				|

		52014PC0448

			Javaslat A TANÁCS RENDELETE az Európai Közösség és a Kazah Köztársaság között az egyes acéltermékek kereskedelméről szóló, 2008. december 8-i 1340/2008/EK tanácsi rendeletnek Horvátország Európai Unióhoz történő csatlakozása miatti kiigazításáról /* COM/2014/0448 final - 2014/0207 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
Az egyrészről az Európai Közösségek és
azok tagállamai, másrészről a Kazah Köztársaság közötti partnerségi és
együttműködési megállapodás 17. cikkének (1) bekezdése meghatározza, hogy
az egyes acéltermékek kereskedelme a mennyiségi szabályokról szóló egyedi
megállapodások tárgyát képezi.
Az Európai Közösség és a Kazah Köztársaság
kormánya között fennálló, az egyes acéltermékek kereskedelméről szóló, 2005.
július 19-én kötött kétoldalú megállapodás 2006. december 31-én lejárt. 2007
óta az egyes acéltermékeknek az Európai Közösség és Kazahsztán közötti
kereskedelmét az 1870/2006/EK tanácsi rendeletben, illetve az 1531/2007/EK
tanácsi rendeletben megállapított autonóm intézkedések szabályozzák. 2009 óta –
az új megállapodás aláírásáig és hatálybalépéséig vagy Kazahsztánnak a
Kereskedelmi Világszervezethez (WTO) történő csatlakozásáig – az 1340/2008/EK
tanácsi rendeletben meghatározott keretmennyiségek alkalmazandók. Emellett a
rendelet eljárást ír elő a szabályok kezelésére, amely alapján a
tagállamok illetékes hatóságai addig nem adják ki a behozatali engedélyt, amíg
meg nem kapják a Bizottságtól a megerősítést arról, hogy az adott
mennyiség a szóban forgó keretmennyiségen belül marad.
2013. július 1-jén Horvátország csatlakozott
az EU-hoz. Ez a javaslat a Horvátország európai uniós csatlakozásának
figyelembevétele céljából szükséges kiigazítás.
A javaslat nem irányozza elő a hatályos
kontingensek módosítását. A horvát kereskedelempolitikai hivatal adatai alapján
Horvátország az elmúlt három évben nem importált a rendelet hatályába tartozó
acélterméket Kazahsztánból, továbbá a meglévő kontingenst nem használták
fel. A kontingens kihasználása 2012-ben és 2013-ban 0 %-os volt.
2.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
Horvátország csatlakozási okmányának 50. cikke
előírja, hogy amennyiben az intézményeknek a csatlakozást
megelőzően elfogadott jogi aktusait a csatlakozás miatt ki kell
igazítani, és a csatlakozási okmány vagy annak mellékletei a szükséges
kiigazításokról nem rendelkeznek, a Tanács, a Bizottság javaslata alapján, minősített
többséggel elfogadja a szükséges jogi aktusokat. Amennyiben az említett jogi
aktusokat a csatlakozást követően fogadják el, azok
a csatlakozás napjától alkalmazhatók.
A rendelet tervezett módosításai közvetlenül
és kizárólag Horvátország Európai Unióhoz való csatlakozásához kapcsolódnak,
ezért az egyetlen jogi alapot a csatlakozási okmány 50. cikke képezi.
Az előirányzott módosítások a
következőkből állnak:
1.           a 9. cikk (6) bekezdésének
kiegészítése a HR betűkkel, amelyek az egyes exportengedélyekhez vagy
azokkal egyenértékű dokumentumokhoz kapcsolódó szabványosított
sorozatszámban Horvátországot, mint tervezett rendeltetési tagállamot
azonosítják, valamint
2.           a IV. melléklet módosítása az
1340/2008/EK tanácsi rendelet végrehajtásáért felelős illetékes nemzeti
hatóságok listájának a horvát nemzeti hatósággal történő kiegészítése
céljából.
3.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A javaslatnak várhatóan nincsenek
költségvetési hatásai.
2014/0207 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS RENDELETE
az Európai Közösség és a Kazah Köztársaság
között az egyes acéltermékek kereskedelméről szóló, 2008. december 8-i
1340/2008/EK tanácsi rendeletnek Horvátország Európai Unióhoz történő
csatlakozása miatti kiigazításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre,
tekintettel Horvátország csatlakozási
okmányára és különösen annak 50. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       Horvátország csatlakozási
okmányának 50. cikke értelmében, amennyiben az intézmények jogi aktusai 2013.
július 1-je után hatályban maradnak, és azokat a csatlakozás miatt ki kell
igazítani, és a csatlakozási okmány vagy annak mellékletei a szükséges
kiigazításokról nem rendelkeznek, a Tanács fogadja el a szükséges jogi
aktusokat.
(2)       Az Európai Közösség és a
Kazah Köztársaság között az egyes acéltermékek kereskedelméről szóló, 2008.
december 8-i 1340/2008/EK tanácsi rendeletet[1]
Horvátország csatlakozása előtt fogadták el, ezért az a csatlakozás ténye
miatt kiigazításra szorul, és ezt a kiigazítást sem Horvátország csatlakozási
okmánya, sem annak mellékletei nem írják elő.
(3)       Ezért indokolt a
Horvátországot azonosító két betűvel való kiegészítés, mely két betű
az egyes exportengedélyekhez vagy azokkal egyenértékű dokumentumokhoz
kapcsolódó szabványosított sorozatszámban a tervezett rendeltetési tagállamot
jelöli, valamint az 1340/2008/EK tanácsi rendelet végrehajtásáért felelős
illetékes nemzeti hatóságok listájának a horvát nemzeti hatósággal történő
kiegészítése.
(4)       Annak érdekében, hogy az
acéltermékeknek az 1340/2008/EK tanácsi rendelet szerinti kereskedelmét mindez
ne befolyásolja, szükség van a visszamenőleges hatályú alkalmazásra.
(5)       Ezért az 1340/2008/EK
rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 1340/2008/EK rendelet a
következőképpen módosul:
1.           A 9. cikk (6) bekezdése helyébe a
következő szöveg lép:
„(6)   E sorozatszám a következő
elemekből áll:
–
az exportáló országot jelölő két betű:
KZ = Kazah Köztársaság,
–
a tervezett rendeltetési tagállamot jelölő két
betű:
BE = Belgium
BG = Bulgária
CZ = Cseh Köztársaság
DK = Dánia
DE = Németország
EE = Észtország
IE = Írország
GR = Görögország
ES = Spanyolország
FR = Franciaország
HR = Horvátország
IT = Olaszország
CY = Ciprus
LV = Lettország
LT = Litvánia
LU = Luxemburg
HU = Magyarország
MT = Málta
NL = Hollandia
AT = Ausztria
PL = Lengyelország
PT = Portugália
RO = Románia
SI = Szlovénia
SK = Szlovákia
FI = Finnország
SE = Svédország
GB = Egyesült Királyság,
–
egy egyjegyű szám, amely a kontingensévet
jelöli a szóban forgó év utolsó számjegyével, pl.: 2009 esetében „9”,
–
egy kétjegyű szám, amely az exportáló ország
kiállító hatóságát azonosítja,
–
egy 00 001-től 99 999-ig folyamatosan
terjedő, ötszámjegyű szám, amely a rendeltetés egyedi tagállamát
határozza meg.”
2.           Az 1340/2008/EK rendelet IV.
mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2013. július 1-jétől
kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               A Tanács 2008. december 8-i 1340/2008/EK rendelete az
Európai Közösség és a Kazah Köztársaság között az egyes acéltermékek
kereskedelméről (HL L 348., 2008.12.24., 1. o.).
MELLÉKLET
„IV.
melléklet
СПИСЪК
НА
КОМПЕТЕНТНИТЕ
НАЦИОНАЛНИ
ОРГАНИ
LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES
COMPETENTES
SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH
ORGÁNŮ
LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER
LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER
MITGLIEDSTAATEN
PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI
ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ
ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ
ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ
ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ
LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES
LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES
POPIS NADLEZNIH NACIONALNIH TIJELA
ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI
VALSTU KOMPETENTO IESTĀŽU SARAKSTS
ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ
INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS
AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA
LISTA TAL-AWTORITAJIET NAZZJONALI KOMPETENTI
LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES
WYKAZ WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH
LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES
LISTA AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE
COMPETENTE
ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV
SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV
LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA
VIRANOMAISISTA
FÖRTECKNING ÖVER
BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER
BELGIQUE/BELGIË
Service public fédéral de l'économie, des PME,
des classes moyennes et de l'énergie
Direction générale du potentiel économique
Service des licences
Rue de Louvain 44
B-1000 Bruxelles
Fax (32-2) 277 50 63
Federale Overheidsdienst Economie, KMO,
Middenstand & Energie
Algemene Directie Economisch Potentieel
Dienst Vergunningen
Leuvenseweg 44
B-1000 Brussel
Fax (32-2) 277 50
63
DANMARK
Erhvervs- og Byggestyrelsen
Økonomi- og Erhvervsministeriet
Langelinie Allé 17
DK-2100 København Ø
Fax: (45) 35 46
60 01
DEUTSCHLAND
Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle,
(BAFA)
Frankfurter Straße 29—35
D-65760 Eschborn 1
Fax: (49) 6196 90
88 00
БЪЛГАРИЯ
Министерство
на
икономиката
и енергетиката
дирекция
"Регистриране,
лицензиране
и контрол"
ул.
"Славянска"
№ 8
1052 София
Факс: (359-2) 981 50
41
Fax (359-2) 980
47 10
ČESKÁ REPUBLIKA
Ministerstvo průmyslu a obchodu
Licenční správa
Na Františku 32
CZ-110 15 Praha 1
Fax: (420) 224 21
21 33
FRANCE
Ministère de l'économie, des finances et de
l'industrie
Direction générale des entreprises
Sous-direction des biens de consommation
Bureau textile-importations
Le Bervil
12, rue Villiot
F-75572 Paris Cedex 12
Fax (33) 153 44
91 81
REPUBLIKA HRVATSKA
Ministarstvo vanjskih i europskih poslova
Trg N. Š. Zrinskog 7-8,
10000 Zagreb
Tel: (385) 1 6444626
Fax: (385) 1
6444601
ITALIA
Ministero dello Sviluppo Economico
Direzione Generale per la Politica Commerciale
DIV. III
Viale America, 341
I-00144 Roma
Tel. (39) 06 59 64 24 71/59 64 22 79
Fax (39) 06 59 93 22 35/59 93 26 36
E-mail: polcom3@mincomes.it
EESTI
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium
Harju 11
EE-15072 Tallinn
Faks: +372 631
3660
IRELAND
Department of Enterprise, Trade and Employment
Import/Export Licensing, Block C
Earlsfort Centre
Hatch Street
IE-Dublin 2
Fax: +353-1-631
25 62
ΕΛΛΑΣ
Υπουργείο
Οικονομίας &
Οικονομικών
Γενική
Διεύθυνση
Διεθνούς
Οικονομικής
Πολιτικής
Διεύθυνση
Καθεστώτων
Εισαγωγών-Εξαγωγών,
Εμπορικής
Άμυνας
Κορνάρου
1
GR-105 63 Αθήνα
Φαξ
(30-210) 328 60 94
ESPAÑA
Ministerio de Industria, Turismo y Comercio
Secretaría General de Comercio Exterior
Subdirección General de Comercio Exterior de
Productos Industriales
Paseo de la Castellana 162
E-28046 Madrid
Fax: +34-91 349
38 31
ΚΥΠΡΟΣ
Υπουργείο
Εμπορίου,
Βιομηχανίας
και Τουρισμού
Υπηρεσία
Εμπορίου
Μονάδα
Έκδοσης Αδειών
Εισαγωγής/Εξαγωγής
Οδός
Ανδρέα
Αραούζου Αρ. 6
CY-1421
Λευκωσία
Φαξ
(357) 22 37 51 20
LATVIJA
Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija
Brīvības iela 55
LV-1519 Rīga
Fakss: +371-728
08 82
LIETUVA
Lietuvos Respublikos ūkio ministerija
Prekybos departamentas
Gedimino pr. 38/2
LT-01104 Vilnius
Faks. +370-5-26
23 974
LUXEMBOURG
Ministère de l’économie et du commerce
extérieur
Office des licences
BP 113
L-2011 Luxembourg
Fax (352) 46 61
38
MAGYARORSZÁG
Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
Margit krt. 85.
HU-1024 Budapest
Fax: (36-1) 336
73 02
MALTA
Diviżjoni għall-Kummerċ
Servizzi Kummerċjali
Lascaris
MT-Valletta CMR02
Fax: (356) 25 69
02 99
NEDERLAND
Belastingdienst/Douane centrale dienst voor
in- en uitvoer
Postbus 30003, Engelse Kamp 2
NL-9700 RD Groningen
Fax (31-50) 523
23 41
ÖSTERREICH
Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit
Außenwirtschaftsadministration
Abteilung C2/2
Stubenring 1
A-1011 Wien
Fax: (43-1) 7 11
00/83 86
ROMÂNIA
Ministerul pentru Întreprinderi Mici și
Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale
Direcția Generală Politici
Comerciale
Str. Ion Câmpineanu, nr. 16
București, sector 1
Cod poștal 010036
Tel. (40-21) 315 00 81
Fax (40-21) 315 04 54
e-mail:
clc@dce.gov.ro
SLOVENIJA
Ministrstvo za finance
Carinska uprava Republike Slovenije
Carinski urad Jesenice
Spodnji plavž 6C
SI-4270 Jesenice
Faks (386-4) 297
44 72
SLOVENSKO
Odbor obchodnej politiky
Ministerstvo hospodárstva
Mierová 19
827 15 Bratislava 212
Slovenská republika
Fax: (421-2) 48
54 31 16
SUOMI/FINLAND
Tullihallitus
PL 512
FI-00101 Helsinki
Faksi +358-20-492 28 52
Tullstyrelsen
PB 512
FI-00101 Helsingfors
Fax +358-20-492
28 52
POLSKA
Ministerstwo Gospodarki
Plac Trzech Krzyży 3/5
00-507 Warszawa
Polska
Fax: (48-22) 693
40 21/693 40 22
PORTUGAL
Ministério das Finanças e da Administração
Pública
Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos
Especiais sobre o Consumo
Rua da Alfândega, n.o 5, r/c
P-1149-006 Lisboa
Fax: (+351) 218
81 39 90
SVERIGE
Kommerskollegium
Box 6803
S-113 86 Stockholm
Fax (46-8) 30 67
59
UNITED KINGDOM
Department of Trade and Industry
Import Licensing Branch
Queensway House — West Precinct
Billingham
UK-TS23 2NF
Fax (44-1642) 36 42 69”


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0383(01)

Javaslat a Tanács rendelete a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló 2424/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról  /* COM/2006/0383 végleges - CNS 2006/0125 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 12.7.2006COM(2006) 383 végleges2006/0125 (CNS)2006/0126 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló 2424/2001/EK tanácsi rendelet módosításárólJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló 886/2001/IB határozat módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS A JAVASLAT HÁTTERE |A javaslat indokolása és célkitűzései A 2424/2001/EK rendelettel és a 2001/886/IB határozattal a Tanács a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztésével bízta meg a Bizottságot. E javaslatok célja a fenti rendelet és határozat módosítása, és ezáltal a SIS II kifejlesztése határidejének 2007. december 31-ig történő meghosszabbítása, valamint a szükséges költségvetés odaítélésének lehetővé tétele. Ezen túlmenően a javaslatok a fejlesztés ideje alatt Franciaországban és Ausztriában jelölik ki a rendszer helyszínét. |Általános háttér A közös határokon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló 1990. évi egyezmény IV. címének rendelkezései értelmében létrehozott Schengeni Információs Rendszer (SIS) az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni vívmányokban (acquis) foglalt rendelkezések alkalmazásának alapvető eszköze. A jelenlegi SIS-t nem úgy tervezték, hogy az Európai Unió bővítését követően képes legyen kiszolgálni az Európai Unió megnövekedett számú tagállamát, valamint a SIS II-höz kapcsolódó egyéb országokat. Emellett az információtechnológia legutóbbi fejlesztései nyújtotta előnyök kihasználása, valamint az új funkciók bevezetésének lehetővé tétele érdekében 2001-ben döntést hoztak a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről. Számos tényező indokolja azt, hogy a Tanács meghosszabbítsa a Bizottságnak adott, eredetileg egy évig tartó megbízást, például a SIS II fejlesztésével kapcsolatos közbeszerzési eljárásról szóló, az Elsőfokú Bíróság által elrendelt – később visszavont – végzést (T-447/04) követően a munkák ideiglenes felfüggesztése; az IDABC program keretében finanszírozott S-Testa kommunikációs infrastruktúra, amely a kezdeti tesztelési fázisban tervezettekkel szemben nem lesz működőképes; a fejlesztés helyszínével kapcsolatos felkészületlenség és bizonytalanság, illetve magának a projektnek az összetettsége ugyancsak negatívan hatott a tervezésre. A rendszer kifejlesztéséhez a franciaországi és ausztriai helyszíneket a 2004. április 29-i tanácsi következtetések után választották ki, amikor a Tanács megegyezésre jutott az alábbiakról: „1. A SIS II központi részét Strasbourgba helyezik; e helyszín operatív irányításáért, valamint a Bizottsággal való kapcsolattartásért Franciaország felel. 2. A rendszer működés folyamatosságát biztosító központ (Business Continuity Site) Salzburgban lesz, feltéve, hogy még a rendszer működésének megkezdése előtt meghoznak egyes szükséges intézkedéseket. A fenti esetben e helyszín operatív irányításáért, valamint a Bizottsággal való kapcsolattartásért Ausztria felel.” |A javaslat tárgykörében meglévő rendelkezések - A Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény (92-119. cikk) - A Tanács 871/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a terrorizmus elleni küzdelem keretében a Schengeni Információs Rendszer egyes új funkcióinak bevezetéséről - A Tanács 2005/211/BI határozata (2005. február 24.) néhány új funkciónak – többek között a terrorizmus elleni küzdelemnek – a Schengeni Információs Rendszerbe történő bevezetéséről - Az Európai Parlament és a Tanács 1160/2005/EK rendelete (2005. július 6.) a közös határokon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló egyezménynek a járművek forgalmi engedélyének kiadására hatáskörrel rendelkező tagállami szolgálatok Schengeni Információs Rendszerhez való hozzáférésével kapcsolatos módosításáról A Megállapodás és a fenti három jogi aktus alkotja a SIS, illetve a jövőben a helyébe lépő SIS II jelenlegi jogi keretét. A Bizottság javaslatot terjesztett elő a SIS II létesítéséről, működtetéséről és felhasználásáról szóló rendeletre és határozatra (COM (2005) 230 és 236), illetve a járművek forgalmi engedélyének kiadására hatáskörrel rendelkező tagállami szolgálatoknak a Schengeni Információs Rendszer második generációjához (SIS II) való hozzáféréséről szóló rendeletre (COM (2005) 237). |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Nem alkalmazható. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Az érdekelt felekkel folytatott konzultáció |A konzultáció módszerei, a megcélzott főbb ágazatok és a válaszadók általános bemutatása A tagállamok szakértőit – különösen a SIS II bizottság keretében – szorosan bevonják a SIS II kifejlesztésébe. |A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja Nem alkalmazható. |A szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |Hatásvizsgálat E javaslathoz nincs szükség olyan hatásvizsgálatra, amely nem szerepel a Bizottság 2006. évi munkaprogramjában. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |A javasolt fellépés összefoglalása A javaslatok célkitűzése a 2424/2001/EK rendelet és a 2001/886/IB határozat módosítása a célból, hogy a SIS II kifejlesztésének határidejét 2007. december 31-ig meghosszabbíthassák, illetve a SIS II. telepítési és végső kifejlesztési helyeit kijelölhessék. A javaslat egyben kötelezi az illetékes tagállamokat, hogy infrastruktúrát és eszközöket biztosítson a rendszer befogadásához, amelyhez a Közösségtől támogatást kaphat. |Jogalap A rendelet jogalapja az Európai Közösséget létrehozó szerződés 66. cikke. A Szerződésre történő hivatkozás megegyezik a módosítandó jogi aktus hivatkozásával. A határozat jogalapja az Európai Uniót létrehozó szerződés 30. cikke (1) bekezdésének a) pontja, 31. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja, illetve 34. cikke (2) bekezdésének c) pontja. A Szerződésre történő hivatkozás megegyezik a módosítandó jogi aktus hivatkozásával. |A szubszidiaritás elve |A javasolt fellépés célkitűzését, azaz bizonyos személy- és tárgykategóriákra vonatkozóan, számítógépes információs rendszeren keresztül egy közös információs rendszer létrehozását, a tagállamok önmagukban nem tudják megvalósítani. |A SIS II-re az Európai Unió közös politikáinak végrehajtása érdekében van szükség. A rendszer létrehozása előfeltétele egy belső határellenőrzések nélküli terület biztosításának. |A közösség feladata csupán a SIS II központi részének, valamint kommunikációs infrastruktúrájának kifejlesztésére korlátozódik. A tagállamok felelősek olyan nemzeti rendszerek kifejlesztéséért, amelyek garantálják a végfelhasználók hozzáférését a SIS II által nyújtott szolgáltatásokhoz. |A javaslatok ezért megfelelnek a szubszidiaritás elvének. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következő ok miatt. |A tagállamok saját belátásuk szerint határozzák meg a nemzeti rendszereik végrehajtására vonatkozó igazgatási és pénzügyi rendelkezéseket. A nemzeti előkészületeknek viszont alkalmazkodniuk kell a SIS II kifejlesztésének átfogó tervezéséhez. A Bizottság biztosítja a technikai leírásokat a nemzeti kezelőfelületekhez, ami zökkenőmentes kapcsolódást és hibátlan adatcserét tesz lehetővé a nemzeti rendszerek és a SIS II között. |A módosítandó 2424/2001/EK rendelet és az ugyancsak módosítandó 2001/886/IB határozat megállapítja a SIS II-nek a tagállamok költségvetései szempontjából jelentős pénzügyi kihatásokkal járó végrehajtó intézkedéseire vonatkozó szabályozási eljárását, amely továbbra is alkalmazandó marad. |Az eszközök megválasztása |Javasolt eszköz: rendelet és határozat. |Egyéb eszközök az alábbi ok miatt nem lennének megfelelőek. A javasolt rendelet célkitűzése egy másik rendelet módosítása, a javasolt határozat célja pedig egy másik határozat módosítása, ezért a „formai párhuzamosság” elvét követve a módosító aktust a módosítandó aktussal azonos formában kell előterjeszteni. |KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK |A megbízatás és a SIS II kifejlesztése befejezésének 2007-re történő meghosszabbítása a 2007. évi előzetes költségvetés-tervezetben már szereplő további pénzügyi forrásokat tesz szükségessé. A többletköltségek a hálózathoz, a központi rendszer átméretezéséhez és a rendszer kifejlesztésére kijelölt helyszínek támogatásához kapcsolódnak. |1.  2006/0125 (CNS)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló 2424/2001/EK tanácsi rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 66. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],tekintettel az Európai Parlament véleményére[2],mivel:(1) A Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló, 2001. december 6-i 2001/886/IB határozattal együtt a 2424/2001/EK rendelet képezi a szükséges jogalapot a SIS II kifejlesztéséhez szükséges előirányzatoknak az Unió költségvetésébe történő belefoglalásához, valamint a költségvetés ezen részének végrehajtásához. A 2424/2001/EK rendelet és a 2001/886/IB határozat egyaránt 206. december 31-én hatályát veszti.(2) A SIS II kifejlesztése az eredetileg tervezettnél tovább tart, ezért 2006. december 31-én túlmenő pénzügyi előirányzatok rendelkezésre bocsátását teszi szükségessé.(3) Következésképpen meg kell hosszabbítani a 2424/2001/EK rendelet hatályát, hogy a Bizottság végrehajthassa a 2007. évi költségvetést a SIS II kifejlesztési projekt – beleértve a kommunikációs infrastruktúra létrehozását – befejezéséhez.(4) A 2004. április 29-i tanácsi következtetések megállapítják, hogy a SIS II kifejlesztési szakaszának idejére a SIS II központi egységét Strasbourgba helyezik, a működés folytonosságát biztosító központot pedig Salzburgba helyezik, feltéve, hogy még a telephely működésének megkezdése előtt meghoznak néhány szükséges intézkedést. Az operatív irányításért és a Bizottsággal történő kapcsolattartásért Franciaország és Ausztria felelős.(5) E rendelet nem sérti a SIS II létrehozásáról, működéséről és felhasználásáról szóló jogi eszközök jövőbeni elfogadását.(6) Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének megfelelően Dánia nem vesz részt ennek a rendelet elfogadásában, ezért ez Dániát nem köti, és rá nem alkalmazható.(7) Ez a rendelet, valamint az Egyesült Királyság és Írország annak elfogadásában és alkalmazásában történő részvétele nem sérti az Egyesült Királyság és Írország Schengeni vívmányokban történő részleges részvételére vonatkozó, a 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi rendeletben[3] és a 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozatban[4] meghatározott rendelkezéseket.(8) Izland és Norvégia vonatkozásában e rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás[5] értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az ezen megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének G. pontjában említett területekhez tartoznak.(9) Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között megkötött, utóbbinak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének G) pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben az e megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról, valamint egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról szóló 2004/860/EK tanácsi határozat[6] 4. cikkének (1) bekezdésével.(10) E rendelet a 2003-as csatlakozási okmány 3. cikke (1) bekezdésének értelmében a schengeni vívmányok rendelkezésein alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktusnak minősül,(11) A 2424/2001/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 2424/2001/EK rendelet a következőképpen módosul:(1) A határozat az alábbi 4a. cikkel egészül ki:„4a. cikk1. A Bizottság SIS II kifejlesztésre vonatkozó felelősségének sérelme nélkül a rendszer kifejlesztése alatt a SIS II központi egységét Strasbourgba (Franciaország), a tartalék (back-up) központi egységet pedig Sankt Johann in Pongauba (Ausztria) kell helyezni.2. Franciaország és Ausztria biztosítja a megfelelő infrastruktúrát és eszközöket ahhoz, hogy a rendszer kifejlesztésének ideje alatt otthont adjon a SIS II központi és back-up központi egységének.3. A (2) bekezdésben említett infrastruktúrát és eszközöket biztosító nemzeti hatóság a telephely előkészítése és fenntartása, illetve a SIS II kifejlesztése alatti befogadásához szükséges egyéb szolgáltatások biztosítása céljából közösségi támogatásban részesülhet.”(2) A 7. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„Ez a rendelet 2007. december 31-én hatályát veszti.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele utáni huszadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek megfelelően.Kelt Brüsszelben, -án/-én.[…]a Tanács részérőlaz elnök[…]2006/0126 (CNS)JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló 886/2001/IB határozat módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 30. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontjára, 31. cikke a) és b) pontjára és 34. cikke (2) bekezdésének c) pontjára,tekintettel a Bizottság javaslatára[7],tekintettel az Európai Parlament véleményére[8],mivel:(1) A Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló, 2001. december 6-i 2424/2001/EK tanácsi rendelettel együtt a 2001/886/IB határozat képezi a szükséges jogalapot a SIS II kifejlesztéséhez szükséges előirányzatoknak az Unió költségvetésébe történő belefoglalásához, valamint a költségvetés ezen részének végrehajtásához. A 2001/886/IB határozat és a 2424/2001/EK rendelet egyaránt 2006. december 31-én hatályát veszti.(2) A SIS II kifejlesztése az eredetileg tervezettnél tovább tart, ezért 2006. december 31-én túlmenő pénzügyi előirányzatok rendelkezésre bocsátását teszi szükségessé.(3) Következésképpen meg kell hosszabbítani a 2001/886/IB határozat érvényességi idejét, hogy a Bizottság végrehajthassa a 2007. évi költségvetést a SIS II kifejlesztési projekt – beleértve a kommunikációs infrastruktúra létrehozását – befejezéséhez.(4) A 2004. április 29-i tanácsi következtetések megállapítják, hogy a SIS II kifejlesztési szakaszának idején a SIS II központi egységét Strasbourgba helyezik, a működés folyamatosságát biztosító központot (Business Continuity Site) pedig Salzburgba helyezik, néhány olyan intézkedéstől függően, amelyre a telephely működésének megkezdése előtt van szükség. A működési irányításért és a Bizottsággal történő kapcsolattartásért Franciaország és Ausztria felelős.(5) E határozat nem sérti a SIS II létrehozásáról, működéséről és felhasználásáról szóló jogi eszközök jövőbeni elfogadását.(6) Az Egyesült Királyság az EU-Szerződéshez és az EK-Szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyv 5. cikkének, valamint a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi határozat[9] 8. cikke (2) bekezdésének megfelelően részt vesz ebben a határozatban.(7) Írország az EU-Szerződéshez és az EK-Szerződéshez csatolt, a schengeni vívmányoknak az Európai Unió keretébe történő beillesztéséről szóló jegyzőkönyv 5. cikke, valamint az Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozat[10] 5. cikkének (1) bekezdésével és 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban részt vesz ebben a kerethatározatban.(8) Izland és Norvégia tekintetében e határozat az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság közötti, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az említett megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat[11] 1. cikkének G. pontjában említett területre vonatkoznak.(9) Svájc tekintetében e határozat az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között megkötött, utóbbinak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999. május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozat 1. cikkének G) pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben az e megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról, valamint egyes rendelkezéseinek ideiglenes alkalmazásáról szóló 2004/849/EK tanácsi határozat[12] 4. cikkének (1) bekezdésével.(10) E határozat a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokra épülő vagy ahhoz egyéb módon kapcsolódó jogi aktusnak minősül.(11) A 2001/886/IB határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA 2001/886/IB határozat a következőképpen módosul:(1) A határozat az alábbi 4a. cikkel egészül ki:„4 a. cikk(1) A Bizottságnak a SIS II kifejlesztésre vonatkozó felelősségének sérelme nélkül a rendszer kifejlesztése a SIS II központi egységét Strasbourgban (Franciaország) helyezik, alatt a tartalák (back-up) központi egységet pedig Sankt Johann in Pongauba (Ausztria) kell helyezni.(2) Franciaország és Ausztria biztosítja a megfelelő infrastruktúrát és eszközöket ahhoz, hogy a rendszer kifejlesztésének ideje alatt otthont adjon a SIS II központi és back-up központi egységének.(3) A (2) bekezdésben említett infrastruktúrát és eszközöket biztosító nemzeti hatóság a telephely előkészítése és fenntartása, illetve a SIS II kifejlesztése alatti befogadásához szükséges egyéb szolgáltatások biztosítása céljából közösségi támogatásban részesülhet.”(2) A 7. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„Ez a határozat 2007. december 31-én hatályát veszti.”2. cikkEz a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Kelt Brüsszelben, -án/-én.[…]a Tanács részérőlaz elnök[…MELLÉKLETJOGALKOTÁSI PÉNZÜGYI KIMUTATÁS1. A JAVASLAT CÍMEA Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló 2424/2001/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre és a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) kifejlesztéséről szóló 886/2001/IB határozat módosításáról szóló határozatra irányuló javaslatok2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ GAZDÁLKODÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERETÉrintett szakpolitikai terület(ek) és a kapcsolódó tevékenység(ek) JLS – Szolidaritás – Külső határok – Vízumpolitika – A személyek szabad mozgása3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek (korábban: BA-tételek)), beleértve a következő költségvetési megnevezéseket:Előzetes költségvetés-tervezet 18 02 04. (Korábbi 18 08 02)3.2. A fellépés és a pénzügyi kihatás időtartama:20073.3. Költségvetési jellemzők (a táblázat szükség szerint további sorokkal bővíthető):Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Tagjelölt országok hozzájárulásai | A pénzügyi terv fejezete |18 02 04 | nem kötelező | Diff[13]/ | NEM | NEM | NEM | 3. cikk a) pontja |4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE4.1. Pénzügyi források4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és kifizetési előirányzatok áttekintésemillió EUR (3 tizedesjegyig)Kiadás típusa | Szakasz száma | 2007. év | 2008 | Összesen |Működési kiadások[14] |Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a | 9,000 |Kifizetési előirányzatok | b | 7,000 | 2,000 | 9,000 |A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[15] |Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | c |TELJES REFERENCIAÖSSZEG |Kötelezettségvállalási előirányzatok | a + c | 9,000 | 9,000 |Kifizetési előirányzatok | b + c | 7,000 | 2,000 | 9,000 |A referenciaösszegbe nem beletartozó igazgatási kiadások[16] |Személyi és a kapcsolódó kiadások (NDA) | 8.2.5. | d | 1,404 | 1,404 |A referenciaösszegbe nem beletartozó, a személyi és a kapcsolódó költségektől eltérő igazgatási költségek (NDE) | 8.2.6. | e | 0,186 | 0,186 |A fellépés indikatív összköltsége |TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 10,590 | 10,590 |TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 8,590 | 2,000 | 10,590 |4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőségX A javaslat összeegyeztethető a meglévő pénzügyi programozással.( A javaslat a pénzügyi terv vonatkozó fejezetének átdolgozásával jár.( A javaslat megkövetelheti az intézményközi megállapodás[17] rendelkezéseinek alkalmazását (azaz a rugalmassági eszközt vagy a pénzügyi terv módosítását).4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatás( A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a bevételre.X A javaslatnak van pénzügyi kihatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:millió EUR (egy tizedesjegyig)A fellépést megelőzően[n–1 év] | A fellépés után |A személyi állomány teljes létszáma | 13 |5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK5.1. A megvalósításra rövid vagy hosszú távon van-e szükségA javaslat célja a fenti rendelet és határozat módosítása az alábbiak érdekében:2.  A SIS II kifejlesztési határidejének 2007. december 31-ig történő meghosszabbítása, és a SIS II. kifejlesztésének befejezéséhez – beleértve a kommunikációs infrastruktúrákat – szükséges költségvetés rendelkezésre bocsátásának lehetővé tétele.3.  A központi egység (Strasbourg, Franciaország) és a tartalék központi egység (back-up) (Sankt Johann in Popngau, Ausztria) helyének kijelölése, beleértve az illetékes tagállam azon kötelezettségét, hogy infrastruktúrát és eszközöket biztosítson e célból, amelyre közösségi támogatást kaphat.5.2. A közösségi részvétel által képviselt hozzáadott érték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiájaA javaslat a SIS II. Bizottság általi, 2002 óta folyamatban lévő kifejlesztésének folytatására vonatkozik.5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, illetve az azzal összefüggő mutatók a tevékenységalapú irányítás keretébenAz átfogó célkitűzés a SIS II kifejlesztési projektjének a kijelölt helyszíneken történő befejezése 2007 folyamán, tehát egyes 2006-ra tervezett tevékenységek 2007-ben is folytatódnak. Ezen túlmenően számos új fellépést helyeztek kilátásba, hogy minimálisra csökkentsék a különböző tényezőkből – mint például a bírósági esetekből, valamint a projekt összetettségéből – fakadó késedelmek hatását. Ez különösen a megnövekedett hálózati költségekre, kiegészítő erőforrásokra, valamint az előkészületi munka tagállamokra történő átruházására vonatkozik. Végül pedig a számítógépes hardver-kapacitást növelni kell, hogy figyelembe vegyék a fejlesztés elején végzett tanulmányok eredményeit. 2007-re az alábbi fellépéseket tervezik:1. fellépés: HálózatA tervezési időszakban a szükségletekről készített felmérés eredményei alapján a hálózat kapacitását növelni kell, hogy a megfelelő időn belül megválaszolhassák a SIS kérdéseket. A magasabb sávszélességű hálózat további pénzügyi erőforrásokat tesz szükségessé.Mivel az s-Testa hálózat nem állt időben rendelkezésre, alternatív ideiglenes megoldásokat kellett létrehozni a SIS II tesztelésére. Ennek következtében további költségekkel jár az ideiglenes hálózatról a végleges hálózatra történő átállás.2. fellépés: Szakirányú műszaki szakértelem és további tanulmányokA számítógépes szakértelem szükséges szintjének eléréséhez további erőforrásokra van szükség. A korlátozott belső erőforrások miatt magas színvonalú külső segítséget használnak fel a nyomon követésre, ellenőrzésre és értékelésre. Ezen túlmenően, további tanulmányokra és külső szakértőkre van szükség, különösen a biztonsági és hálózati kérdések tekintetében.3. fellépés: Segítségnyújtás és folyamatos helyszín-előkészítés a fejlesztési szakaszbanA francia és osztrák helyszínek előkészítése a fejlesztési szakaszban elkezdődött, és jelentős erőforrásokat tesz szükségessé. Az előkészítéssel kapcsolatos egyes feladatokat nem közvetlenül a Bizottság személyzete lát el, hanem azokkal a fejlesztési szakaszban a rendszereket befogadó tagállamokat bízzák meg. Pótköltségvetésre van szükség az e területeken felmért szükségletek fedezésére.5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)X Központosított irányításX közvetlenül a Bizottság által( közvetetten, a következőknek történő hatáskör-átruházással:( végrehajtó hivatalok( a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek( nemzeti közszektorba tartozó szervek/közszolgáltatási feladattal rendelkező szervek( Megosztott vagy decentralizált irányítás( a tagállamokkal( harmadik országokkal( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)Vonatkozó megjegyzések:A 2007-es költségvetés egy részét a tagállamoknak vagy nemzeti közszerveknek ítélhetik oda hatáskör-átruházással vagy szubvencióval, a rendszereket befogadó helyszínek vagy a kommunikációs infrastruktúra előkészítésének finanszírozására.6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS6.1. Felügyeleti rendszerAz előrelépéseket rendszeresen felmérik, és a teljesítményt előírt szabványok és kritériumok szerint mérik, amiből kimutatható, hogy a beruházás tényleg meghozza-e a kívánt eredményt.6.2. Értékelés6.2.1. Előzetes értékelésNA6.2.2. Az időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulságai)NA6.2.3. A jövőbeni értékelések feltételei és gyakoriságaNA7. Csalás elleni intézkedésekA szerződések odaítélésére vonatkozó bizottsági eljárásokat alkalmazzák, ezzel biztosítva a közbeszerzési szerződésekre vonatkozó közösségi jognak való megfelelést.8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségeiKötelezettségvállalási előirányzatok millió euróban (3 tizedesjegyig)(Fel kell tüntetni a célkitűzésekre, a fellépésekre és a teljesítésekre vonatkozó fejezeteket) | Teljesítések típusa | Átlagos költség | 2007. év | ÖSSZESEN |Teljesítések száma | Összköltség | Teljesítések száma | Összköltség |1. fellépés: Hálózat | a tesztelési hálózatról a végleges hálózatra történő átállás nagyobb kapacitású hálózat | 5,000 | 5,000 |2. fellépés: Szakirányú műszaki szakértelem és további tanulmányok | szakértelem; elemzés & tanulmányok | 1,000 | 1,000 |3. fellépés: Támogatás és helyszín-előkészítés a fejlesztési szakaszban | külső humán erőforrások helyszín-előkészítés | 3,000 | 3,000 |ÖSSZKÖLTSÉG | 9,000 | 9,000 |8.2. Igazgatási kiadások8.2.1. A személyi állomány létszáma és típusaFoglalkoztatás jellege | A fellépés kezelésére meglévő és/vagy pótlólagos állományból kirendelendő létszám (álláshelyek száma/teljes munkaidős egyenérték) |2007. év | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év |Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[20] (XX 01 01) | A*/adminisztrátor | 4,5 |B*,C*/asszisztens | 2,5 |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[21] | 6 |A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[22] |ÖSSZESEN | 13 |8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírásaA SIS II. kifejlesztésével kapcsolatos projekt irányítása és koordinációja.8.2.3. A – jogszabályban meghatározott – állomány származási helyex A program irányítására jelenleg kijelölt állások, amelyeket újra be kell tölteni vagy a szerződést meg kell hosszabbítani( Az n. évi éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek( Az érintett szolgálaton belül meglévő állomány átcsoportosításával betöltendő álláshelyek (belső áthelyezés)( Az n. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben az adott évre nem előirányozott álláshelyek8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 0104/ 05. – Igazgatási kiadások)millió EUR (3 tizedesjegyig)Költségvetési tétel (szám és megnevezés) | 2007. év | -{}-n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év és később | ÖSSZESEN |Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |- belső |- külső |Teljes technikai és igazgatási segítségnyújtás |8.2.5. A referenciaösszegbe nem beletartozó személyi és kapcsolódó költségekmillió EUR (3 tizedesjegyig)A személyi állomány fajtája | 2007. év | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év és később |Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | 0,756 |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (határozza meg a vonatkozó költségvetési tételt) | 0,648 |Személyi és kapcsolódó – a referenciaösszegbe NEM tartozó – költségek összesen | 1,404 |Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak7*108.000 (személy/év) = 756.000 EURSzámítás– A(z) XX 01 02 jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány6*108.000 (személy/év) = 648 000 EUR8.2.6. A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások millió EUR (3 tizedesjegyig) |2007. év | n+1 év | n+2 év | n+3 év | n+4 év | n+5 év és később | ÖSSZESEN |XX 01 02 11 01 – Kiküldetések | 0,022 |XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák | 0,014 |XX 01 02 11 03 – Bizottságok[24] (SIS II /VIS Bizottság) | 0,150 |XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk |XX 01 02 11 05 – Információs rendszerek |2 Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11) |3 Egyéb igazgatási jellegű kiadások (nevezze meg, beleértve a költségvetési tételt is) |A személyi és kapcsolódó költségeken kívüli (a referenciaösszegbe NEM tartozó) igazgatási kiadások összesen | 0,186 |Számítás – A referenciaösszegbe nem beletartozó egyéb igazgatási kiadások10 (ülések száma) * 15.000 (ülés 25 bizottsági tag részvételével) = 150.000 EUR[1] HL C […]., [ …]., […]. o.[2] HL C […]., [ …]., […]. o.[3] HL L 131., 2000.6.1., 43. o.[4] HL L 64., 2002.3.7., 20. o.[5] HL L 176., 1999.7.10., 31. o.[6] HL L 370., 2004.12.17., 78. o.[7] HL C […]., [ …]., […]. o.[8] HL C […]., [ …]., […]. o.[9] HL L 131., 2000.6.1., 43. o.[10] HL L 64., 2002.3.7., 20. o.[11] HL L 176., 1999.7.10., 31. o.[12] HL L 368., 2004.12.15., 26. o.[13] Differenciált előirányzatok[14] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett xx. cím xx 01. alcíme alá.[15] A(z) xx cím xx 01 04. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.[16] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoportokon kívüli kiadások.[17] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.[18] A táblázat szükség esetén (tehát ha a fellépés időtartama meghaladja a hat évet) további oszlopokkal bővíthető.[19] HL L 176., 1999.7.10., 36. o.[20] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[21] Amelynek költségét NEM fedezi a referenciaösszeg.[22] Költségét tartalmazza a referenciaösszeg[23] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó hivatal(ok)ra vonatkozó pénzügyi kimutatásra.[24] Nevezze meg a bizottság típusát, és azt a csoportot, amelyhez tartozik.


				|

		52013PC0769

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE Az 525/2013/EU rendeletnek az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének technikai végrehajtása tekintetében történő módosításáról /* COM/2013/0769 final - 2013/0377 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A dohai módosítás
A 2012 decemberében megrendezett dohai
éghajlat-változási konferencián az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási
Keretegyezményéhez (a továbbiakban: az egyezmény) csatolt Kiotói
Jegyzőkönyvet aláíró 192 fél elfogadta a jegyzőkönyv módosítását.[1] Ez az úgynevezett „dohai
módosítás” létrehozta a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási
időszakát, amely 2013. január 1-jétől 2020. december 31-ig tart.
A dohai módosítással az Európai Unió és annak
tagállamai, valamint Izland kötelezték magukat, hogy 2013 és 2020 között az
üvegházhatásúgáz-kibocsátásuk átlagos éves szintjét a referenciaévi (általában
az 1990-es) szint 80 %-ára csökkentik[2].
Ez a kötelezettségvállalás a 2009-ben elfogadott éghajlat-változási és
energiaügyi csomagban szereplő kibocsátáscsökkentési célkitűzéseken,
elsősorban az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeren (EU ETS) és a
vállaláselosztási határozaton alapul[3].
A vállalt célkitűzés kiszámítása során figyelembe vették az uniós
jogszabályok alkalmazási köre és a Kiotói Jegyzőkönyv második
kötelezettségvállalási időszakának alkalmazási köre közötti különbségeket[4]. Ez a megközelítés összhangban
van a Tanács 2012. márciusi ülésén elfogadott következtetésekkel, amelyekben a
Tanács egyrészről azt szögezte le, hogy az Unió, a tagállamok és Izland
közös kötelezettségvállalásának az éghajlat-változási és energiaügyi csomagon
kell alapulnia, másrészről azt, hogy az egyes tagállamok által a Kiotói
Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakára vállalt
kibocsátáscsökkentési kötelezettségek nem haladhatják meg az uniós
jogszabályokban meghatározott kötelezettségeiket. Az Európai Unió és tagállamai
ezt a megközelítést követték, amikor 2012 áprilisában benyújtották a második
kötelezettségvállalási időszakra szóló vállalásaikat[5].
A dohai módosítás elfogadása mellett a dohai
éghajlat-változási konferencián több technikai kérdésről szóló határozat
elfogadására is sor került, amelyek a dohai módosításban felsorolt lényeges
kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalások megvalósításához kapcsolódnak. A
határozatok foglalkoznak többek között a kiotói egységeknek az első és a
második kötelezettségvállalási időszak közötti átmenet, illetve a második
kötelezettségvállalási időszak során való elszámolásával és kezelésével
kapcsolatos kérdésekkel is (1/CMP.8 és 2/CMP.8 számú határozat)[6]. A megvalósítási csomagot
további, jelenleg előkészítés alatt álló határozatok egészítik ki, az
Európai Unió pedig mindent megtesz annak érdekében, hogy ezek a 2013.
novemberi, varsói éghajlat-változási konferencián elfogadásra kerüljenek.
Az Európai Unió, annak tagállamai és
Izland által vállalt kötelezettségek közös teljesítése
A Kiotói Jegyzőkönyv 4. cikke
lehetővé teszi, hogy a részes felek által külön-külön vállalt kötelezettségek
teljesítésére közösen kerüljön sor. Az Európai Unió és tagállamai ezt a
megoldást választották, mikor 2002-ben megerősítették Kiotói
Jegyzőkönyvet, majd végrehajtották annak első kötelezettségvállalási
időszakát[7].
A dohai módosításról folytatott tárgyalások során az Európai Unió és tagállamai
világossá tették, hogy a második kötelezettségvállalási időszakban szintén
közösen és ez alkalommal Izlanddal együtt kívánják teljesíteni
kötelezettségvállalásaikat.
Amennyiben a részes felek abban állapodnak meg,
hogy kötelezettségvállalásaikat közösen teljesítik, az egyes felek
kötelezettségvállalásai akkor tekinthetők teljesítettnek, ha (a
kötelezettségvállalási időszakra vonatkozó összesített
üvegházhatásúgáz-kibocsátásukon alapuló) közös vállalásuk sikeresen teljesül.
Ha azonban nem sikerül teljesíteni a közös kötelezettségvállalást, valamennyi
részes fél a saját, a közös teljesítésről szóló megállapodásban
meghatározott kibocsátási szintjéért felel. A Kiotói Jegyzőkönyv
előírja tehát, hogy a részes felek a közös teljesítésről szóló
megállapodásban határozzák meg és elfogadó okirataik letétbe helyezésével
jelezzék a közös teljesítésről szóló megállapodásban részt vevő egyes
felekhez rendelt kibocsátási szintet.
Az Európai Unió, annak tagállamai és Izland
által vállalt kötelezettségek közös teljesítésére vonatkozó rendelkezéseket az
Egyesült Nemzetek éghajlatváltozási keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyve
dohai módosításának elfogadásáról, valamint az abból származó kötelezettségek
közös teljesítéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslat[8] I. melléklete tartalmazza. Az
említett rendelkezések továbbá szerepelni fognak az Izlanddal való kétoldalú
megállapodásban is, mellyel kapcsolatban a Bizottság 2013 júniusában tárgyalási
megbízásra vonatkozó ajánlást nyújtott be a Tanácsnak. Az elfogadott
rendelkezésekről, ezen belül a vonatkozó kibocsátási szintekről,
értesíteni kell az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményét, amikor az Európai
Unió, annak tagállamai és Izland közösen letétbe helyezik a dohai módosításra vonatkozó
elfogadó okirataikat.
A kibocsátások elszámolása 2012 után
A Kiotói Jegyzőkönyv második
kötelezettségvállalási időszaka során továbbra is fennmarad és bizonyos
mértékben ki is bővül a kibocsátáselszámolások jelenleg működő,
átfogó rendszere, annak érdekében, hogy biztosítható legyen a részes felek
teljesítményének átláthatósága, valamint a kötelezettségeiknek való megfelelés.
A rendszer központi eleme az a követelmény, hogy valamennyi
kötelezettségvállaló fél vonatkozásában ki kell számítani a kibocsátható
mennyiséget. Ez a kibocsátható mennyiség azt a szén-dioxid egyenértékben (CO2-eq)
kifejezett, tonnában meghatározott mennyiséget jelenti, amit az egyes felek
kibocsáthatnak a kötelezettségvállalási időszak folyamán. Mindezt
kibocsátható mennyiségi egységek (AAU-k) formájában rögzítik az egyes felek
kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékében. A tanácsi határozatra vonatkozó
javaslat II. mellékletében foglalt közös teljesítési megállapodás szerint ez
azt jelenti, hogy az Európai Unió, annak tagállamai és Izland külön-külön
felelnek azért, hogy a saját kibocsátható mennyiségüknek megfelelő AAU-t
nemzeti jegyzékük számára kiadják.
Az AAU-k mellett a nemzeti jegyzékek az
egységekkel folytatott azon tranzakciókat is tartalmazzák és elszámolják majd,
melyeket a Kiotói Jegyzőkönyv rugalmas mechanizmusai tesznek
lehetővé. Ide nemcsak az AAU-k tartoznak, hanem a tiszta fejlesztési
mechanizmus projektjei kapcsán kiadott igazolt kibocsátáscsökkentési egységek
(CER-ek), az együttes megvalósítású projektekért kiadott kibocsátáscsökkentési
egységek (ERU-k), valamint a nyelők általi eltávolításért járó eltávolítási
egységek (RMU-k) is. Az ezen egységekkel folytatott tranzakciókra nemzetközi
előírások fognak vonatkozni, többek között a rugalmas mechanizmusokban
való részvétel támogatásának feltételei és a kötelezettségvállalási
időszaki tartalék (CPR) szabályai. Ezek a követelmények védelmet nyújtanak
az ellen, hogy valamely részes fél az igazolt, valós kibocsátáscsökkentését
meghaladó mennyiségű egységet értékesítsen. A dohai éghajlat-változási
konferencián ezenkívül az első és a második kötelezettségvállalási
időszak közötti átmenetre vonatkozó szabályokról is megállapodás
született, elsősorban az első kötelezettségvállalási időszakból
megmaradt AAU-k átvitelével (áttárolásával) kapcsolatban.
Bár az újonnan elfogadott kiotói szabályok
elvileg nem érintik az EU ETS és a vállaláselosztási határozat működését,
tisztázni kell, milyen kölcsönhatások állnak fenn a Kiotói Jegyzőkönyv és
az uniós jogszabályok szerinti elszámolási rendszerek között, és a kiotói
szabályok végrehajtását az uniós szabályok végrehajtásához kell igazítani.
Ezenkívül a közös teljesítési megállapodás végrehajtása miatt további technikai
szabályok meghatározására lesz szükség.
A technikai megvalósítás jogalapja az
Európai Unióban
A Kiotói Jegyzőkönyv első
kötelezettségvállalási időszaka (2008–2012) során a nemzetközileg
elfogadott előírások végrehajtása a nyomonkövetési rendszerről szóló
határozat[9]
és az EU ETS második szakaszára (2008–2012) vonatkozó, a
kibocsátásforgalmi-jegyzékekre vonatkozó rendeletek[10] keretében zajlott. Ezek az
előírások magukban foglalták a kibocsátások és az egységek elszámolását,
az EU általi közös teljesítést, valamint a Kiotói Jegyzőkönyv alapján
vállalt kötelezettségeknek megfelelő egységkezelés és az EU ETS
egységkezelési mechanizmusai közötti összefüggéseket is. Az EU ETS és a Kiotói
Jegyzőkönyv első kötelezettségvállalási időszakának
végrehajtásához szükséges elszámolási és egységkezelési szabályokat a
kibocsátásforgalmi-jegyzékekre vonatkozó rendeletek tartalmazták. A
kibocsátásforgalmi-jegyzékekre vonatkozó, jelenleg hatályos rendelet[11] csak az EU ETS harmadik
szakaszának és a vállaláselosztási határozatnak a végrehajtását és
működését érintő egységkezelési rendelkezéseket tartalmaz. Nem
szabályozza azonban a Jegyzőkönyv 2012 utáni technikai végrehajtásához
szükséges elszámolási követelményeket.
A Kiotói Jegyzőkönyv 2012 utáni
végrehajtása az Európai Unióra, annak tagállamaira és Izlandra vonatkozó
technikai végrehajtási szabályok megállapítását teszi szükségessé. A
nyomonkövetési rendszerre vonatkozó, nemrégiben elfogadott rendelet[12] nem nyújt jogalapot ahhoz,
hogy a Bizottság ilyen szabályokat állapíthasson meg a tagállami
kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek vonatkozásában. A nyomonkövetési
rendszerre vonatkozó rendelet módosítása ezen jogalap megteremtése érdekében
vált szükségessé.
2.           A Kiotói Jegyzőkönyv
technikai végrehajtása 2012 után
Annak érdekében, hogy a Kiotói
Jegyzőkönyv technikai végrehajtása biztosítva legyen az Európai Unióban
2012 után, valamint hogy az Unió, annak tagállamai és Izland által vállalt
kötelezettségek közös teljesítése hatékonyan menjen végbe és összhangban legyen
az EU ETS és a vállaláselosztási határozat működésével, a technikai
végrehajtás szabályozására van szükség az Európai Unióban. Ezeknek a
szabályoknak számos kérdésre ki kell terjedniük, többek között a
következőkre:
–
egységkezelési folyamatok, például a kiotói
egységekkel folytatott tranzakciók (kiadás, átruházás, megszerzés, törlés,
megszüntetés, átvitel, helyettesítés és a lejárat módosítása) az Európai Unió,
annak tagállamai és Izland kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékeiben és azok
között;
–
az első és a második kötelezettségvállalási
időszak közötti átmenetre vonatkozó elszámolási folyamatok, többek között
az első kötelezettségvállalási időszakból megmaradt AAU-k, CER-ek és
ERU-k átvitele;
–
az előző kötelezettségvállalási
időszakból megmaradt tartalék (PPSR) és a kötelezettségvállalási
időszaki tartalék (CPR) létrehozása és fenntartása a közös teljesítési
megállapodás valamennyi felének vonatkozásában;
–
az ERU-k kiadására és a második kötelezettségvállalási
időszak során az AAU-k első nemzetközi átruházására vonatkozó illeték
vagy „nyereségrész”.
Ez az európai parlamenti és tanácsi rendeletre
irányuló javaslat alapot teremt az említett technikai kérdéseknek az Európai
Unióban való kezelésére, melyre jogszabályok elfogadásával nyílik
lehetőség.
Egységkezelési folyamatok
Az e javaslatban előirányzott,
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok szükségesek ahhoz, hogy az Európai Unió, a
tagállamok és Izland kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékeiben foglalt kiotói egységekkel
folytatott összes tranzakció a felek kötelezettségvállalásainak közös
teljesítése irányába mutasson. Ezen tranzakciók közé tartozik a kiadás, az
átruházás, a megszerzés, a törlés, az átvitel, a helyettesítés, a lejárat
módosítása és a megszüntetés. Biztosítani kell továbbá az EU ETS és a
vállaláselosztási határozat szerinti kibocsátások és egységek elszámolására
szolgáló egységkezelési folyamatok hatékony végrehajtását is. A második
kötelezettségvállalási időszakra vonatkozó közös teljesítési megállapodás
a kiotói szabályok további pontosítását fogja szükségessé tenni az Európai
Unióban.
Mindemellett korlátozott mértékben az EU ETS
és a vállaláselosztási határozat is lehetővé teszi a kiotói egységek
figyelembevételét az uniós jogszabályokban megállapított kötelezettségek
teljesítése érdekében. Alapvető fontosságú, hogy a kiotói szabályoknak az
Európai Unióban való technikai végrehajtása az uniós jogszabályokban
meghatározott teljes mértékű rugalmasságot biztosítsa, annak érdekében,
hogy az üzemeltetők az EU ETS rendelkezéseivel, a tagállamok pedig a
vállaláselosztási határozat szerinti kötelezettségeikkel összhangban
férhessenek hozzá az egységekhez. Emellett az is elengedhetetlen, hogy a
technikai végrehajtásnak továbbra is részét képezzék megbízható elszámolási
módszerek a kiotói végrehajtási szabályok, illetve az EU ETS és a
vállaláselosztási határozat összehangolása vonatkozásában. Ehhez többek között
biztosítani kell azt, hogy minden létrehozott, illetve a
kötelezettségteljesítés érdekében felhasznált uniós egységre egy kiadott,
illetve megszüntetett kiotói egység jusson.
Továbbá az e javaslatban előirányzott
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra annak érdekében is szükség van, hogy az
egységek megszüntetése hatékonyan legyen szabályozva 2012 után: a közös
kötelezettségvállalás teljesítése ugyanis az Európai Unió, annak tagállamai és
Izland által a vonatkozó kibocsátási szintekkel összhangban megszüntetett
egységek függvénye. Az egységeknek az Európai Unió, annak tagállamai és Izland
általi megszüntetésére vonatkozó, következetes folyamat, valamint az egyes
felek által megszüntetésre kerülő egységek egyértelmű azonosítása
révén biztosítani lehet, hogy az uniós jogszabályoknak való megfelelés a Kiotói
Jegyzőkönyv alapján vállalat kötelezettségek teljesítését is jelentse, és
fordítva. Egy ilyen folyamatra emellett az EU ETS alapján való elszámolás
teljességének megőrzése érdekében is szükség van. Amennyiben az EU ETS
hatálya alá tartozó üzemeltetők megfelelnek az EU ETS előírásainak,
mindez azt is garantálni fogja, hogy a második kötelezettségvállalási időszakra
vonatkozó kiotói elszámolási követelményeknek való megfelelés céljából ne
kelljen további kiotói egységeket beszerezni a kibocsátások fedezéséhez. Ennek
érdekében az e javaslatban előirányzott, felhatalmazáson alapuló jogi
aktusok biztosítani fogják, hogy a 2013. január 1. és 2020. december 31. között
az EU ETS által lefedett kibocsátások megegyezzenek a Kiotói Jegyzőkönyv
második kötelezettségvállalási időszakára érvényes egységek ezt
követő megszüntetésével. Lényegében mindez azt fogja biztosítani, hogy a
Kiotói Jegyzék A. mellékletében felsorolt forrásokból származó kibocsátásokért
az EU ETS-ben leadott valamennyi egység fejében megszüntetésre kerül egy
második kötelezettségvállalási időszakra érvényes kiotói egység.
Hasonlóképpen az is garantálva lesz, hogy a második kötelezettségvállalási
időszakra érvényes kiotói egységek megszüntetésre kerüljenek a tagállamok
és Izland azon kibocsátásaival és megszüntetéseivel összhangban is, melyekre a
kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá nem tartozó ágazatokban kerül sor,
amennyiben ezen gázokra, forrásokra és nyelőkre kiterjed a
Jegyzőkönyv.
Az első és a második
kötelezettségvállalási időszak közötti átmenetre vonatkozó elszámolási
folyamatok
A 13/CMP.1. számú határozat, amely a Kiotói
Jegyzőkönyv legfőbb elszámolási szabályait tartalmazza[13], meghatározza azokat a
rendelkezéseket, melyek alapján a részes feleknek lehetőségük van az
ERU-knak, a CER-eknek és az AAU-knak a következő kötelezettségvállalási
időszakra való átvitelére, miután valamennyi részes fél esetében lezárult a
kötelezettségteljesítés értékelése. E határozat értelmében az átvihető
ERU-k és CER-ek mennyisége nem haladhatja meg az adott részes fél kibocsátható
mennyiségének 2,5 %-át. Eltávolítási egységek, ideiglenes kibocsátási
egységek, hosszú távú egységek és eltávolítási egységekből létrehozott
kibocsátáscsökkentési egységek átvitelére nincs lehetőség. Az 1/CMP.8.
számú határozat a 2012 utáni időszakra is fenntartja ezen szabályok
alkalmazását, illetve azzal a követelménnyel egészíti ki őket, hogy az
átvitt AAU-kat át kell ruházni az adott részes fél előző
kötelezettségvállalási időszakból megmaradt tartalékába (PPSR).
Az átvihető CER-ek és ERU-k százalékos
aránya a kibocsátható mennyiség alapján kerül megállapításra, az első
kötelezettségvállalási időszakra érvényes és az EU ETS harmadik
szakaszában (2013–2020) a kötelezettségek teljesítése érdekében felhasznált
CER-eket és ERU-kat pedig az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben
tartják nyilván. A fenti okok miatt elengedhetetlen, hogy az Európai Unióra és tagállamaira
érvényes felső határértéket oly módon alkalmazzák, ami lehetővé teszi
ezen egységeknek a későbbi megszüntetés céljából való átvitelét. Az EU ETS
továbbá nemcsak a részes felek, hanem magánszervezetek számára is előírja
a számlanyitás és -vezetés kötelezettségét. Amennyiben ezek a számlák CER-eket
és ERU-kat is tartalmaznak, fontos, hogy következetes szabályok kerüljenek
meghatározásra, amelyek lehetővé teszik az átviteli szabályok optimális
végrehajtását. Az EU ETS második és harmadik szakasza közötti tárolt
kibocsátásokat képviselő AAU-kat szintén az uniós
kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben tartják nyilván. A felhatalmazáson
alapuló jogi aktusoknak ezért az AAU-k átvitelét is szabályozniuk kell annak
érdekében, hogy biztosítható legyen a kiotói, valamint az EU ETS és a
vállaláselosztási határozat szerinti elszámolási rendszer végrehajtásának
összhangja.
A kötelezettségvállalási időszaki
tartalék és az előző kötelezettségvállalási időszakból megmaradt
tartalék létrehozása és fenntartása a közös teljesítési megállapodás valamennyi
felének vonatkozásában;
Az e javaslatban előirányzott
felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak továbbá az Európai Unió, a tagállamok
és Izland kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékében szereplő
kötelezettségvállalási időszaki tartalék működéséről is
rendelkezniük kell. A CPR létrehozására és működtetésére vonatkozó
nemzetközi követelmény beletartozik a részes feleknek a kibocsátható mennyiség
kezelésére és elszámolására vonatkozó kötelezettségébe. Nemzetközi határozatok
alapján a CPR vagy az adott részes fél kezdeti kibocsátható mennyisége
90 %-ának, vagy a legutóbb felülvizsgált nyilvántartása 100 %-ának (a
kettő közül a kisebbik értéknek) a nyolcszorosával egyenlő. A CPR a
közös teljesítési megállapodás valamennyi részes felére egyénileg érvényes.
Mivel a tagállamok és Izland kibocsátható mennyisége csak a
kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá nem tartozó ágazatokat fedi le, az
Unió kibocsátható mennyisége pedig a kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya
alá tartozó ágazatokra vonatkozik, az e javaslatban előirányzott
felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak következetes megközelítést kell
meghatározniuk az Európai Unió, annak tagállamai és Izland
kötelezettségvállalási időszaki tartalékának pontos elszámolására és átlátható
jelentéstételére vonatkozóan.
Az 1/CMP.8. számú határozat valamennyi részes
fél számára előírja, hogy nemzeti kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékében
hozzon létre az előző kötelezettségvállalási időszakból
megmaradt tartalékra (PPSR) vonatkozó számlát, és hozza meg a következő
szabályokat a PPSR-rel kapcsolatban: lehetőség van az egységek PPSR-ek
közötti átruházására; valamennyi részes félnek lehetősége van legfeljebb
annyi, a saját PPSR-ében szereplő egység visszavonására, amennyivel a
második kötelezettségvállalási időszak kibocsátásai meghaladják a
kibocsátható mennyiséget; valamint a részes felek az előző
kötelezettségvállalási időszakra vonatkozó kibocsátható mennyiségük
2 %-áig szerezhetnek egységeket egy másik részes fél PPSR-éből. Az
Európai Unió, annak tagállamai és Izland egyénileg felelnek a saját PPSR-ük
létrehozásáért és fenntartásáért, összhangban a nemzetközileg elfogadott
szabályokkal és a közös teljesítési megállapodás rendelkezéseivel. Meg kell
határozni valamennyi PPSR mértékét a javasolt tanácsi határozat I.
mellékletében meghatározott kibocsátási szinteknek megfelelően. Továbbá
közös szabályokat kell felállítani az Európai Unió, annak tagállamai és Izland
PPSR-ére vonatkozóan a nyitó mérleg[14],
valamint az egységek felhasználása és megszerzése tekintetében.
Az AAU-kra és az ERU-kra vonatkozó
nyereségrész
Az 1/CMP.8. számú határozat alapján az AAU-k
első nemzetközi átruházására és az ERU-k kiadására 2 %-os,
nyereségrész alapú illeték vonatkozik. ERU-k kiadása esetén az illeték az egyes
tagállamok és Izland hatáskörébe tartozik. Mivel azonban az AAU-k egyensúlyát
fent kell tartani annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi, a
vállalásmegosztási határozatnak való megfelelés érdekében felhasznált egységért
egy érvényes kiotói egység megszüntetésre kerüljön, az e javaslatban tervezett
felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak garantálniuk kell, hogy a nyereségrész
alapú illeték alkalmazásának elszámolása összhangban legyen az európai uniós
jogszabályok követelményeivel.
3.           A javaslat jogi elemei
E javaslat a nyomonkövetési rendszerre
vonatkozó rendeletben foglalt jogalapot módosítja, amely lehetővé teszi a
Bizottság számára, hogy nem jogalkotási aktusokat fogadjon el a kiotói egységek
2012 utáni, uniós jogban való elszámolásának nem alapvető elemeivel
kapcsolatos szabályokról. Az alapvető elemeket, úgymint az Európai Unió, a
tagállamok és Izland kötelezettségeit, azok végrehajtását és közös teljesítését
számos más jogi eszköz, többek között egy külön tanácsi határozatra irányuló
javaslat szabályozza. Ezekkel a kérdéseket szintén tárgyalni fogja az Izlanddal
kötött kétoldalú megállapodás, és részét képezik a dohai módosításnak és a
Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló Felek
Konferenciájának ülésén elfogadott kapcsolódó határozatoknak is, valamint a
nyomonkövetési rendszerre vonatkozó határozatnak és az alapján elfogadott
felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogszabályoknak.
A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékekre
vonatkozó korábbi rendeletek hatálya idején e szabályokat ellenőrzéssel
történő szabályozási bizottsági eljárással fogadták el. A szabályok
jogalapját a nyomonkövetési rendszerre vonatkozó határozat tartalmazta. A
jogalapot, amely lehetővé tette az egységeknek a Kiotói Jegyzőkönyv
első kötelezettségvállalási időszaka során való kezelésével
kapcsolatos technikai kérdéseknek a kibocsátásforgalmi-jegyzékekre vonatkozó
rendeletek elfogadása révén való végrehajtását, a nyomonkövetési rendszerre
vonatkozó határozat 3. cikkének (3) bekezdése és 6. cikkének (1) bekezdése tartalmazza.
A jogalap többek között utalt arra is, hogy szükség van végrehajtási
komitológiai rendelkezések elfogadására a kibocsátási egységek, eltávolítási
egységek, kibocsátáscsökkentési egységek és igazolt kibocsátáscsökkentések
előző év során történt kiadásáról, megszerzéséről,
birtoklásáról, átruházásáról, törléséről, visszavonásáról és
átviteléről szóló, a nemzeti kibocsátásforgalmi-jegyzékekből származó
információk jelentéséről. A jogalap továbbá lehetővé tette komitológiai
intézkedések elfogadását azon kötelezettség tekintetében, mely szerint a
Közösség és a tagállamok „kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéket hoznak létre és
vezetnek annak érdekében, hogy pontosan számon lehessen tartani a kibocsátható
mennyiségi egységek, az eltávolítási egységek, a kibocsátás-csökkentési
egységek és az igazolt kibocsátás-csökkentések kiadását, birtoklását, átadását,
megszerzését, törlését vagy visszavonását és a kijelölt mennyiségi egységek, a
kibocsátás-csökkentési egységek és az igazolt kibocsátás-csökkentések átvitelét.”
A nyomonkövetési rendszerre vonatkozó, 2013.
július 8-án hatályba lépett rendelet hatályon kívül helyezte és felváltotta a
nyomonkövetési rendszerre vonatkozó határozatot. A nyomonkövetési rendszerre
vonatkozó rendelet 10. cikke („A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek
létrehozása és működtetése”) utal azon nyilvántartási rendszerre, amely
lehetővé teszi a Kiotói Jegyzék technikai végrehajtását a nemzeti
kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékekben való egységkezelés tekintetében. A
rendelet tartalmazza az Unióra és a tagállamokra vonatkozó nemzetközi
követelmény alapvető elemét, miszerint „a kibocsátható mennyiségi
egységek, eltávolítási egységek, kibocsátáscsökkentési egységek, igazolt
kibocsátáscsökkentések, igazolt időszakos kibocsátáscsökkentések és igazolt
tartós kibocsátáscsökkentések kiadásának, birtoklásának, átruházásának,
megszerzésének, törlésének, visszavonásának, átvitelének, helyettesítésének
vagy lejárati ideje megváltozásának pontos elszámolására nemzeti
kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékeket hoznak létre és tartanak fenn.” A 10.
cikk (4) bekezdése továbbá jogalapot teremt olyan felhatalmazáson alapuló jogi
aktus elfogadására, amely végrehajtja a Kiotói Jegyzék technikai
végrehajtásának nem alapvető elemeit a nemzeti kibocsátásiegység-forgalmi
jegyzékekben való egységkezelés tekintetében, ezzel felváltva a nyomonkövetési
rendszerről szóló határozat 6. cikkének (1) bekezdését. Míg azonban a
nyomonkövetési rendszerről szóló határozat 6. cikkének (1) bekezdése a
Közösség és a tagállamok kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékeinek valamennyi
egységkezelési kérdésére vonatkozott, a nyomonkövetési rendszerről szóló
rendelet e rendelkezésének alkalmazási köre szűkebb lett. A
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadását lehetővé tévő
jogalap jelenleg csak az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéknek (és nem az
Unió és a tagállamok kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékeinek) a
„létrehozására” (nem pedig annak létrehozására és fenntartására) terjed
ki.
Ezért annak
érdekében, hogy a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási
időszakára vonatkozó új egységkezelési követelmények végrehajtását
szolgáló, hatékony kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéket lehessen létrehozni,
módosítani kell a nyomonkövetési rendszerre vonatkozó rendelet 10. cikkét. A
cikk alkalmazási körét ki kell bővíteni, hogy magába foglalja a nemzeti
kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékekben való egységkezeléssel kapcsolatos
valamennyi olyan technikai végrehajtási kérdést, amelyet a Kiotói
Jegyzőkönyv, a dohai módosítás és az ezek alapján a Kiotói
Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakára vonatkozó
határozatok előírnak.
Azon szabályok tartalma alapján, melyeket a
fentiek szerint az e javaslat által lehetővé tett jogi aktusokban kell
elfogadni, ezen jogi aktusokat az EUMSZ 290. cikkének megfelelően
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokként kell elfogadni, amint azt a
nyomonkövetési rendszerre vonatkozó rendelet 10. cikkének (4) bekezdése is
előírja.
A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok a tárgy
konkretizálása és a további részletek szabályozása révén kiegészítik az
alapvető szabályokat. Az ilyen jogi aktusok eltérnek az EUMSZ 291. cikke
szerinti végrehajtási aktusoktól, amelyek az uniós jogszabályok tagállamok
általi végrehajtásának egységes feltételeiről rendelkeznek. Mint fentebb
is kifejtésre került, a 2012 után végrehajtandó elszámolási követelmények nem
kizárólag uniós jogszabályokon, hanem nagyrészt nemzetközileg elfogadott
szabályokon alapulnak. Végrehajtásukért emellett nemcsak egyedül tagállamok
felelnek, hanem maga az Európai Unió is, ami kötelezettségeket ró az uniós
intézményekre. Amint azt az EUMSZ 290. cikke előírja, az e javaslatban
tervezett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok célja nem a jelenlegi
alapvető szabályok végrehajtásának egységesítése, hanem az, hogy további konkrét
technikai részleteket határozzanak meg a Kiotói Jegyzőkönyv 2012 utáni
végrehajtásához.
2013/0377 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
Az 525/2013/EU rendeletnek az Egyesült
Nemzetek éghajlat-változási keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének
technikai végrehajtása tekintetében történő módosításáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamenteknek való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[15],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[16],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       A Tanács elfogadta az
Egyesült Nemzetek éghajlatváltozási keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyve
dohai módosításának az Európai Közösség nevében történő jóváhagyásáról,
valamint az abból származó kötelezettségek közös teljesítéséről szóló […]
határozatot[17].
A határozat jóváhagyja az Egyesült Nemzetek éghajlatváltozási keretegyezménye
(UNFCCC) Kiotói Jegyzőkönyve dohai módosítását, ezzel az Unió nevében
létrehozza a második kötelezettségvállalási időszakot, és meghatározza az
Unió, a tagállamok és Izland kötelezettségeinek a Kiotói Jegyzőkönyv 4.
cikkével összhangban közösen vállalt teljesítésére vonatkozó feltételeket.
(2)       A dohai módosítás
jóváhagyása, a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgáló
Felek Konferenciájának ülésén elfogadott, kapcsolódó határozatok végrehajtása,
valamint az Európai Unió, a tagállamok és Izland által vállalt kötelezettségek
közös teljesítésére vonatkozó feltételek szükségessé teszik olyan szabályok
elfogadását, amelyek biztosítják a Kiotói Jegyzőkönyv 2012 utáni technikai
végrehajtását az Unióban, lehetővé teszik az Európai Unió, a tagállamok és
Izland által vállalt kötelezettségek közös teljesítésének hatékony
működését, valamint garantálják ennek összhangját a 2003/87/EK európai parlamenti
és tanácsi irányelvvel[18]
és a 2009/406/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal[19] létrehozott uniós
kibocsátáskereskedelmi rendszerrel (EU ETS).
(3)       A Kiotói Jegyzőkönyv
első kötelezettségvállalási időszaka során a kibocsátások és az
egységek elszámolására és kezelésére, valamint az Európai Unió, a tagállamok és
Izland által vállalt kötelezettségek közös teljesítésére vonatkozó
nemzetközileg elfogadott követelmények végrehajtására a 280/2004/EK európai
parlamenti és tanácsi határozat[20]
és az úgynevezett kibocsátásforgalmi-jegyzékekre vonatkozó rendeletek[21] keretében került sor. A
korábbi kibocsátásforgalmi-jegyzékekre vonatkozó rendeleteket a 389/2013/EU
bizottsági rendelet[22]
váltotta fel, amely jelenleg tartalmaz az EU ETS és a 2009/406/EK határozat[23] végrehajtásával és
működésével kapcsolatos egységkezelési rendelkezéseket. A nemrégiben
elfogadott 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet[24] már nem nyújt jogalapot ahhoz,
hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat lehessen elfogadni a második
kötelezettségvállalási időszak szabályainak végrehajtása érdekében.
(4)       A második
kötelezettségvállalási időszak során az Unió által kibocsátható mennyiség
az EU ETS által lefedett forrásokból származó üvegházhatású gázok
kibocsátásaihoz kapcsolódik, amennyiben ezeket a Kiotói Jegyzőkönyv is
lefedi, míg a tagállamok és Izland által kibocsátható mennyiségek az
üvegházhatású gázoknak a Kiotói Jegyzőkönyv által lefedett összes többi
forrásonkénti kibocsátásához és nyelőnkénti eltávolításához kapcsolódnak.
(5)       Az 1/CMP.8. számú határozat[25] módosítja azokat a
szabályokat, amelyek meghatározzák, hogy egy adott fél jogosult-e a Kiotói
Jegyzőkönyv szerinti rugalmas mechanizmusokban való részvételre. A
határozat emellett megállapítja az első kötelezettségvállalási időszakból
a másodikba átvihető egységekre vonatkozó korlátokat, beleértve azt a
kötelezettséget is, hogy valamennyi részes félnek létre kell hoznia saját,
előző kötelezettségvállalási időszakból megmaradt tartalékát
(PPSR). A határozat előírja továbbá, hogy a kibocsátható mennyiségi
egységek (AAU-k) első nemzetközi átruházására és az együttes megvalósítású
projektekért járó kibocsátáscsökkentési egységek (ERU-k) kiadására 2 %-os,
nyereségrész alapú illetéket kell kivetni közvetlenül a részes felek által korábban
birtokolt AAU-k vagy eltávolítási egységek (RMU-k) ERU-kká való átalakítását
követően. A Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási
időszakának végrehajtására vonatkozó további szabályokról jelenleg is
folynak a tárgyalások.
(6)       Annak érdekében, hogy
következetes szabályok biztosítsák a Kiotói Jegyzőkönyv technikai
végrehajtását az Európai Unióban 2012 után, valamint az Unió, a tagállamai és
Izland által vállalt kötelezettségek közös teljesítésének hatékony
végrehajtását és annak az EU ETS és a vállaláselosztási határozat
működésével való összhangját, az EUMSZ 290. cikkével összhangban a
Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
elfogadására. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása
során a Bizottságnak gondoskodnia kell arról, hogy ezen jogi aktusok
összhangban legyenek a nemzetközileg elfogadott elszámolási követelményekkel, a
kötelezettségvállalások közös teljesítésének a […] határozatban rögzített
feltételeivel és az uniós jogszabályokkal,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az
525/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:
1.           a 3. cikk a következő
13a. és 13b. pontokkal egészül ki:
„13a. »kötelezettségvállalási időszaki
tartalék« vagy »CPR«: a 11/CMP.1. sz. határozat melléklete, illetve az UNFCCC
vagy a Kiotói Jegyzőkönyv szerveinek bármely más vonatkozó határozata
alapján létrehozott tartalék;
13b. »az előző kötelezettségvállalási
időszakból megmaradt tartalék« vagy »PPSR«: az 1/CMP.8. sz. határozat,
illetve az UNFCCC vagy a Kiotói Jegyzőkönyv szerveinek bármely más
vonatkozó határozata alapján létrehozott tartalék;
2.           A 10. cikk a
következőképpen módosul:
a)       a 10. cikk (1) bekezdése a következő
albekezdéssel egészül ki:
„Az Unió és a tagállamok
kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékeikben a Kiotói Jegyzőkönyvnek, az
1/CMP.8. sz. határozatnak, illetve az UNFCCC vagy a Kiotói Jegyzőkönyv
szerveinek bármely más vonatkozó határozatában előírt egységek átruházása
esetén nyereségrészt számolnak el az ERU-k kiadását és az AAU-k első
nemzetközi átruházását követően.”
b)       a 10. cikk a következő (5)
bekezdéssel egészül ki:
„(5)       A Bizottság a 25. cikkel összhangban
felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására annak
érdekében, hogy az Unió és a tagállamok kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéke
révén biztosítsa a Kiotói Jegyzőkönyv technikai végrehajtását,
lehetővé tegye az Európai Unió, a tagállamok és Izland által vállalt
kötelezettségek közös teljesítésének hatékony működését, valamint
garantálja ennek összhangját a 2003/87/EK irányelvvel és a 2009/406/EK
határozattal, többek között a következők tekintetében:
a)       egységkezelési folyamatok, például az
AAU-kkal, CER-ekkel, lCER-ekkel, tCER-ekkel, ERU-kkal és RMU-kkal folytatott
tranzakciók (kiadás, átruházás, megszerzés, törlés, megszüntetés, átvitel,
helyettesítés és a lejárat módosítása) az Unió, annak tagállamai és Izland
kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékeiben és azok között;
b)      az első és a második
kötelezettségvállalási időszak közötti átmenetre vonatkozó elszámolási
folyamatok, többek között az első kötelezettségvállalási időszakból
megmaradt AAU-k, CER-ek és ERU-k átvitele;
c)       az előző
kötelezettségvállalási időszakból megmaradt tartalék és a
kötelezettségvállalási időszaki tartalék létrehozása és fenntartása az
Unió és a tagállamok vonatkozásában;
d)      az e cikk (1) bekezdése szerinti
nyereségrészek elszámolása.
Az első albekezdésben említett
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása során a Bizottság biztosítja a
nemzetközileg elfogadott elszámolási követelmények következetes végrehajtását,
gondoskodik az átláthatóságról és garantálja a kiotói egységeknek az Unió és a
tagállamok általi pontos elszámolását, miközben a lehető legalacsonyabb
szinten tartja az adminisztratív terhek és költségek szintjét.”
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               A Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául
szolgáló Felek Konferenciájának ülésén elfogadott 1/CMP.8 határozat,
FCCC/KP/CMP/2012/13/Add.1
[2]               Az első kötelezettségvállalási időszakban a
szén-dioxid, a metán és a dinitrogén-oxid tekintetében valamennyi tagállam
1990-et határozta meg referenciaévként, Bulgária (1988), Magyarország
(1985–1987 átlaga), Szlovénia (1986), Lengyelország (1988) és Románia (1989)
kivételével.––– A fluortartalmú gázok esetében a tagállamok 1995-öt használták
referenciaévként, kivéve Ausztriát, Franciaországot és Szlovákiát (1990),
valamint Romániát (1989).–
[3]               Többek között a következő, 2009. április 23-án
elfogadott jogszabályok: az Európai Parlament és a Tanács 2009/29/EK irányelve
a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen
belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése
tekintetében történő módosításáról, valamint az Európai Parlament és a
Tanács 2009/406/EK határozata az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig
terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak
megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami
törekvésekről, HL L 140., 2009.6.5.
[4]               Ezt az alkalmazási körre vonatkozó különbséget
részletesen tárgyalja a Bizottság következő szolgálati munkadokumentuma:
„Preparing the EU's Quantified Emission Limitation or Reduction Objective
(QELRO) based on the EU Climate and Energy Package” (A mennyiségileg
meghatározott kibocsátáskorlátozási és -csökkentési kötelezettségre (QELRO)
vonatkozó uniós célkitűzés előkészítése az uniós éghajlat-változási
és energiaügyi csomag alapján), SWD(2012) 18 final, 2012.2.13.
[5]               A Dánia és az Európai Bizottság által az Európai Unió és
annak tagállamai nevében, 2012. április 19-én benyújtott beadvány: „Information
on the quantified emission limitation or reduction objectives (QELROs) for the
second commitment period under the Kyoto Protocol” (Tájékoztató a Kiotói
Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakára vonatkozó
mennyiségileg meghatározott kibocsátáskorlátozási és -csökkentési
kötelezettségekről), FCCC/KP/AWG/2012/MISC.1.
[6]               Lásd az 1. lábjegyzetet.
[7]               A Tanács 2002. április 25-i 2002/358/EK határozata az
Egyesült Nemzetek éghajlatváltozási keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének
az Európai Közösség nevében történő jóváhagyásáról, valamint az abból
származó kötelezettségek közös teljesítéséről (HL L 130/1., 2002.5.15., 1.
o.).
[8]               COM(2013) 768 final.
[9]               Az Európai Parlament és a Tanács 2004. február 11-i
280/2004/EK határozata az üvegházhatást okozó gázok Közösségen belüli
kibocsátásának nyomon követését szolgáló rendszerről és a Kiotói
Jegyzőkönyv végrehajtásáról (HL L 49., 2004.2.19., 1. o.).
[10]             A Bizottság 2004. december 21-i 2216/2004/EK rendelete a
2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 280/2004/EK európai
parlamenti és tanácsi határozat szerinti kibocsátásforgalmi-jegyzékek
egységesített és biztonságos rendszeréről (HL L 386., 2004.12.29., 1. o.)
és a Bizottság 2010. október 7-i 920/2010/EU rendelete a 2003/87/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv és a 280/2004/EK európai parlamenti és tanácsi
határozat szerinti kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek egységesített és
biztonságos rendszeréről (HL L 270., 2010.10.14., 1. o.).
[11]             A Bizottság 2013. május 2-i 389/2013/EU rendelete a
2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 280/2004/EK és a
2009/406/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti uniós
kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról, továbbá a 920/2010/EU és az
1193/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 122.,
2013.5.3., 1. o.).
[12]             Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i
525/2013/EU rendelete az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon
követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb
információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről,
valamint a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 165.,
2013.6.18., 13.o.).
[13]             „Decision 13/CMP/1 on Modalities for the accounting of
assigned amounts under Article 7, paragraph 4, of the Kyoto Protocol” (A Kiotói
Jegyzőkönyv 7. cikkének (4) bekezdése alapján kibocsátható mennyiségek
elszámolásának módjairól szóló, 13/CMP/1 számú határozat),
FCCC/KP/CMP/2005/8/Add.2.
[14]             Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékében
létrehozandó uniós PPSR nyitó mérlege a 920/2010/EU rendelet 56. cikkével
összhangban elsősorban az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben
nyilvántartott AAU-kból fog állni, amelyek a 920/2010/EU rendelet 57. cikkének
megfelelően áttárolt EU ETS kibocsátási egységeket képviselik. A
tagállamok és Izland PPSR-ének nyitó mérlege az egyes nemzeti
kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékekbe átvitt AAU-kból fog állni.
[15]             HL C […]., […]., […]. o.
[16]             HL C […]., […]., […]. o.
[17]             HL L […]., […]., […]. o.
[18]             Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve
(2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei
Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK
tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275/32., 2003.10.25.).
[19]             Az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i
2009/406/EK határozata az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig
terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak
megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami
törekvésekről (HL L 140., 2009.6.5.).
[20]             Az Európai Parlament és a Tanács 2004. február 11-i
280/2004/EK határozata az üvegházhatást okozó gázok Közösségen belüli
kibocsátásának nyomon követését szolgáló rendszerről és a Kiotói
Jegyzőkönyv végrehajtásáról (HL L 49., 2004.2.19., 1. o.).
[21]             A Bizottság 2004. december 21-i 2216/2004/EK rendelete a
2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 280/2004/EK európai
parlamenti és tanácsi határozat szerinti kibocsátásforgalmi-jegyzékek
egységesített és biztonságos rendszeréről (HL L 386., 2004.12.29., 1. o.)
és a Bizottság 2010. október 7-i 920/2010/EU rendelete a 2003/87/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelv és a 280/2004/EK európai parlamenti és tanácsi
határozat szerinti kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek egységesített és
biztonságos rendszeréről (HL L 270., 2010.10.14., 1. o.).
[22]             A Bizottság 2013. május 2-i 389/2013/EU rendelete a
2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 280/2004/EK és a
2009/406/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti uniós
kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról, továbbá a 920/2010/EU és az 1193/2011/EU
bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 122., 2013.5.3., 1.
o.).
[23]             Az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i
2009/406/EK határozata az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig
terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak
megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami
törekvésekről (HL L 140., 2009.6.5., 136. o.).
[24]             Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i
525/2013/EU rendelete az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére
és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk
nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről, valamint
a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 165.,
2013.6.18., 13.o.).
[25]             A Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául
szolgáló Felek Konferenciájának ülésén elfogadott 1/CMP.8 határozat,
FCCC/KP/CMP/2012/13/Add.1.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0153

Javaslat a Tanács rendelete a 2771/75/EGK és a 2777/75/EGK rendelet rendkívüli piactámogatási intézkedések alkalmazása tekintetében történő módosításáról  /* COM/2006/0153 végleges - CNS 2006/0055 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 29.3.2006COM(2006) 153 végleges2006/0055 (CNS)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa 2771/75/EGK és a 2777/75/EGK rendelet rendkívüli piactámogatási intézkedések alkalmazása tekintetében történő módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA több tagállamban közzétett és különösképpen a vadmadarak esetében fellépő magas patogenitású madárinfluenzáról (H5N1) szóló médiatudósítások az elmúlt hetekben jelentősen súlyosbították a baromfihús-fogyasztás visszaesését az EU-ban.A fogyasztás visszaesése, ami valójában a fogyasztói bizalomhiányra vezethető vissza, egyes tagállamokban akár több mint 50 %. E fogyasztáscsökkenés számos tagállamban nagyon jelentős, jelenleg mintegy 300 000 tonnára becsült baromfihúskészlet felhalmozódásához vezetett. A helyzet még ennél is aggasztóbb, mivel bizonyos harmadik országok embargót vetettek ki az egyes tagállamokból, sőt mi több az egész EU-ból származó baromfihús-behozatalokra.A baromfihús piacának közös szervezése egyetlen piacirányítási eszközként az export-visszatérítést kínálja. A Bizottság már alkalmazta ezt az eszközt úgy, hogy megemelte egyes termékek exportvisszatérítési szintjét, ami azonban nem elégséges a piaci egyensúly helyreállításához, tekintettel arra, hogy a fogyasztás a hagyományos exportpiacokon is csökkenőben van. A fent említett, egyes harmadik országok által kiszabott embargó következtében még tovább korlátozódnak az export-visszatérítés hatásai.A piacirányítás keretében a piac közös szervezése az export-visszatérítésen kívül a 14. cikkben rendkívüli piactámogatási intézkedéseket határoz meg az állatbetegségek elterjedése ellen küzdeni hivatott intézkedések alkalmazásából eredő, szabad mozgásra vonatkozó korlátozások esetén.Ezen intézkedések kizárólag az állategészségügyi és egészségügyi intézkedések által közvetlenül érintett baromfigazdaságokra irányulnak, viszont a fogyasztás jelentős visszaesése esetén sem teszik lehetővé a piac átfogóbb támogatását.Ezért a fennálló köz- vagy állategészségügyi veszélyekből eredő fogyasztói bizalomhiányra visszavezethető súlyos piaci zavarok esetére jelenleg előírt támogató intézkedésektől eltérő intézkedések bevezetéséhez szükséges e jogalap kibővítése.E javaslat célja a 2777/75/EGK és 2771/75/EGK tanácsi rendelet 14. cikkének ilyen irányú módosítása.2006/0055 (CNS)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa 2771/75/EGK és a 2777/75/EGK rendelet rendkívüli piactámogatási intézkedések alkalmazása tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 36. és 37. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére[1],mivel:1.  A tojás piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2771/75/EGK tanácsi rendelet[2] 14. cikke és a baromfihús piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-1 2777/75/EGK tanácsi rendelet[3] 14. cikke előírja, hogy rendkívüli piactámogatási intézkedések hozhatók az állatbetegségek elterjedésének leküzdésére hivatott intézkedések alkalmazásából eredő, szabad mozgásra vonatkozó korlátozások figyelembe vétele érdekében.2.  E rendkívüli piactámogatási intézkedéseket a Bizottság hozza meg és közvetlenül kötődnek az érintett tagállam által a járványok elterjedésének leküzdéséhez hozott állategészségügyi és egészségügyi intézkedésekhez vagy követik azokat. Az intézkedéseket a tagállamok kérésére hozzák meg, azért, hogy elkerülhetők legyenek az érintett piacok súlyos zavarai.3.  A tapasztalat azt mutatja, hogy a súlyos piaci zavarok, mint például a fogyasztás és/vagy az árak jelentős visszaesése közvetlenül kötődhetnek a fennálló közegészségügyi vagy állategészségügyi veszélyekből eredő fogyasztói bizalomhiányhoz.4.  Következésképpen a 2771/75/EGK és a 2777/75/EGK rendeletben előírt rendkívüli piactámogatási intézkedések lehetővé teszik az ilyen jellegű köz- vagy állategészségügyi problémákkal szemben tanúsított fogyasztói magatartással kiváltott piaci zavarok figyelembe vételét.5.  Az egyértelműség érdekében meg kell határozni, hogy a tagállamok által meghozott állategészségügyi és egészségügyi intézkedéseknek meg kell felelniük a közösségi jogszabályoknak.6.  A 2771/75/EGK és a 2777/75/EGK rendeletet ezért ennek megfelelően kell módosítani,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 2771/75/EGK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„1. A 17. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárás szerint meghozhatók az érintett piac támogatására irányuló rendkívüli intézkedések az alábbiak figyelembevétele érdekében:a) az állatbetegségek elterjedésének leküzdésére hivatott intézkedések alkalmazásából eredő, szabad mozgásra vonatkozó korlátozások, vagyb) a fennálló közegészségügyi vagy állategészségügyi veszélyekből eredő fogyasztói bizalomhiányra visszavezethető súlyos piaci zavarok.Ezen intézkedések az érintett tagállam vagy tagállamok kérésére kerülnek meghozásra.A szabad mozgásra vonatkozó, az a) pont első albekezdésében megszabott korlátozások esetén a rendkívüli intézkedéseket csak akkor hozhatják meg, ha az érintett tagállam(ok) a járványnak való gyors végetvetés biztosítása érdekében a közösségi jogszabályok szerint meghozták az állategészségügyi és egészségügyi intézkedéseket, és az esetben is kizárólag az érintett piac támogatásához szükséges mértékben és időtartamra.”2. cikkAz 2777/75/EGK rendelet 14. cikkének (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„1. A 17. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárás szerint meghozhatók az érintett piac támogatására irányuló rendkívüli intézkedések az alábbiak figyelembevétele érdekében:a) az állatbetegségek elterjedésének leküzdésére hivatott intézkedések alkalmazásából eredő, szabad mozgásra vonatkozó korlátozások, vagyb) a fennálló közegészségügyi vagy állategészségügyi veszélyekből eredő fogyasztói bizalomhiányra visszavezethető súlyos piaci zavarok.Ezen intézkedések az érintett tagállam vagy tagállamok kérésére kerülnek meghozásra.A szabad mozgásra vonatkozó, az a) pont első albekezdésében megszabott korlátozások esetén a rendkívüli intézkedéseket csak akkor hozhatják meg, ha az érintett tagállam(ok) a járványnak való gyors végetvetés biztosítása érdekében a közösségi jogszabályok szerint meghozták az állategészségügyi és egészségügyi intézkedéseket, és az esetben is kizárólag, az érintett piac támogatásához szükséges mértékben és időtartamra.”3. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésétől számított hetedik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, -án/-én.a Tanács részérőlaz elnökPÉNZÜGYI KIMUTATÁS |1. | KÖLTSÉGVETÉSI MEGNEVEZÉS: 05 02 15 07 | ELŐIRÁNYZATOK: p.m. |2. | CÍM: A Tanács rendeletjavaslata a 2771/75/EGK és a 2777/75/EGK rendelet rendkívüli piactámogatási intézkedések alkalmazása tekintetében történő módosításáról |3. | JOGALAP: a Szerződés 37. cikke |4. | CÉLKITŰZÉSEK: A „rendkívüli piactámogatási intézkedések” bevezetéséről szóló 14. cikk alkalmazási körének kiszélesítése. E javaslat célja, hogy tárgyalja az állat- és közegészségügyi problémákhoz közvetlenül kapcsolódó fogyasztói bizalomvesztésből következő piaci nehézségeket.. |5. | PÉNZÜGYI KIHATÁSOK | 12 HÓNAPOS IDŐSZAK (millió EUR) | FOLYÓ PÉNZÜGYI ÉV 2006 (millió EUR) | KÖVETKEZŐ PÉNZÜGYI ÉV 2007 (millió EUR) |5.0 | KIADÁSOK – AZ EK-KÖLTSÉGVETÉS TERHÉRE (VISSZATÉRÍTÉSEK/BEAVATKOZÁSOK) – A NEMZETI HATÓSÁGOK TERHÉRE – EGYÉB | (1) | – | – |5.1 | BEVÉTELEK – AZ EK SAJÁT FORRÁSAI (LEFÖLÖZÉSEK/VÁMOK) – NEMZETI SZINTŰ BEVÉTELEK | – | – | – |2008 | 2009 | 2010 | 2011 és az azt követő évek |5.0.1 | KIADÁSI ELŐIRÁNYZAT | (1) | (1) | (1) | (1) |5.1.1 | BEVÉTELI ELŐIRÁNYZAT |5.2 | SZÁMÍTÁS MÓDJA: – |6.0 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS VONATKOZÓ ALCÍMÉBEN SZEREPLŐ ELŐIRÁNYZATOKBÓL? | IGEN NEM |6.1 | FINANSZÍROZHATÓ-E A PROJEKT A FOLYÓ KÖLTSÉGVETÉS ALCÍMEI KÖZÖTTI ÁTCSOPORTOSÍTÁSSAL? | IGEN NEM |6.2 | SZÜKSÉG LESZ-E PÓTKÖLTSÉGVETÉSRE? | IGEN NEM |6.3 | SZÜKSÉGES LESZ-E ELŐIRÁNYZATOK BEVEZETÉSÉRE A JÖVŐBENI KÖLTSÉGVETÉSEKBE? | IGEN NEM |ÉSZREVÉTELEK: (1) Ez a javaslat egyes rendkívüli piactámogatási intézkedéseknek a baromfihús és tojás ágazatban történő lehetséges későbbi bevezetésének jogalapját határozza meg. Pillanatnyilag lehetetlen megbecsülni a jövőbeni kiadások szintjét. A kiadások megbecslése a konkrét intézkedésekre vonatkozó javaslatok megtételekor válik lehetségessé. |[pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] HL C …., …., …. o.[2] HL L 282., 1975.11.1., 49. o. A legutóbb a 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.[3] HL L 282., 1975.11.1., 77. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel módosított rendelet.