlat értelmében. A 263. cikk (4) bekezdése alapján nem megtámadható intézkedések – mint például az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának átmeneti ingyenes kiosztását lehetővé tevő, a tagállamoknak címzett határozatok – közigazgatási felülvizsgálati eljárás tárgyává válnának. Másfelől – amint azt a Törvényszék már megállapította
                  17
                – a közigazgatási felülvizsgálat iránti kérelemre válaszul hozott határozatot meg lehetne támadni az EUMSZ 263. cikk (4) bekezdése szerinti megsemmisítés iránti keresettel, amelynek keretében a felperes egy közigazgatási felülvizsgálat iránti kérelemmel megtámadott uniós intézkedés jogszerűségét is megkérdőjelezhetné.

               Hasonlóképpen, az „egyedi hatályú” közigazgatási aktus fogalmát (amely az Aarhusi rendelet 10. cikke szerinti közigazgatási felülvizsgálat indításának feltétele) a Törvényszék úgy értelmezte, hogy az nem tér el lényegesen az EUMSZ 263. cikkének (4) bekezdése szerint megtámadható jogi aktus fogalmától
                  18
               . Ebből az következik, hogy a közigazgatási felülvizsgálat tárgyát képező jogi aktusok körének kiszélesítése közvetetten az EUMSZ 263. cikk (4) bekezdése alapján megtámadhatóvá tenné ezen aktusokat.

               A másodlagos jogszabályok módosítása révén az uniós bíróságok lényegében az ügyeknek egy egészen új kategóriája felett nyernének joghatóságot, amelyben a közigazgatási felülvizsgálat tárgyát képező, alapul szolgáló jogi aktusokat nem lehetne megtámadni az EUMSZ 263. cikkének (4) bekezdése alapján. Az ilyen módosítások jelentős egyenlőtlenséget hozhatnának létre a Szerződésekben előírt jogvédelmi rendszerben.

               3.Az aarhusi eljárás további lépései

               A Megfelelési Bizottság megállapításait az Aarhusi Egyezményben részes felek találkozójának szeptember 11-től 14-ig a montenegrói Budvában tartandó hatodik ülésszakára nyújtják be elfogadásra, és elfogadásuk esetén azok elnyerhetik az Aarhusi Egyezmény hivatalos értelmezésének státuszát, így a szerződő felekre és az egyezmény szerveire nézve kötelezővé válnának.

               A felek ülése általában konszenzussal határoz. Amennyiben a konszenzus elérése érdekében tett valamennyi erőfeszítés kimerül, az érdemi kérdésekkel kapcsolatos határozatokat a jelen lévő és szavazó szerződő felek háromnegyedes többségével hozzák
                  19
               .

               4.Következtetés

               A Megfelelési Bizottság megállapításai az uniós jog alkotmányos elveit vitatják, amelyek olyannyira alapvető fontosságúak, hogy az EU számára jogilag lehetetlen e megállapítások követése és betartása.

               A megfelelési eljárás során az EU az Unió intézményi keretének további kifejtése céljából egy második meghallgatást kért a Megfelelési Bizottságtól. A Megfelelési Bizottság azonban megtagadta ezt a kérést. A Megfelelési Bizottság megállapításaival szemben nincs helye jogorvoslatnak. Az egyetlen mód az EU számára intézményi sajátosságainak és az uniós jogrend autonómiájának teljes mértékű biztosítására, hogy más lehetőség híján a részes felek ülésén e megállapítások jóváhagyásával kapcsolatban elutasító szavazatot ad le.

               E megfontolásokra tekintettel a részes felek következő ülésén az Uniónak el kell utasítania az ACCC/C/2008/32. sz. ügyben tett megállapításokat.

               Az EU ezzel kapcsolatos álláspontja nem csökkenti az EU elkötelezettségét az Aarhusi Egyezmény elvei és céljai iránt.

               A korábbi megfelelőségi megállapításokkal ellentétben ebben a konkrét esetben a Tanácsnak az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése értelmében határozatot kell hoznia.

               2017/0151 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Aarhusi Egyezmény részes felei ülésének hatodik ülésszakán az ACCC/C/2008/32. számú megfelelési ügyben az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezményt („Aarhusi Egyezmény”)
                  20
                2005. február 17-én az Európai Közösség nevében a 2005/370/EK tanácsi határozat
                  21
                hagyta jóvá.

               (2)Az Unió végrehajtotta az egyezményből fakadó kötelezettségeket az uniós intézmények és testületek szempontjából, nevezetesen a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló, 2006. szeptember 6-i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel („az Aarhusi rendelet”)
                  22
               .

               (3)Az Aarhusi Egyezmény 15. cikke alapján létrejött az Aarhusi Egyezmény Megfelelési Bizottsága („Megfelelési Bizottság”), amelynek hatáskörébe tartozik annak vizsgálata, hogy a felek megfelelnek-e az egyezmény rendelkezéseinek.

               (4)2017. március 17-én az Unió megkapta az uniós szinten az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés tekintetében indított ACCC/C/2008/32 sz. üggyel kapcsolatos megállapításokat
                  23
               . A Megfelelési Bizottság úgy ítélte meg, hogy „az érintett fél a nyilvánosság tagjainak az igazságszolgáltatáshoz való joga tekintetében nem felel meg az egyezmény 9. cikke (3) és (4) bekezdésének, mert sem az Aarhusi rendelet, sem az EUB ítélkezési gyakorlata nem hajtja végre az említett bekezdésekből fakadó kötelezettségeket vagy felel meg azoknak.” (A Megfelelési Bizottság megállapításainak 123. pontja).

               (5)Az EU által az egyezmény aláírásakor tett és annak jóváhagyásakor megerősített nyilatkozat felhívja az Aarhusi Egyezmény testületeinek figyelmét arra, hogy „a Közösség intézményei az egyezmény által szabályozott területen a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó meglévő és a jövőben készülő jogszabályaiknak, valamint a közösségi jog egyéb vonatkozó szabályainak keretein belül alkalmazzák az egyezményt.”

               (6)A megállapítások nem ismerik el a nemzeti bíróságoknak az Aarhusi Egyezmény 9. cikke (3) bekezdésének végrehajtásában játszott központi szerepét, és nem ismerik el érvényes jogorvoslati eszközként az Európai Unió Bírósága elé terjesztett előzetes döntéshozatali eljárások uniós rendszerét
                  24
               .

               (7)A megállapítások azt ajánlják, hogy a felek ülése tegyen olyan lépéseket, amelyek egyértelműen ellentétben állnak az uniós jogrend alapvető elveivel és bírósági felülvizsgálati rendszerével. A megállapítások nem ismerik el az EU különleges jogrendjét.

               (8)Az EU továbbra is teljes mértékben támogatja az Aarhusi Egyezmény fontos célkitűzéseit.

               (9)A megállapításokat az Aarhusi Egyezményben részes felek ülésének 2017 szeptemberében a montenegrói Budvában tartandó hatodik ülésszaka elé terjesztik, és elfogadásuk esetén azok elnyerhetik az Aarhusi Egyezmény hivatalos értelmezésének státuszát, így a szerződő felekre és az egyezmény szerveire nézve kötelezővé válnának.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Aarhusi Egyezmény részes felei ülésének hatodik ülésszakán az ACCC/C/2008/32. számú megfelelési ügyben az Európai Unió nevében képviselendő álláspont a következő:

               –elutasító szavazat a megállapítások elfogadásáról.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  Közzétéve az ENSZ-EGB weboldalán, lásd:

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf

                     (2)
                  A Tanács 2005/370/EK határozata, HL L 124., 2005.5.17., 1. o.

                     (3)
                  Az EU-nyilatkozatot az ENSZ-EGB honlapján a „Nyilatkozatok és fenntartások” cím alatt tették közzé, lásd:

                     https://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=IND&mtdsg_no=XXVII-13&chapter=27&clang=_en

                     (4)
                  HL L 264., 2006.9.25., 13. o.

                     (5)

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/compliance/C2008-32/Findings/C32_EU_Findings_as_adopted_advance_unedited_version.pdf

                     (6)
                  Lásd a megállapítások 60–84. pontját.

                     (7)
                  Lásd a megállapítások 85–121. pontját.

                     (8)
                  Lásd a megállapítások 122–123. és 81–83. pontját.

                     (9)
                  Lásd a megállapítások 124–126. pontját.

                     (10)
                  25/62. sz., Plaumann kontra Bizottság ügy, ECLI:EU:C:1963:17.

                     (11)
                  Lásd például a C-456/13 P. sz., T & l Sugars Ltd és az Sidul Acúcares kontra Bizottság ügyet, ECLI: EU: C: 2015:284, 63. pont; a C-583/11 P. sz., Inuit Tapiriit Kanatami a.o. kontra Parlament és Tanács ügyet, ECLI: EU: C: 2013:625, 72. pont; és a C-274/12. sz., Telefónica kontra Bizottság ügyet, ECLI:EU:C:2013:852., 46. pont.

                     (12)
                  Lásd például a T-600/15. sz., PAN Europe aos kontra Európai Bizottság ügyet, ahol a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy „az Unió által megkötött nemzetközi megállapodások, így az Aarhusi Egyezmény nem rendelkezik elsőbbséggel az elsődleges uniós joggal szemben, ezért nem engedhető meg, hogy az említett egyezmény alapján eltérjenek az EUMSZ 263. cikk negyedik bekezdésétől.” (A végzés 56. pontja; ECLI:EU:T:2016:601).

                     (13)
                  Lásd a 2/13. sz. vélemény 198. pontját.

                     (14)
                  C-401/12 P – C-403/12 P sz., Tanács és Bizottság kontra Vereniging Milieudefensie aos, egyesített ügyek, EU:C:2015:4, 60. pont; C-404/12 P és C-405/12 P sz., Tanács és Bizottság kontra Stichting Natuur en Milieu aos, egyesített ügyek, EU:C:2015:5, 52. pont;

                     (15)
                  1/09. sz. vélemény, Creation of a Unified Patent Litigation System, EU:C:2011:123, 80. pont.

                     (16)
                  Lásd például a C-50/00. P. sz., Unión de Pequeños Agricultores kontra Tanács ügyet, ECLI:EU:C:2002:462, 40. pont; vagy a T-236/04. és T-241/04. sz., EEB aos kontra Bizottság egyesített ügyeket, ECLI:EU:T:2005:426, 66. pont.

                     (17)
                  T-177/13. sz., Test BioTech eV aos kontra Bizottság ügy, EU:T:2016:736, 56. pont, második mondat.

                     (18)
                  Lásd például: T-19/13. sz., Frank Bold Society kontra Bizottság ügy, EU:T:2015:520, 38. és 44–45. pont; valamint T-565/14. sz., European Environmental Bureau kontra Bizottság ügy, EU:T:2015:559, 40–49. pont.

                     (19)
                  Az eljárási szabályzatról szóló I/1. határozat (vö. különösen a döntéshozatalról szóló 35. cikkel), lásd:

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/mop1/ece.mp.pp.2.add.2.e.pdf

                     (20)

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf

                     (21)
                  A környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezménynek az Európai Közösség nevében való megkötéséről szóló, 2005. február 17-i 2005/370/EK tanácsi határozat (HL L 124., 2005.5.17., 1. o.).

                     (22)
                  HL L 264., 2006.9.25., 13. o.

                     (23)

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/compliance/C2008-32/Findings/C32_EU_Findings_as_adopted_advance_unedited_version.pdf

                     (24)
                  Lásd a megállapítások 58. pontját: „Bár az uniós tagállamok nemzeti bíróságai által végrehajtott bírósági felülvizsgálatok rendszere, ideértve az előzetes döntéshozatal kérelmezésének lehetőségét is, jelentős eleme az uniós jog tagállamokban történő következetes alkalmazásának és megfelelő végrehajtásának, nem szolgáltathat alapot az uniós bíróságokhoz való nyilvános hozzáférés megtagadására az uniós intézmények és szervek határozatainak, jogi aktusainak és mulasztásainak megtámadása esetén”.


title: Javaslat: a Tanács határozata az Egyesült Királyságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdése a) pontjától, valamint 168. és 169. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának folytatására történő felhatalmazásáról (Csak az angol nyelvű változat hiteles)

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0752

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 26.11.2007COM(2007) 752 véglegesJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz Egyesült Királyságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdése a) pontjától, valamint 168. és 169. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának folytatására történő felhatalmazásáról (Csak az angol nyelvű változat hiteles)(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |110 | A javaslat indokai és célkitűzései A közös hozzáadottértékadó (héa)-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK irányelv 395. cikke (1) bekezdése értelmében a Tanács – a Bizottság javaslata alapján – bármely tagállamot egyhangúlag felhatalmazhatja arra, hogy az irányelvben foglaltaktól eltérő különös intézkedéseket vezessen be a hozzáadottérték-adó beszedésének egyszerűsítésére vagy egyes adócsalások és -kikerülések megelőzésére. Az Egyesült Királyság a Bizottság Főtitkársága által 2007. február 5-én nyilvántartásba vett levélben felhatalmazást kért arra, hogy fenntarthasson egy eltérést, amelyet korábban az 1995. június 29-i tanácsi határozat, majd az 1998. március 9-i (módosított) 1998/20/EK határozat már engedélyezett. A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2007. október 15-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot az Egyesült Királyság kérelméről. A Bizottság 2007. október 17-én kelt levelében értesítette az Egyesült Királyságot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információnak. |120 | Általános háttér A fentiekben említett tanácsi határozatok engedélyezték az Egyesült Királyság számára azt, hogy az adóalanyokkal szemben 50 %-ra korlátozza az üzleti- és magáncélra egyaránt használt személygépkocsik bérlésére vagy lízingjére kivetett héa utáni adólevonási jogot, továbbá azt is, hogy ne tekintse ellenérték fejében adott szolgáltatásnyújtásnak az adóalany által üzleti célból bérelt vagy lízingelt autó magáncélú használatát. Ez az eltérés megszünteti annak szükségességét, hogy a bérbevevőnek vagy lízingbe vevőnek nyilvántartást kelljen vezetnie az ilyen típusú személygépkocsival magáncélból megtett kilométerekről és a magáncélú kilométerek alapján kelljen héát elszámolnia. Az eltérés tehát elsősorban egyszerűsítő intézkedésnek tekintendő. Az eltérés többszöri meghosszabbítás után 2007. december 31-én veszti hatályát. Annak érdekében, hogy egy különleges intézkedés megfelelőségét és hatékonyságát meg lehessen ítélni, az eltéréseket általában csak korlátozott időre engedélyezik. Ebben a tekintetben a Bizottság – a rendelkezésre álló információk alapján – azt a következtetést vonja le, hogy az Egyesült Királyságban az adóalanyok az általuk bérelt vagy lízingelt autókat általában továbbra is 50 %-ban üzleti-, 50 %-ban pedig magáncélra (illetve bármely más, a 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében nem üzleti célra) használják. Ez tehát azt jelenti, hogy azok a jogi és tényállásbeli körülmények, amelyek az eredeti eltérést indokolták, még mindig relevánsak. Ugyanakkor 2004. október 29-én a Bizottság egy olyan tanácsi irányelvre tett javaslatot, amely azon kiadási kategóriák összehangolását tartalmazza, amelyek esetében a tagállamok a levonási jog tekintetében eltérést alkalmazhatnak [ez az úgynevezett héa egyszerűsítési javaslat (COM(2004)728 végleges)]. Mivel a javaslat a gépkocsikkal kapcsolatos költségeket is tartalmazza, az e témában alkalmazott eltérések érvényességét nem lehet a javasolt irányelv hatálybalépésén túli időpontig meghosszabbítani. Amennyiben a javasolt irányelv 2010. december 31-ig nem lépne hatályba, az eltéréseket akkor is legfeljebb eddig az időpontig lehet meghosszabbítani annak érdekében, hogy meg lehessen ítélni, hogy az adólevonási jog 50 %-os korlátozása továbbra is ésszerű és elfogadható módon tükrözi-e a gépkocsik üzleti-, és magáncélú használatának megoszlását. |130 | A javaslat által érintett területet szabályozó hatályos rendelkezések A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról szóló 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 6. és 17. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának az Egyesült Királyság számára való engedélyezéséről szóló, 1998. március 9-i 98/198/EK tanácsi határozat (HL L 76., 1998.3.13, 31. o.). Ezt a határozatot az 1999. január 18-i 99/79/EK tanácsi határozat (HL L 27., 1999.2.2., 22. o.), a 2000. november 27-i 2000/747/EK tanácsi határozat (HL L 302., 2000.12.1., 63. o.), a 2003. december 22-i 2003/909/EK tanácsi határozat (HL L 342., 2003.12.30., 49. o.) és a 2004. december 7-i 2004/855/EK tanácsi határozat (HL L 369., 2004.12.16., 61. o.) módosította. A 2006/112/EK irányelv 176. cikke előírja, hogy a Tanács állapítja meg, mely kiadások nem jogosítanak a héa levonására. Ennek megtörténtéig pedig felhatalmazza a tagállamokat az 1979. január 1-jén hatályban lévő kivételek fenntartására. Emiatt számos „standstill” rendelkezés létezik, amely korlátozza a gépjárművekkel kapcsolatos héa-levonás jogát. |141 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazható. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |219 | Nem releváns. |Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |229 | Külső szakvéleményre nem volt szükség. |230 | Hatásvizsgálat A javasolt határozat célja egy olyan egyszerűsítő intézkedés hatályának meghosszabbítása, amely megszünteti annak szükségességét, hogy az adóalanynak nyilvántartást kelljen vezetnie a vállalkozás által használt személygépkocsikkal magáncélból megtett kilométerekről és azokra kelljen héát elszámolnia, ezáltal pedig lehetséges pozitív gazdasági hatással járhat. Azonban az eltérés szűk alkalmazási köre és időben korlátozott alkalmazása miatt e hatás mindenképpen korlátozott lesz. Továbbá az intézkedés megközelítését tekintve hasonlít a COM(2004) 728 végleges bizottsági javaslathoz, amely szabályokat tartalmaz arra vonatkozóan, hogy milyen típusú kiadásokra terjedhet ki az adólevonás jogának korlátozása. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |305 | A javasolt intézkedés összefoglalása Az Egyesült Királyság számára nyújtott felhatalmazás arra vonatkozóan, hogy továbbra is eltérést alkalmazzon a 2006/112/EK irányelvtől a tekintetben, hogy 50 %-ra korlátozza a nem kizárólag üzleti célra használt személygépkocsik bérlése vagy lízingje utáni héa-levonási jogot. A levonási jog korlátozása esetén az adóalany mentesül a járművek magáncélú felhasználására kivetett héa nyilvántartása alól. A határozat attól függően, hogy melyik időpont van korábban, a határozatban megállapított napon vagy az e területen az adólevonás jogára vonatkozó korlátozásokat szabályozó közösségi szabályok hatálybalépésének napján veszti hatályát. |310 | Jogalap A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK héa-irányelv 395. cikke. |329 | A szubszidiaritás elve A héa-irányelv 395. cikkének megfelelően a javasolt intézkedést, amely egy tagállam számára engedélyezi az ezen irányelvtől való eltérést, a Tanács a Bizottság javaslata alapján fogadja el. Ezért a javasolt intézkedést csak közösségi szinten lehet elfogadni. |Az arányosság elve A javaslat a következő ok(ok) miatt felel meg az arányosság elvének: |331 | A határozat tárgya engedély megadása egy tagállam számára annak saját kérelmére, és nem jelent semminemű kötelezettséget. |332 | Mivel az eltérés alkalmazási területe nagyon korlátozott, a különleges intézkedés arányban áll a kitűzött céllal. |Az eszközök megválasztása |341 | Javasolt eszköz: egyéb. |342 | Más eszköz nem lenne alkalmas a következő ok(ok) miatt: A héa-irányelv 395. cikke értelmében a közös héa-szabályoktól való eltérés csak abban az esetben lehetséges, ha arra a Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúan felhatalmazást ad. A Tanács határozata a legmegfelelőbb eszköz, mivel annak címzettjei az egyes tagállamok lehetnek. |KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK |409 | A javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére. |KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK |Felülvizsgálati/módosítási/megszüntetési záradék |533 | A javaslat megszüntetési záradékot tartalmaz. |1.  Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz Egyesült Királyságnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdése a) pontjától, valamint 168. és 169. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazásának folytatására történő felhatalmazásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a közös hozzáadottértékadó (héa)-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre[1] és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára[2],mivel:(1) A 95/252/EK tanácsi határozat[3], majd a 98/198/EK tanácsi határozat[4] engedélyezte az Egyesült Királyság számára azt, hogy 50 %-ra korlátozza a bérbevevővel vagy lízingbe vevővel szemben a nem kizárólag üzleti célra használt személygépkocsik bérlése vagy lízingje utáni héa-levonási jogot. Az Egyesült Királyság számára azt is engedélyezték, hogy ne ellenérték fejében adott szolgáltatásnyújtásként kezelje az adóalany által üzleti célból bérelt vagy lízingelt autó magáncélú használatát. Ez az egyszerűsítő intézkedés megszüntette annak szükségességét, hogy a bérbevevőnek vagy lízingbe vevőnek nyilvántartást kelljen vezetnie a szolgálati autóval megtett kilométerekről és minden egyes kocsi esetében a ténylegesen megtett magáncélú kilométerek alapján kelljen adót elszámolnia.(2) Az Egyesült Királyság a Bizottság Főtitkárságán 2007. február 5-én nyilvántartásba vett levelében kérelmezte a szóban forgó – 2007. december 31-én hatályát vesztő – eltérés érvényességének meghosszabbítását.(3) A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2007. október 15-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot az Egyesült Királyság kérelméről. A Bizottság 2007. október 17-én kelt levelében értesítette az Egyesült Királyságot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információnak.(4) Azok a jogi és tényállásbeli körülmények, amelyek az eltérés alkalmazására szóló engedély megadását indokolták, nem változtak és még mindig relevánsak.(5) 2004. október 29-én a Bizottság a 77/388/EGK irányelv, jelenleg 2006/112/EK irányelv, módosításáról szóló tanácsi irányelvre tett javaslatot, amely azon kiadási kategóriák összehangolását tartalmazza, amelyek esetében a levonási jog tekintetében eltérést lehet alkalmazni[5]. A javaslat értelmében a motoros közúti járművek esetén is lehet a levonási jog tekintetében eltérést alkalmazni. Indokolt tehát a felhatalmazást az említett irányelv hatálybalépésének időpontjáig meghosszabbítani. A felhatalmazás azonban legkésőbb 2010. december 31-én abban az esetben is hatályát veszti, ha az említett irányelv eddig az időpontig nem lépne hatályba, annak érdekében, hogy az üzleti- és magáncélú használat százalékos megoszlásának tükrében meg lehessen ítélni az említett határozat szükségességét.(6) Az eltérés hatályának meghosszabbítása nem érinti hátrányosan az Európai Közösségek héából származó saját forrásait,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 2006/112/EK tanácsi irányelv 168. és 169. cikkétől eltérve az Egyesült Királyság felhatalmazást kap, hogy a bérbevevővel vagy lízingbe vevővel szemben 50 %-ra korlátozza a héa-levonási jogot a nem kizárólag üzleti célra használt motoros közúti járművekkel kapcsolatos kiadások esetében.2. cikkA 2006/112/EK tanácsi irányelv 26. cikke (1) bekezdésének a) pontjától eltérve az Egyesült Királyság felhatalmazást kap, hogy ne ellenérték fejében adott szolgáltatásnyújtásként kezelje az adóalany által üzleti célból bérelt vagy lízingelt autó magáncélú használatát.3. cikkEz a felhatalmazás hatályát veszti azon a napon, amikor hatályba lépnek azok a közösségi szabályok, amelyek meghatározzák, hogy a közúti gépjárművekkel kapcsolatos mely költségek nem vonhatók le teljes mértékben a héából, de legkésőbb 2010. december 31-én.4. cikkEnnek a határozatnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 347., 2006.12.11., 1. o. A 2006/138/EK irányelvvel (HL L 384., 2006.12.29., 92. o.) módosított irányelv.[2] HL C, , o.[3] HL L 159., 1995.7.11., 19. o.[4] HL L 76., 1998.3.13., 31. o. A legutóbb a 2004/855/EK határozattal (HL L 369., 2004.12.16., 61. o.) módosított határozat.[5] COM(2004) 728 végleges


|

52011PC0543

Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Gazdasági Közösség és a Szíriai Arab Köztársaság közötti együttműködési megállapodás alkalmazásának részleges felfüggesztéséről  /* COM/2011/0543 végleges - 2011/0235 (NLE) */

	INDOKOLÁSA Tanács 2011. május 9-án elfogadta a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 442/2011/EU rendeletet[1].A 2011/[…]/KKBP tanácsi határozat[2] további intézkedések elfogadását írja elő, beleértve a nyersolaj Szíriából történő vásárlásának, importjának vagy szállításának tilalmát, valamint a Basar al-Asszad elnök és rezsimje által támogatott vagy azt támogató további személyek és szervezetek pénzeszközeinek és gazdasági erőforrásainak befagyasztását. A további természetes és jogi személyek, szervezetek és testületek felsorolása, amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik, a határozat mellékletében található.Ezeket az intézkedéseket a 2011/[…]/EU tanácsi rendelet fogadta el.Ezen intézkedés alá eső bizonyos termékek az Európai Gazdasági Közösség és a Szíriai Arab Köztársaság közötti együttműködési megállapodás alkalmazási körébe tartoznak, amely megállapodást e termékek vonatkozásában fel kell függeszteni.2011 márciusa óta a szíriai hatóságok súlyosan megsértették az emberi jogokat, ami az ENSZ emberi jogi főbiztosának 2011. augusztus 18-i nyilatkozata szerint az emberiesség elleni bűntettnek minősülhet.Ezenkívül az együttműködési megállapodás preambuluma jelzi, hogy a szerződő felek a megállapodást azzal az óhajjal írták alá „hogy kimutassák baráti kapcsolataik fenntartására és megszilárdítására irányuló közös szándékukat az Egyesült Nemzetek Alapokmánya elveivel összhangban”. A jelenlegi helyzetben nem lehet többé úgy tekinteni, hogy Szíriával fenn lehet tartani a baráti kapcsolatokat az Egyesült Nemzetek Alapokmánya elveivel összhangban.Másrészt Szíria népét, amely már eleget szenvedett az elnyomás miatt, nem érintheti hátrányosan a Szíriával fentartott átfogó együttműködés felfüggesztése. Ezért az együttműködés felfüggesztésének csak a hatóságokra kell irányulnia. Mivel jelenleg a nyersolaj és a kőolajtermékek jelentik azokat a termékeket, amelyek kereskedelméből a rezsim a legnagyobb hasznot húzza és amely így támogatást nyújt annak elnyomó politikájához, az együttműködési megállapodás felfüggesztését a nyersolajra és a kőolajtemékekre kell korlátozni.2011/0235 (NLE)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Gazdasági Közösség és a Szíriai Arab Köztársaság közötti együttműködési megállapodás alkalmazásának részleges felfüggesztésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,mivel:1.  1977. január 18-án az Európai Gazdasági Közösség és a Szíriai Arab Köztársaság együttműködési megállapodást kötött, (a továbbiakban az együttműködési megállapodás)[3] az felek közötti átfogó együttműködés előmozdítása érdekében.2.  Az együttműködési megállapodás a felek azon közös szándékán alapul, hogy baráti kapcsolataikat az Egyesült Nemzetek Alapokmánya elveivel összhangban fenntartsák és megszilárdítsák.3.  2011 márciusa óta növekedett a gazdasági és politikai elégedetlenség, és erősödtek a tiltakozások a szíriai hatóságoknak a hatalommal való visszaélései miatt. A peremvidékeken kezdődő óvatos tiltakozások országos szintű felkeléssé fejlődtek. A szíriai hatóságok rendkívül erőszakos módon reagáltak és reagálnak továbbra is, beleértve a békés tiltakozók közé lövetést.4.  2011. augusztus 18-án az ENSZ emberi jogi főbiztosa nyilatkozatot adott ki az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a Szíriai Arab Köztársaság emberi jogi helyzetével foglalkozó, 17. rendkívüli üléséhez kapcsolódóan. A nyilatkozatban emlékeztetett arra, hogy az Emberi Jogi Tanács által kért, Szíriába küldött tényfeltáró misszió augusztus 18-i jelentésében megállapította, hogy a szíriai biztonsági és katonai erők széles körben és szisztematikusan megsértik az emberi jogokat, elterjedtek a gyilkosságok, az erőszakos eltűnések, a kínzás, a fogva tartás és az üldözés. A főbiztos úgy vélte, hogy e cselekmények elterjedtsége és jellege kimerítheti az emberiesség elleni bűntett fogalmát, és sürgette a Biztonsági Tanács tagjait, vegyék fontolóra, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság elé utalják a jelenlegi szíriai helyzetet.5.  Ugyanazon a napon az Európai Unió elítélte a Basar al-Asszad és rezsimje által saját népe ellen folytatott kíméletlen fellépést, amely sok szíriai állampolgár halálát vagy sebesülését okozta. Az EU számos alkalommal hangsúlyozta, hogy a kíméletlen elnyomást be kell szüntetni, a fogva tartott tüntetőket szabadon kell bocsátani, biztosítani kell a nemzetközi humanitárius és emberi jogi szervezetek, valamint a média akadálytalan működését, továbbá valódi, széles körű nemzeti párbeszédet kell kezdeményezni. A szíriai vezetés azonban nem reagált az EU, valamint a szélesebb nemzetközi közösség felhívására.6.  2011. augusztus 23-án az Emberi Jogi Tanács határozatot fogadott el az emberi jogok súlyos megsértéséről a Szíriai Arab Köztársaságban, amelyben határozottan elítélte az emberi jogoknak a szíriai hatóságok által továbbra is folytatódó súlyos megsértését, ismételten felszólította a szíriai hatóságokat, hogy tartsák be a nemzetközi jog szerinti kötelezettségeiket, hangsúlyozta a nemzetközi jog állítólagos megsértésével, beleértve az esetlegesen emberiesség elleni bűntettnek minősülő fellépésekkel kapcsolatos nemzetközi, átlátható, független és gyors vizsgálat és a felelősök felelősségre vonásának szükségességét, valamint határozatot hozott egy független nemzetközi vizsgálóbizottság kiküldéséről a nemzetközi emberi jogok Szíriában történő megsértésének kivizsgálására.7.  Mivel Szíria kötelezettségeinek súlyos megsértése a kötelező nemzetközi jogi normák terén merül fel, az Európai Unió úgy határozott, hogy további korlátozó intézkedéseket fogad el a szíriai rezsim ellen, és úgy véli, hogy szükséges az együttműködési megállapodás alkalmazásának részleges felfüggesztése.8.  Ezenkívül, az együttműködési megállapodás preambuluma szerint a szerződő felek a megállapodást azzal az óhajjal írták alá „hogy kimutassák baráti kapcsolataik fenntartására és megszilárdítására irányuló közös szándékukat az Egyesült Nemzetek Alapokmánya elveivel összhangban”. A jelenlegi körülmények közepette az Európai Unió úgy véli, hogy Szíriában a jelenlegi helyzetben egyértelműen megsértik az ENSZ Alapokmányának elveit, amelyek a Szíria és az Európai Unió közötti együttműködés alapját jelentik. Az Európai Unió ezért úgy véli, hogy a körülményekben alapvető változások álltak be a megállapodás aláírásának idejében meglévő körülményekhez képest, amelyek igazolják az együttműködési megállapodás részleges felfüggesztését.9.  A részleges felfüggesztésnek addig kell tartania, amíg a szíriai hatóságok véget nem vetnek az emberi jogok szisztematikus megsértésének, és ismét úgy lehet tekinteni, hogy megfelelnek azoknak az elveknek, amelyek az együttműködési megállapodás alapját képezik.10.  Mivel a megállapodás felfüggesztésének a szíriai hatóságokra kell irányulnia és nem a szíriai népre, ezért a felfüggesztésnek korlátozottnak kell lennie. Mivel a nyersolaj és a kőolajtermékek jelentik jelenleg azokat a termékeket, amelyek kereskedelméből a szíriai rezsim a legnagyobb hasznot húzza, és amely így támogatást nyújt elnyomó politikájához, a megállapodás felfüggesztését a nyersolajra és a kőolajtermékekre kell korlátozni,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkAz Európai Gazdasági Közösség és a Szíriai Arab Köztársaság közötti együttműködési megállapodás 12. és 14. cikke az I. mellékletben felsorolt intézkedések tekintetében felfüggesztésre kerül.2. cikkErről a határozatról értesíteni kell Szíriát.3. cikkEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [ ] napon lép hatályba..4. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETA 1. cikkben említett intézkedések listája11.  A nyersolaj és a kőolajtermékek behozatala az Európai Unióba, amennyiben:12.  Szíriából származnak, vagy13.  Szíriából kerültek kivitelre;14.  Szíriában található vagy Szíriából származó nyersolaj vagy kőolajtermékek vásárlása;15.  Szíriából származó vagy Szíriából bármely más országba exportált nyersolaj vagy kőolajtermékek szállítása;16.  Az (1), (2) és (3) bekezdésben felsorolt rendelkezésekkel kapcsolatosan közvetve vagy közvetlenül finanszírozás vagy pénzügyi támogatás nyújtása, beleértve a pénzügyi derivatívákat és a határidős termékeket, valamint a biztosítást és viszontbiztosítást; valamint17.  Az olyan tevékenységekben való tudatos és szándékos részvétel, amelyeknek célja vagy hatása közvetve vagy közvetlenül az (1), (2) (3) és (4) bekezdésben említett tilalmak megkerülése. [1] HL L 121, 2011.5.10.,11.o.[2] HJ L […][3] HL L 269., 1978.9.27., 2. o.