               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.23.
            COM(2016) 280 final
            2016/0146(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            establishing the position to be taken on behalf of the European Union within the Stabilisation and Association Council established by the Stabilisation and Association Agreement between the European Union and the European Atomic Energy Community, of the one part, and Kosovo*, of the other part, concerning a Decision of the Stabilisation and Association Council adopting its rules of procedure

               INDOKOLÁS

               Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Koszovó közötti stabilizációs és társulási megállapodás 2016. április 1-jén lépett hatályba.

               Az említett megállapodás 126. cikkével létrehozott stabilizációs és társulási tanács felügyeli a megállapodás végrehajtását, és vizsgálja az annak keretében felmerülő legfontosabb kérdéseket, illetve bármely egyéb, kölcsönös érdeklődésre számot tartó kétoldalú vagy nemzetközi kérdést.

               A stabilizációs és társulási megállapodás 127. cikke rendelkezésének megfelelően a stabilizációs és társulási tanács meghatározza saját eljárási szabályzatát. A megállapodás 129. cikkének megfelelően ez az eljárási szabályzat meghatározza a stabilizációs és társulási tanácsot feladatai teljesítésében segítő stabilizációs és társulási bizottság feladatait.

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével összhangban a stabilizációs és társulási tanácson belül a stabilizációs és társulási tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló határozattal kapcsolatban képviselendő uniós álláspontot a Bizottság javaslata alapján a Tanács határozata állapítja meg.

               Következésképpen a Bizottság felkéri a Tanácsot, hogy fogadja el a mellékelt, a stabilizációs és társulási tanács saját eljárási szabályzatáról szóló határozatának vonatkozásában az Európai Unió által képviselendő álláspontról szóló határozatjavaslatot.

               A Tanács tájékoztatása érdekében az egyes albizottságok és különleges munkacsoportok eljárási szabályzat-tervezetét külön dokumentum tartalmazza.

               2016/0146 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió nevében az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Koszovó
                  1* közötti stabilizációs és társulási megállapodással létrehozott stabilizációs és társulási tanácsban a stabilizációs és társulási tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló határozatával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 217. cikkére, összefüggésben a 218. cikk (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Koszovó* közötti stabilizációs és társulási megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 126. cikke stabilizációs és társulási tanácsot hoz létre.

               (2)A megállapodás 127. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a stabilizációs és társulási tanács elfogadja saját eljárási szabályzatát.

               (3)A megállapodás 129. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a stabilizációs és társulási tanácsot egy Stabilizációs és Társulási Bizottság (a továbbiakban: a bizottság) segíti.

               (4)A megállapodás 129. cikkének (2) és (3) bekezdése továbbá úgy rendelkezik, hogy a stabilizációs és társulási tanács eljárási szabályzatában meg kell határozni a bizottság feladatait, valamint hogy a stabilizációs és társulási tanács bármely hatáskörét átruházhatja a bizottságra.

               (5)A megállapodás 131. cikke úgy rendelkezik, hogy a stabilizációs és társulási tanács határozhat más különleges bizottság vagy testület létrehozásáról, amely segítheti feladatai elvégzésében. Rendelkezik továbbá arról, hogy a stabilizációs és társulási tanács az eljárási szabályzatában meghatározza az ilyen bizottságok vagy testületek összetételét és feladatait, valamint azok működési rendjét,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió által a stabilizációs és társulási megállapodás 126. cikke által létrehozott stabilizációs és társulási tanácsban a stabilizációs és társulási tanács eljárási szabályzata elfogadásának támogatásával kapcsolatban képviselendő álláspontnak a stabilizációs és társulási tanácsnak az e határozathoz csatolt határozattervezetén kell alapulnia.

               A határozattervezetre vonatkozó kisebb módosításokat a Tanács további határozata nélkül el lehet fogadni.

                2. cikk

               A tagállamok az Európai Unió küldöttségének részét képezik a stabilizációs és társulási tanács ülésein. Az eljárási szabályzat 3. cikkére figyelemmel a tagállamok tájékoztatást nyújtanak az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, a Bizottság alelnöke számára.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  *Ez a megnevezés nem érinti a státusszal kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az 1244/1999 ENSZ BT-határozattal és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.23.
            COM(2016) 280 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió nevében az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Koszovó* közötti stabilizációs és társulási megállapodással létrehozott stabilizációs és társulási tanácsban a stabilizációs és társulási tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló határozatával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               Az EU–Koszovó* stabilizációs és társulási tanács 1. számú határozata [dátum] eljárási szabályzatának elfogadásáról

               A STABILIZÁCIÓS ÉS TÁRSULÁSI TANÁCS,

               tekintettel az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Koszovó* közötti stabilizációs és társulási megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 126., 127., 129. és 131. cikkére,

               mivel e megállapodás 2016. április 1-jén hatályba lépett,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1. cikk

               Elnökség

               A stabilizációs és társulási tanács elnökletét 12 hónapos időtartamra a felek felváltva töltik be. Az első időszak a stabilizációs és társulási tanács első ülésének napján kezdődik és ugyanazon év december 31-ig tart.

               2. cikk

               Ülések

               A stabilizációs és társulási tanács magas politikai szinten évente egyszer ülésezik. A stabilizációs és társulási tanács a felek egyetértésével bármely fél kérésére különleges ülésszakokat tarthat. Ha a felek másképp nem állapodnak meg, a stabilizációs és társulási tanács valamennyi ülését Brüsszelben tartják meg. A stabilizációs és társulási tanács üléseit a stabilizációs és társulási tanács titkársága az elnökkel egyetértésben hívja össze.

               3. cikk

               Küldöttségek

               Az elnököt valamennyi ülés megkezdése előtt tájékoztatni kell a felek küldöttségének tervezett összetételéről. A stabilizációs és társulási tanács ülésén az Európai Beruházási Bank egy képviselője megfigyelőként részt vesz, amennyiben a napirenden a Bankot érintő ügyek is szerepelnek. A stabilizációs és társulási tanács más személyeket is meghívhat üléseire, hogy bizonyos témakörökben tájékoztatást nyújtsanak.

               4. cikk

               Titkárság

               A Stabilizációs és Társulási Tanács titkárságát az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága egy tisztviselője, valamint Koszovó belgiumi tisztviselője közösen alkotja.

               5. cikk

               Levelezés

               A stabilizációs és társulási tanácsnak címzett leveleket a stabilizációs és társulási tanács elnökének, az Európai Unió Tanácsa Főtitkárságának címére kell küldeni.

               A két titkár gondoskodik arról, hogy a levelezés eljusson a stabilizációs és társulási tanács elnökéhez, és adott esetben azt körbeküldik a stabilizációs és társulási tanács többi tagjának. A körbeküldött levelezést elküldik továbbá a Bizottság Főtitkárságának, az Európai Külügyi Szolgálatnak és Koszovó belgiumi képviseletének címére.

               A stabilizációs és társulási tanács elnökének közleményeit a titkárok elküldik a címzetteknek, és adott esetben a stabilizációs és társulási tanács második bekezdésben említett többi tagjának is.

               6. cikk

               Nyilvánosság

               Eltérő határozat hiányában a stabilizációs és társulási tanács ülései nem nyilvánosak.

               7. cikk

               Az ülések napirendje

               1.Az elnök elkészíti az ülések előzetes napirendjét. Az előzetes napirendet a stabilizációs és társulási tanács titkárai az ülés kezdetét legalább 15 nappal megelőzően eljuttatják az 5. cikkben említett címzetteknek. Az előzetes napirend azokat a napirendi pontokat tartalmazza, amelyeknek a napirendi pontok közé való felvételére vonatkozóan az elnök kérést kapott az ülés kezdetét legalább 21 nappal megelőzően; ugyanakkor az előzetes napirendbe csak azok a pontok kerülnek be, amelyek kísérő dokumentumait legkésőbb a napirend elküldésének időpontjáig eljuttatják a titkároknak. A napirendet a stabilizációs és társulási tanács fogadja el az ülések elején. Amennyiben arról a felek megállapodnak, az ideiglenes napirenden nem szereplő pontot is felvehetnek a napirendre.

               2.Az elnök a felekkel egyetértésben az adott ügy sajátosságaira való tekintettel lerövidítheti az (1) bekezdésben meghatározott határidőket.

               8. cikk

               Jegyzőkönyv

               Valamennyi ülés jegyzőkönyvtervezetét a két titkár készíti el. A jegyzőkönyvben az egyes napirendi pontok tekintetében főszabályként a következőket kell feltüntetni:

               –a stabilizációs és társulási tanácshoz benyújtott dokumentumok,

               –azok a nyilatkozatok, amelyeknek jegyzőkönyvbe való felvételét a stabilizációs és társulási tanács valamely tagja kérte,

               –a meghozott határozatok, a megtett ajánlások, az elfogadott nyilatkozatok és következtetések.

               A jegyzőkönyvtervezetet jóváhagyás céljából be kell nyújtani a stabilizációs és társulási tanácsnak. A jóváhagyást követően a jegyzőkönyvet az elnök és a két titkár aláírásával látja el. A jegyzőkönyvet iktatni kell a társulás okiratainak letéteményese, azaz az Európai Unió Tanácsának Főtitkársága irattárában. Az 5. cikkben említett minden címzettnek el kell juttatni egy hitelesített másolatot.

               9. cikk

               Határozatok és ajánlások

               1.A stabilizációs és társulási tanács a felek közös egyetértésével hozza meg határozatait és tesz ajánlásokat a megállapodás 5. cikkének sérelme nélkül. A stabilizációs és társulási tanács írásbeli eljárás útján is hozhat határozatokat és tehet ajánlásokat, amennyiben a felek megegyeznek erről.

               2.A stabilizációs és társulási tanács határozatai és ajánlásai a megállapodás 128. cikke szerint a „határozat”, illetve „ajánlás” címet viselik, amelyet egy sorszám, elfogadásuk dátuma, valamint tárgyuk megjelölése követ. A stabilizációs és társulási tanács határozatait és ajánlásait az elnök írja alá és a két tikár hitelesíti. A határozatokat és az ajánlásokat továbbítani kell az 5. cikkben említett valamennyi címzettnek. A felek maguk dönthetnek a stabilizációs és társulási tanács határozatainak és ajánlásainak saját, hivatalos kiadványukban való közzétételéről.

               10. cikk

               Nyelvek

               A stabilizációs és társulási tanács hivatalos nyelvei a stabilizációs és társulási megállapodás hiteles nyelvei. Eltérő határozat hiányában a stabilizációs és társulási tanács tanácskozásait az ezeken a nyelveken elkészített dokumentációra alapozza.

               11. cikk

               Költségek

               Az Európai Unió és Koszovó maga viseli a stabilizációs és társulási tanács ülésein való részvétellel kapcsolatosan felmerülő saját költségeit, mind a személyzeti, utazási és ellátási kiadásokra, mind a postai és távközlési kiadásokra vonatkozóan. Az üléseken történő tolmácsolással, valamint a dokumentumok fordításával és sokszorosításával kapcsolatos kiadások, továbbá az ülések szervezésével kapcsolatosan felmerülő egyéb kiadások az üléseknek otthont adó felet terhelik.

               12. cikk

               Stabilizációs és Társulási Bizottság

               1.Stabilizációs és Társulási Bizottság (a továbbiakban: a bizottság) jön létre azzal a céllal, hogy segítse a stabilizációs és társulási tanácsot feladatainak végrehajtásában. A bizottság egyrészről az EU képviselőiből, másrészről Koszovó képviselőiből áll, rendszerint főtisztviselői szinten.

               2.A bizottság előkészíti a stabilizációs és társulási tanács üléseit és tanácskozásait, szükség esetén végrehajtja a stabilizációs és társulási tanács határozatait, valamint általánosságban véve biztosítja a társulási kapcsolat folytonosságát és a megállapodás megfelelő működését. Foglalkozik minden olyan kérdéssel, amelyre a stabilizációs és társulási tanács felhívja a figyelmét, valamint bármely egyéb olyan problémával, amely a stabilizációs és társulási megállapodás napi szintű végrehajtása során felmerülhet. A bizottság javaslatait és minden határozat-/ajánlástervezetét benyújtja elfogadásra a stabilizációs és társulási tanácsnak.

               3.Olyan esetekben, amikor a megállapodás konzultációs kötelezettségre vagy konzultációs lehetőségre utal, a konzultációra a bizottság keretein belül kerülhet sor. A felek megállapodásával a konzultáció a stabilizációs és társulási tanács keretein belül is tovább folytatható.

               4.A Stabilizációs és Társulási Bizottság eljárási szabályzata e határozat mellékletét képezi.

               Kelt,

                  a stabilizációs és társulási tanács részéről

                  az elnök

               I. MELLÉKLET
               a következőhöz:
               Az EU–Koszovó* stabilizációs és társulási tanács 1. számú határozata [dátum]

               A Stabilizációs és Társulási Bizottság eljárási szabályzata

               1. cikk

               Elnökség

               A bizottság elnökletét 12 hónapos időtartamra a felek felváltva töltik be. Az első időszak a stabilizációs és társulási tanács első ülésének napján kezdődik és ugyanazon év december 31-ig tart.

               2. cikk

               Ülések

               A bizottság a felek megegyezésével akkor ülésezik, amikor a körülmények úgy kívánják. A bizottság valamennyi ülését a felek által közösen meghatározott helyszínen és időpontban tartják. A bizottság üléseit az elnök hívja össze.

               3. cikk

               Küldöttségek

               Az elnököt valamennyi ülés megkezdése előtt tájékoztatni kell a felek küldöttségének tervezett összetételéről.

               4. cikk

               Titkárság

               A bizottság titkárságát az Európai Bizottság egy tisztviselője, valamint Koszovó egy tisztviselője közösen alkotja. Az e határozatban említett, a bizottság elnökének címzett és a tőle származó közleményeket megküldik a bizottság titkárainak és a stabilizációs és társulási tanács titkárainak, valamint elnökének.

               5. cikk

               Nyilvánosság

               Eltérő határozat hiányában a bizottság ülései nem nyilvánosak.

               6. cikk

               Az ülések napirendje

               1.
                     Az elnök elkészíti az ülések előzetes napirendjét. Az előzetes napirendet a bizottság titkárai az ülés kezdetét legalább 30 munkanappal megelőzően eljuttatják a 4. cikkben említett címzetteknek. Az előzetes napirend azokat a napirendi pontokat tartalmazza, amelyeknek a napirendi pontok közé való felvételére vonatkozóan az elnök kérést kapott az ülés kezdetét legalább 35 munkanappal megelőzően; ugyanakkor az előzetes napirendbe csak azok a pontok kerülnek be, amelyek kísérő dokumentumait legkésőbb a napirend elküldésének időpontjáig eljuttatják a titkároknak. A bizottság felkérhet szakértőket arra, hogy adott témában tájékoztatás céljából részt vegyenek az ülésen. A napirendet a bizottság fogadja el az ülés elején. Amennyiben arról a felek megállapodnak, az ideiglenes napirenden nem szereplő pontot is felvehetnek a napirendre.

               2.
                     Az elnök a felekkel egyetértésben az adott ügy sajátosságaira való tekintettel lerövidítheti az (1) bekezdésben meghatározott határidőket.

               7. cikk

               Jegyzőkönyv

               Minden ülésről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyet a Stabilizációs és Társulási Bizottság által levont következtetésekről az elnök által készített összefoglalóra kell alapozni. Miután a Stabilizációs és Társulási Bizottság elfogadja a jegyzőkönyvet, az elnök és a titkárok aláírják, majd mindkét fél iktatja. A jegyzőkönyv egy példányát a 4. cikkben említett minden címzettnek el kell juttatni.

               8. cikk

               Határozatok és ajánlások

               Azon különleges esetekben, amikor a megállapodás 128. cikke alapján a stabilizációs és társulási tanács határozathozatalra, illetve ajánlástételre hatalmazza fel a bizottságot, e jogszabályokat a stabilizációs és társulási tanács eljárási szabályzatának 9. cikkével összhangban kell meghozni.

               9. cikk

               Költségek

               Az Európai Unió és Koszovó maga viseli a bizottság ülésein való részvétellel kapcsolatosan felmerülő saját költségeit, mind a személyzeti, utazási és ellátási kiadásokra, mind a postai és távközlési kiadásokra vonatkozóan. Az üléseken történő tolmácsolással, valamint a dokumentumok fordításával és sokszorosításával kapcsolatos kiadások, továbbá az ülések szervezésével kapcsolatosan felmerülő egyéb kiadások az üléseknek otthont adó felet terhelik.

               10. cikk

               Albizottságok és különleges munkacsoportok

               A bizottság saját felügyelete alatt működő albizottságokat és különleges munkacsoportokat hozhat létre. amelyek minden egyes ülésük után beszámolót nyújtanak be a bizottságnak. A bizottság dönthet valamennyi albizottság vagy munkacsoport megszüntetéséről, azok hatáskörének meghatározásáról vagy módosításáról, illetve a bizottság feladatainak végrehajtásában való segítségnyújtás céljával további albizottságok vagy munkacsoportok létrehozásáról. Ezek az albizottságok és munkacsoportok nem rendelkeznek döntéshozói hatáskörrel.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.23.
            COM(2016) 280 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió nevében az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Koszovó* közötti stabilizációs és társulási megállapodással létrehozott stabilizációs és társulási tanácsban a stabilizációs és társulási tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló határozatával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               Kizárólag a Tanács tájékoztatására

               TERVEZET

               Az EU–Koszovó* stabilizációs és társulási bizottság1/2016 számú határozata albizottságok és különleges munkacsoportok létrehozásáról

               A STABILIZÁCIÓS ÉS TÁRSULÁSI BIZOTTSÁG,

               tekintettel az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Koszovó közötti stabilizációs és társulási megállapodásra és különösen annak 130. cikkére,

               tekintettel a fenti megállapodás eljárási szabályzatára és különösen annak 10. cikkére,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               Egyetlen cikk

               Az I. mellékletben felsorolt albizottságok és különleges munkacsoport létrehozásra kerülnek. Hatáskörük meghatározása a II. mellékletben található.

               Kelt ….-ban/-ben, 2016. [hónap nap] -án/-én.

               a stabilizációs és társulási bizottság részéről

               az elnök

               I. melléklet

               Multidiszciplináris albizottsági struktúra

                        Megnevezés

                        Tárgyalt kérdések

                        STM cikk

                        1. Kereskedelem, ipar, vámügy és adózás

                        Az áruk szabad mozgása

                        20. cikk

                        Ipari termékek

                        21-25. cikk

                        Kereskedelmi kérdések

                        36–49. cikk

                        Szabványosítás, metrológia, akkreditáció, hitelesítés, megfelelőségértékelés és piacfelügyelet

                        80. cikk

                        Ipari együttműködés

                        99. cikk

                        Kkv-k

                        100. cikk

                        Turizmus

                        101. cikk

                        Vámok

                        104. cikk

                        Adózás

                        105. cikk

                        Származási szabályok

                        III. jegyzőkönyv

                        Vámügyi kérdésekben való közigazgatási segítségnyújtás

                        IV. jegyzőkönyv

                        2. Mezőgazdaság és halászat

                        Mezőgazdasági termékek

                        26., 28., 29., 33., 34. és 37. cikk

                        Halászati termékek

                        31. és 32. cikk, IV. és V. melléklet

                        Feldolgozott mezőgazdasági termékek

                        27. cikk, I. jegyzőkönyv

                        Bor

                        30. cikk és II. jegyzőkönyv

                        A mezőgazdasági és halászati termékekre, valamint bortól és szeszes italoktól különböző élelmiszerekre vonatkozó földrajzi jelzés oltalma

                        35. cikk

                        Mezőgazdaság és az agráripari ágazat, állat- és növényegészségügyi kérdések

                        102. cikk

                        Halászati együttműködés

                        103. cikk

                        3. Belső piac és verseny

                        Letelepedési jog

                        50-54. cikk

                        Szolgáltatásnyújtás

                        55-60. cikk

                        Az STM V. címével kapcsolatos egyéb kérdések

                        61-73. cikk

                        A jogszabályok közelítése és jogérvényesítés

                        74. cikk

                        Verseny

                        75-76. cikk

                        Szellemi, ipari és kereskedelmi tulajdonjogok

                        77-78. cikk

                        Közbeszerzés

                        79. cikk

                        Bank, biztosítás és egyéb pénzügyi szolgáltatások

                        96. cikk

                        Fogyasztóvédelem

                        81. cikk

                        4. Gazdasági és pénzügyi kérdések, statisztika

                        Folyó fizetések és tőkemozgás

                        64-66. cikk

                        Gazdaságpolitika

                        94. cikk

                        Statisztikai együttműködés

                        95. cikk

                        Beruházásfejlesztés és -védelem

                        98. cikk

                        Pénzügyi együttműködés

                        121-125. cikk

                        5. Jogérvényesülés, szabadság és biztonság

                        Az intézmények és a jogállamiság megerősítése

                        83. cikk

                        Alapvető jogok, a megkülönböztetés elleni küzdelemmel együtt, és adatvédelem

                        4. cikk, 83. cikk

                        Igazságügyi együttműködés polgári és büntetőügyekben

                        84. cikk

                        Vízum, határellenőrzés, menekültügy és migráció

                        85-86. cikk

                        Az illegális bevándorlás megakadályozása és ellenőrzése; visszafogadás

                        87-88. cikk

                        Pénzmosás

                        89. cikk

                        Kábítószerek

                        90. cikk

                        A terrorizmus elleni küzdelem

                        92. cikk

                        Bűnözés és egyéb illegális tevékenységek megelőzése

                        91. cikk

                        6. Innováció, információs társadalom és társadalompolitika

                        Munkafeltételek és esélyegyenlőség

                        82. cikk

                        Társadalmi együttműködés

                        106. cikk

                        Oktatás és szakképzés

                        107. cikk

                        Kulturális együttműködés

                        108. cikk

                        Információ, kommunikáció

                        105. cikk

                        Audiovizuális együttműködés

                        109. cikk

                        Információs társadalom

                        110. cikk

                        Elektronikus kommunikációs hálózatok és szolgáltatások

                        111. cikk

                        Információ, kommunikáció

                        112. cikk

                        Kutatás és technológiafejlesztés

                        118. cikk

                        7. Közlekedés, energia, környezetvédelem és regionális fejlesztés

                        Szállítás

                        113. cikk

                        Energia

                        114. cikk

                        Környezetvédelem

                        115. cikk

                        Éghajlatváltozás

                        116. cikk

                        Polgári védelem

                        117. cikk

                        Regionális és helyi fejlesztés

                        119. cikk

               A különleges munkacsoportok struktúrája

                        Megnevezés

                        Tárgyalt kérdések

                        STM cikk

                        A közigazgatás reformjával foglalkozó különleges munkacsoport

                        Közigazgatási reform

                        120. cikk

                        A normalizálással foglalkozó különleges munkacsoport

                        Koszovó és Szerbia kapcsolatának látható és fenntartható fejlődése, valamint az Európai Unió KBVP-missziójával annak fennállása folyamán folytatott hatékony együttműködés

                        5. cikk

               II. Melléklet

               Az EU–Koszovó* albizottságok és különleges munkacsoportok hatáskörének meghatározása

               Összetétel és elnökség

               Az albizottságok és a közigazgatás reformjával foglalkozó különleges munkacsoport és a normalizálással foglalkozó különleges munkacsoport az Európai Bizottság, a normalizálással foglalkozó különleges munkacsoport esetében az Európai Külügyi Szolgálat, valamint Koszovó képviselőiből áll. A munkacsoportokban a két fél felváltva elnököl. A tagállamokat tájékoztatják és meghívják az albizottságok és a közigazgatás reformjával és a normalizálással foglalkozó különleges munkacsoport üléseire.

               Titkárság

               Az egyes albizottságok és a különleges munkacsoportok titkárságát az Európai Bizottság, a normalizálással foglalkozó különleges munkacsoport esetében az Európai Külügyi Szolgálat, valamint Koszovó egy tisztviselője közösen alkotja.

               Az albizottságokat és a különleges munkacsoportokat érintő minden közleményt el kell juttatni az érintett albizottság és munkacsoport titkárainak.

               Ülések

               Az albizottságok és a különleges munkacsoportok a felek megegyezésével akkor üléseznek, ha a körülmények úgy kívánják. Az albizottságok és a különleges munkacsoportok valamennyi ülését a felek által meghatározott helyszínen és időpontban tartják.

               Mindkét fél egyetértésével az albizottságok és a különleges munkacsoportok felkérhetnek szakértőket arra, hogy adott témában információnyújtás céljából részt vegyenek az ülésen.

               Napirend és kísérő dokumentumok

               Az elnök és a titkárok minden ülésre az ülés megkezdése előtt legalább 30 nappal ideiglenes napirendet készítenek.

               Az ideiglenes napirendre azok a pontok kerülnek fel, amelyek esetében a napirendre történő felvételre irányuló kérést a titkárok az ülés előtt legalább 35 nappal megkapták.

               Az egyes ülésekre vonatkozó ideiglenes napirend elfogadását követően, de legkésőbb az ülés kezdetét megelőzően 10 munkanappal Koszovó titkára benyújtja az Európai Bizottság titkárának vagy a normalizálással foglalkozó különleges munkacsoport esetében az Európai Külügyi Szolgálat titkárának az elfogadott ideiglenes napirendhez kapcsolódó, szükséges írásbeli dokumentumokat.

               A (3) bekezdésben megjelölt határidő elmulasztása esetén az ülést további értesítés nélkül automatikusan törölni kell.

               Témák

               Az albizottságok a multidiszciplináris albizottsági struktúrában felsorolt témakörök alapján vitatják meg a megállapodás különböző területeivel kapcsolatos kérdéseket. A jogszabályok közelítése, alkalmazása és végrehajtása tekintetében elért fejlődést valamennyi témakörön belül felmérik. Az albizottságok megvizsgálják a megfelelő ágazatokban esetlegesen felmerülő problémákat, és ajánlásokat tesznek a lehetséges intézkedésekre.

               Az albizottságok az uniós vívmányok további értelmezésének fórumául is szolgálnak, valamint megvizsgálják a Koszovó által az STM-ben tett kötelezettségvállalásokkal összhangban az uniós vívmányoknak való megfelelésben elért előrelépést.

               A közigazgatás reformjával foglalkozó különleges munkacsoport megvitatja a közigazgatás reformjával kapcsolatos kérdéseket, és javaslatot tesz a lehetséges következő intézkedésekre. A normalizálással foglalkozó különleges munkacsoport Koszovó és Szerbia kapcsolatának látható és fenntartható fejlődése, valamint az Európai Unió KBVP-missziójával annak fennállása folyamán folytatott hatékony együttműködés kérdéseit vitatja meg, és javaslatot tesz a lehetséges lépésekre.

               Jegyzőkönyv

               Minden ülésről jegyzőkönyv készül, amelyet az ülést követően el kell fogadni. Az albizottság vagy a különleges munkacsoport titkára a jegyzőkönyv egy másolatát eljuttatja a bizottság titkárának.

               Nyilvánosság

               Eltérő határozat hiányában az albizottságok és a különleges munkacsoport ülései nem nyilvánosak.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.6.1.
            COM(2017) 258 final
            2017/0104(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és az afrikai és madagaszkári léginavigációs biztonsággal foglalkozó ügynökség (ASECNA) közötti, az ASECNA illetékességi területén a polgári légi közlekedés javára a műholdas navigáció fejlesztéséről és a kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáról szóló együttműködési megállapodás megkötéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               E tanácsi határozatra irányuló javaslat célja, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikke (6) bekezdésének megfelelően jóváhagyja az egyrészről az Európai Unió, másrészről az afrikai és madagaszkári léginavigációs biztonsággal foglalkozó ügynökség (ASECNA)
                  1
                közötti, az ASECNA illetékességi területén a polgári légi közlekedés javára a műholdas navigáció fejlesztéséről és a kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáról szóló együttműködési megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötését. A javaslat összhangban van az európai műholdas navigációs programok alapjogszabályának tekinthető 1285/2013/EU rendelettel, amelynek 29. cikke úgy rendelkezik, hogy az Unió a Galileo és EGNOS programok keretében megállapodásokat köthet harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel.

               A műholdas rádiónavigáció a 2011–2013 közötti időszakra vonatkozó, az Afrika–EU stratégiai partnerség végrehajtására irányuló cselekvési tervnek a 2010 novemberében Tripoliban megtartott harmadik Afrika–EU csúcstalálkozón történt elfogadása óta Afrika és az Európai Unió közötti együttműködés tárgya. A 2014 áprilisában megtartott Afrika–EU csúcstalálkozón elfogadott, a 2014 és 2017 közötti időszakra szóló ütemterv újra megerősítette az e területen folytatott együttműködés szükségességét.

               Tanulmányok rávilágítottak arra, hogy az együttműködés jelentős társadalmi-gazdasági előnyöket jelent az afrikai kontinens számára. Az együttműködésből az európai űripar is profitálni fog, amely számára előnyös lesz, hogy a technológiafejlesztésre, az új infrastruktúra bevezetésére és a műholdas rádiónavigációhoz kapcsolódó szolgáltatások igénybevételére egy Afrikával kibővülő piacon kerülhet sor
                  2
               .

               2014. szeptember 25-én a Versenyképességi Tanács a Bizottság COM(2014) 260 ajánlása alapján felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy az Unió nevében tárgyalásokat folytasson egy, az ASECNA-val kötendő, az EGNOS európai műholdas navigációs programra épülő műholdas pontosító rendszer (SBAS) szolgáltatásainak Afrikában történő nyújtására vonatkozó feltételek megállapításáról szóló nemzetközi megállapodásról. A tárgyalások 2015 márciusában megkezdődtek. A tárgyalások eredményeként 2016 áprilisában létrejött egy megállapodástervezet, amely meghatározza egy önálló, de az EGNOS európai rendszerre épülő műholdas pontosító rendszernek az ASECNA illetékességi területén való létrehozásához és üzemeltetéséhez szükséges együttműködés kereteit. A megállapodás a Tanács által adott megbízással összhangban tartalmaz egy technikai részt, valamint a finanszírozási és irányítási kérdésekre is kitér.

               A Tanács 2016. november 21-én – a Bizottság 2016. szeptember 12-én kelt javaslata (COM(2016)574) alapján – elfogadta az (EU) 2016/2234 határozatot
                  3
               , amelyben jóváhagyta a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírását. A megállapodást az Európai Unió és az ASECNA hivatalosan 2016. december 5-én írta alá Brüsszelben.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel és az Unió egyéb szakpolitikáival

               Az európai műholdas navigációs programok az Európai Unió közlekedéspolitikájának – azon belül is különösen a légi közlekedésre vonatkozó politikának – egyik legfontosabb elemét alkotják. Hozzájárulnak a léginavigációs szolgáltatások biztonságának és folyamatosságának növeléséhez, miközben gazdasági és környezeti szempontból is továbbfejlesztik azokat. E programokat a nemzetközi színtéren számos együttműködési megállapodás mozdítja elő, ilyen például az Amerikai Egyesült Államokkal, a Kínával, a Dél-Koreával, illetve az Izraellel létrejött megállapodás.

               Tekintettel arra, hogy a műholdas rádiónavigációs szolgáltatások fejlesztése az afrikai kontinensen Európa és Afrika számára egyaránt előnyös, az Európai Unió és Afrika közötti aktív együttműködést évek óta számos politikai kezdeményezés támogatja, melyek közé tartoznak a következők:

                  •
                        Az Afrika–EU stratégiai partnerség infrastruktúrával foglalkozó referenciacsoportjának nyilatkozata az Európai Bizottság és az Afrikai Unió Bizottsága közös ülésére (Addisz-Abeba, 2016. február 25–26.);

                  •
                        A negyedik Afrika–EU csúcstalálkozón (Brüsszel, 2014. április 2–3.) elfogadott ütemterv (2014–2017);

                  •
                        A vállalkozások közös nyilatkozata az 5. EU–Afrika üzleti fórumon (Brüsszel, 2014. április 1.);

                  •
                        Az Unió a Mediterrán Térségért által a közlekedésről szervezett miniszteri konferencián elfogadott közös álláspont (Brüsszel, 2013. november 14.);

                  •
                        Közös közlemény az Európai Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Partnerség a demokráciáért és a közös jólétért a dél-mediterrán térséggel – COM(2011) 200 végleges, 2011. március 8.;

                  •
                        A Bizottság közleménye – Intézkedési terv: a globális navigációs műholdrendszer (GNSS) alkalmazásai – COM(2010) 308 végleges, 2010. június 14.;

                  •
                        Az EU belga elnöksége által „A világűr az afrikai polgárokért” címmel szervezett magas szintű találkozó következtetései, 2010. szeptember 16.;

                  •
                        Az Űrtanács 7. ülésének állásfoglalása – Globális kihívások: az európai űrrendszerek maradéktalan kihasználása – Brüsszel, 2010. november 25.;

                  •
                        A 2011–2013 közötti időszakra vonatkozó, az Afrika–EU stratégiai partnerség végrehajtására irányuló cselekvési terv, amelyet a harmadik Afrika–EU csúcstalálkozón fogadtak el (Tripoli, 2010. november 29–30.);

                  •
                        A vállalkozások közös nyilatkozata a 4. EU–Afrika üzleti fórumon (Tripoli, 2010. november 26–28.);

                  •
                        A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – Európai Unió–Afrika partnerség – Afrika és Európa összekapcsolása: a közlekedési együttműködés megerősítése felé – COM(2009) 301 végleges, 2009. június 24.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 172. cikke, összefüggésben 218. cikkének (6) bekezdésével.

               •Szubszidiaritás

                  A szubszidiaritás elve ebben az esetben nem alkalmazható, mivel az európai műholdas rádiónavigációs rendszerek az Európai Unió tulajdonát képezik.

               •Arányosság

                  A megállapodás rendelkezései megfelelnek az elérni kívánt célnak, nevezetesen annak, hogy lehetővé kell tenni az ASECNA számára, hogy az EGNOS európai műholdas rádiónavigációs programra épülő saját műholdas pontosító rendszert fejlesszen ki. Ezek a rendelkezések az Európai Uniónak a műholdas rádiónavigációra vonatkozó know-how afrikai kontinensnek való átadására irányuló törekvésének is megfelel.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Egy kötelező erejű együttműködési keret megvalósításának előfeltétele egy nemzetközi megállapodás megkötése. Az 1285/2013/EU rendelet 29. cikke kifejezetten rendelkezik arról, hogy a Galileo és az EGNOS programok keretében megállapodások köthetők nemzetközi szervezetekkel.

               3.AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI

               Az EGNOS-ra épülő műholdas rádiónavigációs rendszer Afrikában való igénybevételéről társadalmi-gazdasági és műszaki szempontokat egyaránt figyelembe vevő elemzés készült. Az elemzés eredményeit ismertették és több alkalommal megvitatták az érdekelt afrikai országokkal szemináriumok, munkaértekezletek és más nemzetközi fórumok, például a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetben (ICAO) az AFI regionális tervezési és végrehajtási csoport (APIRG) keretében.

               Az Európai Unióban a Bizottság szóban és írásban rendszeresen beszámolt a tárgyalások előrehaladásáról a Tanács által kijelölt különbizottságnak. Ezenfelül az Unió tagállamai tájékoztatást kaptak a megbeszélések alakulásáról, és lehetőséget kaptak arra, hogy részt vegyenek a tárgyalásokkal kapcsolatos megbeszéléseken. Végül pedig az Unió tagállamai a Tanács „Közlekedés – intermodális kérdések és hálózatok” munkacsoportjának ülésén a tárgyalások lezárása előtt észrevételeket fogalmazhattak meg a megállapodástervezetről. Ezeket az észrevételeket figyelembe is vették a megállapodás végleges változatában, amelynek aláírását a Tanács 2016. november 21-én hagyta jóvá.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A javasolt megállapodásnak nincs költségvetési hatása az 1285/2013/EU rendelettel az európai műholdas rádiónavigációs programoknak biztosított költségvetésre.

               A megállapodásban tervezett, az ASECNA tulajdonát képező infrastruktúra létrehozásához és üzemeltetéséhez kapcsolódó költségek finanszírozása az ASECNA költségvetéséből, az ASECNA tagállamai által vagy az Európai Unió tagállamai és nemzetközi pénzügyi intézmények (Európai Beruházási Bank, Afrikai Fejlesztési Bank stb.) által hitelek vagy támogatások formájában biztosított hozzájárulásokból fog történni.

               5.EGYÉB ELEMEK

                  A megállapodás értelmében vegyes bizottságot kell létrehozni a megállapodás igazgatása és helyes alkalmazása céljából. Továbbá a megállapodás választottbírósági eljárásról is rendelkezik a megállapodásban részes két fél közötti vita esetére.

               2017/0104 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és az afrikai és madagaszkári léginavigációs biztonsággal foglalkozó ügynökség (ASECNA) közötti, az ASECNA illetékességi területén a polgári légi közlekedés javára a műholdas navigáció fejlesztéséről és a kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáról szóló együttműködési megállapodás megkötéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 172. cikkére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával és 218. cikkének (8) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

               mivel:

               (1)A Tanács 2016. november 21-i (EU) 2016/2234 határozatának
                  4
                megfelelően 2016. december 5-én aláírták az Európai Unió és az afrikai és madagaszkári léginavigációs biztonsággal foglalkozó ügynökség (ASECNA) közötti, az ASECNA illetékességi területén a polgári légi közlekedés javára a műholdas navigáció fejlesztéséről és a kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáról szóló együttműködési megállapodást, figyelemmel a megállapodás egy későbbi időpontban történő megkötésére.

               (2)Az Európai Unió azon stratégiája, amelynek az európai műholdas rádiónavigációs programok alapján a célkitűzései között szerepel egyrészt e technológia használatának fejlesztése és a kapcsolódó szolgáltatások nyújtása az ASECNA illetékességi területén, nevezetesen egy, az ASECNA céljait szolgáló önálló műholdas pontosító rendszer (SBAS) létrehozása révén, másrészt és még általánosabb szinten az afrikai kontinensen a műholdas rádiónavigációs szolgáltatások igénybevételének előmozdítása, a megállapodás keretében aktívan érvényesül.

               (3)A megállapodást az Európai Unió nevében jóvá kell hagyni,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió és az afrikai és madagaszkári léginavigációs biztonsággal foglalkozó ügynökség (ASECNA) közötti, az ASECNA illetékességi területén a polgári légi közlekedés javára a műholdas navigáció fejlesztéséről és a kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáról szóló együttműködési megállapodást a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.

               A megállapodás szövegét e határozat melléklete tartalmazza.

               2. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, aki jogosult a megállapodás 36. cikkében előírt jóváhagyási okmánynak az Európai Unió nevében történő letétbe helyezésére, miáltal az Unió ezt a megállapodást magára nézve kötelezőnek ismeri el.

               3. cikk

               Ez a határozat […]-án/-én lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az ASECNA nemzetközi szervezet, amelynek székhelye Dakarban (Szenegál) található, és feladata, hogy 18 tagállama – Benin, Bissau-Guinea, Burkina Faso, Comore-szigetek, Csád, Egyenlítői-Guinea, Elefántcsontpart, Gabon, Kamerun, Kongó, Közép-Afrika, Madagaszkár, Mali, Mauritánia, Niger, Szenegál, Togo és Franciaország – javára biztosítsa a légi közlekedés biztonságát.

                     (2)
                  Az afrikai kontinens egésze számára az együttműködésből fakadó társadalmi-gazdasági előnyök a költség-haszon elemzések alapján készült becslések szerint több mint 4,8 milliárd euróra rúgnak; ebben nincsenek benne a gazdasági fejlődésből és a regionális integrációból származó előnyök, amelyeket nem lehetett számszerűsíteni.

                     (3)
                  HL L 337., 2016.12.13., 1. o.

                     (4)
                  HL L 337., 2016.12.13., 1. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.6.1.
            COM(2017) 258 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió és az afrikai és madagaszkári léginavigációs biztonsággal foglalkozó ügynökség (ASECNA) közötti, az ASECNA illetékességi területén a polgári légi közlekedés javára a műholdas navigáció fejlesztéséről és a kapcsolódó szolgáltatások nyújtásáról szóló együttműködési megállapodás megkötéséről

               EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS
                  AZ EURÓPAI UNIÓ
                  ÉS AZ AFRIKAI ÉS MADAGASZKÁRI LÉGINAVIGÁCIÓS BIZTONSÁGGAL
                  FOGLALKOZÓ ÜGYNÖKSÉG (ASECNA) KÖZÖTT,
                  AZ ASECNA ILLETÉKESSÉGI TERÜLETÉN
                  A POLGÁRI LÉGI KÖZLEKEDÉS JAVÁRA A MŰHOLDAS NAVIGÁCIÓ FEJLESZTÉSÉRŐL
                  ÉS A KAPCSOLÓDÓ SZOLGÁLTATÁSOK NYÚJTÁSÁRÓL

               AZ EURÓPAI UNIÓ,

               a továbbiakban: az Unió,

                  egyrészről,

               valamint

               AZ AFRIKAI ÉS MADAGASZKÁRI LÉGINAVIGÁCIÓS BIZTONSÁGGAL FOGLALKOZÓ ÜGYNÖKSÉG (a továbbiakban ASECNA),

                  másrészről,

               a továbbiakban együttesen: a felek,

               MIVEL a globális műholdas rádiónavigációs rendszerek alkalmazásainak egyre ütemesebb fejlődését az Európai Unióban, Afrikában és a világ más részeinek, különösen a polgári légiközlekedési ágazatban,

               MIVEL, hogy az ASECNA legfőbb feladata a léginavigációs szolgáltatások nyújtása a felelősségi körébe tartozó légterekben, e légterek szervezése, a légiforgalmi információk közzététele, a repülésmeteorológiai információk előrejelzése és továbbítása,

               FELISMERVE az Unió kifejezetten polgári célokra kifejlesztett Galileo és az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS) műholdas rádiónavigációs programjának jelentőségét, a végrehajtásukkal járó előnyöket, valamint az ASECNA műholdas rádiónavigációs szolgáltatásokhoz fűződő érdekeit,

               FELISMERVE, hogy az EGNOS rendszer, az Európa-központú regionális infrastruktúra, amely a globális műholdas rádiónavigációs rendszerek által kibocsátott nyílt jelek nyomon követését és korrekcióját végzi miközben nagyobb pontosságot és integritást biztosít, a polgári repülés számára kifejezetten alkalmas szolgáltatásokat nyújt,

               MIVEL, hogy az EGNOS rendszer technológiáján alapuló szolgáltatásokat műszakilag ki lehet terjeszteni az afrikai kontinens egészére, amennyiben egyrészt szinergiák léteznek a felek felelősségi körébe tartozó földi infrastruktúrák között, másrészt az EGNOS rendszer jeladói az Afrika fölött geostacionárius keringési pályára állított műholdakon vannak elhelyezve,

               MIVEL az Unió Űrtanácsának Globális kihívások: az európai űrrendszerek maradéktalan kihasználása című, 2010. november 25-én elfogadott állásfoglalását, amely felkéri az Európai Bizottságot, hogy működjön együtt az Afrikai Unió Bizottságával a kapacitásépítés, valamint annak meghatározása érdekében, hogy miként lehetne megvalósítani egy, az EGNOS programéhoz hasonló infrastruktúrát Afrikában,

               MIVEL az Európai Bizottság európai űrpolitikáról szóló, 2007. április 26-i közleményét, amely különleges jelentőséget tulajdonít az Európa és Afrika közötti, az űrpolitika terén folyó együttműködésnek, és a Bizottság „Az Európai Uniónak a polgárok szolgálatában álló űrstratégiája felé”című, 2011. április 4-i közleményét, amely az Unió azon szándékát hangsúlyozza, hogy szakértelmét és infrastruktúráját Afrika szolgálatába állítsa, és megerősítse a folyamatban lévő együttműködést,

               MIVEL az ASECNA miniszteri bizottságának 2005. július 7-i 2005 CM 44-11 állásfoglalását a műholdas rádiónavigációs rendszerek (GNSS) az ASECNA rendelkezésére bocsátásáról, amelyben kéri az európai intézményeket, hogy támogassák a Galileo és az EGNOS kiterjesztését az ügynökség operatív igényeinek megfelelően,

               MIVEL az ASECNA igazgatótanácsának 2011. július 7-i 2011 CA 120-18 állásfoglalását az ügynökségnek az EGNOS/Galileo afrikai és indiai-óceáni régióra való kiterjesztésében való tényleges részvételéről, amely felhatalmazza a főigazgatót arra, hogy ebből a célból lépéseket tegyen a megfelelő uniós intézményeknél,

               MIVEL, hogy ezen állásfoglalás végrehajtásának keretében az ASECNA kialakított egy SBAS-ASECNA programot az EGNOS rendszer technológiáján alapuló SBAS szolgáltatásoknak az ügynökség illetékességi területén való nyújtása céljából,

               MIVEL, hogy az Unió és az ASECNA között a műholdas rádiónavigáció terén megvalósuló hosszú távú együttműködés beleillik az Unió és Afrika közötti stratégiai partnerség általános keretébe, mivel a Brüsszelben, 2014. április 2–3-án a negyedik EU–Afrika csúcstalálkozón a két kontinens közötti együttműködésnek a 2014 és 2017 közötti időszakra való meghatározása céljából elfogadott ütemterv évente megfelelő humán erőforrást és pénzügyi forrásokat biztosít az érintett országok számára az EGNOS-ra épülő műholdas rádiónavigációs infrastruktúra kiterjesztése és az EGNOS Afrikában felmerülő beruházási költségeivel és működési kiadásaival összefüggő irányítási és finanszírozási rendszerek bevezetése céljából,

               MIVEL, hogy az Unió és Afrika közötti stratégiai partnerség alkalmazásában az ASECNA és az Unió már együttműködnek a 10. Európai Fejlesztési Alapból finanszírozott, az afrikai légiközlekedési ágazatot és műholdas szolgáltatásokat támogató program, valamint a fejlesztési együttműködési eszköz által, különösen az EGNOS-Afrika program közös igazgatási hivatalának (JPO) létrehozása révén finanszírozott, az EGNOS Afrikában való kiterjesztését támogató pánafrikai program keretében.

               MIVEL az Unió és az ASECNA között, a polgári légi közlekedés javára a műholdas navigáció fejlesztésének terén való hosszú távú együttműködéshez fűződő közös érdekeket, valamint azzal az óhajjal, hogy hivatalosan is együttműködést alakítsanak ki,

               MIVEL, hogy biztosítani kell a felek által lefedett területeken nyújtott műholdas rádiónavigációs szolgáltatások magas szintű védelmét,

               MIVEL, hogy az Unió – annak érdekében, hogy egyes meghatározott területeken segítséget nyújtsanak számára – ügynökségeket hozott létre, közelebbről az európai műholdas rádiónavigációs programokkal foglalkozó Európai GNSS Ügynökséget és a polgári légi közlekedéssel foglalkozó Európai Repülésbiztonsági Ügynökséget, valamint azt, hogy az Unió és az Európai GNSS Ügynökség hatáskör-átruházási megállapodást kötött az EGNOS rendszernek a 2014 és 2021 közötti időszakban való üzemeltetéséről,

               FELISMERVE, hogy az európai műholdas navigációs rendszerek létrehozásáról és üzemeltetéséről szóló, 2013. december 11-i 1285/2008/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  1
                megállapítja, hogy a Galileo és EGNOS programok keretében létrehozott vagy kifejlesztett tárgyi eszközök és immateriális javak összessége az Unió tulajdonát képezik, hogy az Unió e programok keretében megállapodásokat köthet harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel, és hogy az EGNOS rendszernek Európán kívüli területekre való esetleges kiterjesztésének költségei nem fedezhetők a rendelet értelmében elkülönített költségvetési előirányzatokból,

               MIVEL az Európai GNSS Ügynökség létrehozásáról szóló, 2010. szeptember 22-i 912/2010/EU európai parlamenti és tanácsi  rendeletet
                  2
               ,

               FELISMERVE a szabványosítás és a tanúsítás terén, valamint a műholdas rádiónavigációs rendszereket és szolgáltatásokat érintő kérdésekben alkalmazott megközelítéseknek a nemzetközi szabványügyi és tanúsítási testületek keretében a Galileo, az EGNOS és az SBAS-ASECNA szolgáltatásoknak a polgári repülési ágazatban világszerte alkalmazott navigációs és időmeghatározási szabványként való, széles körű innovatív alkalmazásának előmozdítása érdekében való összehangolásához fűződő érdekeket,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG:

               I. RÉSZ

               ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

               1. CIKK

               Célkitűzések

               1.
                     E megállapodás célkitűzése a műholdas rádiónavigáció fejlesztése és a kapcsolódó szolgáltatások nyújtása az ASECNA illetékességi területén a polgári légi közlekedés javára, lehetővé téve, hogy támogatásban részesüljön az európai műholdas rádiónavigációs programokból.

               E megállapodás illeszkedik az ezen európai műholdas rádiónavigációs programokra épülő szolgáltatásoknak az afrikai kontinensen való előmozdításához.

               2.
                     A felek közötti, az (1) bekezdésben megállapított célkitűzések elérését célzó együttműködés formáját és feltételeit e megállapodás határozza meg.

               2. CIKK

               Fogalommeghatározások

               E megállapodás alkalmazásában:

               1)
                     „GNSS” vagy „globális navigációs műholdrendszer”: műholdak konstellációjából és földi állomások hálózatából álló infrastruktúra, amely rádiókommunikációs jelek révén bárhol a világon lehetővé teszi nagyon pontos időmérési és földrajzi helymeghatározási szolgáltatások nyújtását a megfelelő vevőkészülékkel rendelkező felhasználók számára;

               2)
                     „európai műholdas navigációs rendszer”: az Unió tulajdonát képező Galileo program és EGNOS rendszer keretében megvalósuló globális navigációs műholdrendszer;

               3)
                     „az ASECNA illetékességi területe”: az a földrajzi terület, amelyen az ASECNA léginavigációs szolgáltatásokat nyújt függetlenül attól, hogy a tagállamainak légteréről van-e szó, vagy sem;

               4)
                     European Geostationary Navigation Overlay Service, (azaz európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás), másképpen „EGNOS”: olyan regionális műholdas navigációs rendszerinfrastruktúra, amely a globális műholdas rádiónavigációs rendszerek – elsősorban a GPS és a Galileo – által kibocsátott nyílt jelek nyomon követését és korrekcióját végzi, és amely e globális rendszerek felhasználói számára fokozottabb teljesítményt, így nagyobb pontosságot és integritást tesz lehetővé. Az EGNOS rendszert földi állomások és geostacionárius műholdakon elhelyezett több jeladó alkotják. A földi állomásokat egy szakértői központ, a végrehajtást irányító központok, a távolságmérő és az integritást figyelemmel kísérő állomások (RIMS), rögzített helyű, földi navigációs állomások (NLES), egy szolgáltató központ és egy EDAS szerver alkotják. Az EGNOS regionális lefedettsége elsősorban az Európai Unió tagállamainak földrajzilag Európában található területének felel meg;

               5)
                     „SBAS-ASECNA”: az ASECNA műholdas rádiónavigációs rendszere, amely a globális műholdas rádiónavigációs rendszerek – elsősorban a GPS és a Galileo – által kibocsátott nyílt jelek nyomon követését és korrekcióját végzi, és amely e globális rendszerek felhasználói számára fokozottabb teljesítményt, így nagyobb pontosságot és integritást tesz lehetővé. Az SBAS-ASECNA az ASECNA tulajdonát képezi. Az SBAS-ASECNA rendszert a földi infrastruktúra és geostacionárius műholdakon elhelyezett több jeladó alkotják. A földi infrastruktúrát az integritást figyelemmel kísérő állomások (RIMS), egy vagy több, a végrehajtást irányító központ és földi navigációs állomások (NLES) alkotják. Az SBAS-ASECNA lefedettsége elsősorban az ASECNA illetékességi területének felel meg. Az SBAS-ASECNA rendszeren az eredeti rendszer, valamint a rendszer összes későbbi változata értendő, beleértve a kettős frekvenciájú változatot és a több konstellációra vonatkozó újabb változatokat is. E rendszer létrehozása a meghatározás és tervezés, a fejlesztés és bevezetés, valamint az akkreditáció és tanúsítás szakaszait foglalja magában. A létrehozást a hasznosítás szakasza követi;

               6)
                     „az EGNOS lefedettségi területe” vagy „az SBAS-ASECNA lefedettségi területe”: az a területet, amelyen fogni lehet a szóban forgó rendszer által kibocsátott jeleket (például a geostacionárius műholdak nyoma);

               7)
                     „az SBAS-ASECNA szolgáltatási területe”: az a terület az SBAS-ASECNA lefedettségi területén belül, amelyen az SBAS-ASECNA rendszer az ASECNA által meghatározott, az ICAO szabványaival és ajánlott gyakorlataival (SARPs) összhangban rögzített követelményeknek megfelelő szolgáltatást nyújt, és gondoskodik a megfelelő jóváhagyott műveletekről;

               8)
                     „az EGNOS életvédelmi szolgáltatásának területe”: az a terület az EGNOS lefedettségi területén belül, amelyen az EGNOS rendszer az ICAO szabványainak és ajánlott gyakorlatainak (SARPs) megfelelő szolgáltatást nyújt, és gondoskodik a megfelelő jóváhagyott műveletekről;

               9)
                     „az integritást figyelemmel kísérő állomások (RIMS)”: az EGNOS vagy az SBAS-ASECNA rendszerhez tartozó olyan állomások, amelyek szerepe a globális műholdas navigációs rendszerek által kibocsátott jelekből eredő földrajzi helymeghatározási adatok valós idejű összegyűjtése;

               10)
                     „földi navigációs állomások (NLES)”: az EGNOS vagy az SBAS-ASECNA rendszerhez tartozó olyan állomások, amelyek a geostacionárius műholdakon elhelyezett jeladóknak továbbítják a helyesbített adatokat, amelyek lehetővé teszik a két rendszer valamelyikének lefedettségi területén található GNSS vevőkészülékeknek, hogy megfelelően helyesbítsék a földrajzi helymeghatározást;

               11)
                     „Galileo”: polgári irányítás alatt álló, önálló európai polgári globális műholdas rádiónavigációs és időmérő rendszer, amelyet az Unió, az Európai Űrügynökség és azok tagállamai, illetve tagjai GNSS-szolgáltatások nyújtására terveztek és dolgoztak ki. A Galileo üzemeltetése magánkézbe adható. A Galileo célja, hogy nyílt hozzáférésű, kereskedelmi célú, hatóságilag szabályozott szolgáltatást, valamint felkutatási és mentési szolgáltatást nyújtson, továbbá hozzájáruljon az életvédelmi alkalmazások használóinak szánt integritásfigyelő szolgáltatásokhoz;

               12)
                     „interoperabilitás”: két vagy több műholdas rádiónavigációs rendszer, valamint az általuk nyújtott szolgáltatások együttes alkalmazásának lehetősége annak érdekében, hogy a felhasználónak hatékonyabb szolgáltatást nyújtsanak, mint ha csupán egyetlen rendszert vennének igénybe;

               13)
                     „szellemi tulajdon”: a Szellemi Tulajdon Világszervezetének létrehozásáról szóló, 1967. július 14-én Stockholmban aláírt egyezmény 2. cikke viii. pontjának fogalommeghatározása szerinti tulajdon;

               14)
                     „minősített adat”: a jogosulatlan közzététel ellen védelmet igénylő, bármilyen formában meglévő adat, amelynek ismertté válása különböző mértékben sértheti a felek vagy az egyes tagállamok alapvető – így például nemzetbiztonsági – érdekeit. Az ilyen adat minősítését minősítési jelölés jelzi. Az ilyen adatokat a felek a vonatkozó törvényeknek és jogszabályoknak megfelelően minősítik; azokat bizalmas jellegük és integritásuk elvesztésével és nyilvánosságra kerülésükkel szemben védeni kell.

               3. CIKK

               Az együttműködés elvei

               A felek az e megállapodás hatálya alá tartozó együttműködési tevékenységek tekintetében a következő alapelveket alkalmazzák:

               1.
                     a jogok és a kötelezettségek általános egyensúlyán alapuló kölcsönös előnyök, beleértve a szolgáltatásokhoz való hozzájárulást és hozzáférést is;

               2.
                     az Unió és az ASECNA műholdas rádiónavigációs programjain belüli együttműködési tevékenységekben való kölcsönös részvétel lehetősége;

               3.
                     az e megállapodás alkalmazása szempontjából hasznos információk kellő időben megvalósuló cseréje;

               4.
                     a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok megfelelő és hatékony védelme.

               4. CIKK

               Az Unió ügynökségei

               Az Unió az e megállapodás alkalmazásából rá háruló feladatok egészének vagy részének végrehajtását az Európai GNSS Ügynökségre vagy az Európai Repülésbiztonsági Ügynökségre bízhatja. Ilyen esetben továbbra is az Európai Uniót terheli a felelősség az e megállapodás alkalmazásából rá háruló kötelezettségek megfelelő és teljes végrehajtásáért.

               5. CIKK

               Kapcsolat a harmadik felekkel

               Az Unió megkönnyíti és támogatja, az ASECNA, valamint az EGNOS és a Galileo európai műholdas navigációs programokban részt vevő egyéb szervezetek, például az Európai Űrügynökség közötti együttműködési vagy partnerségi kezdeményezését azzal a feltétellel, hogy az említett kezdeményezések támogatják az e két programra épülő műholdas rádiónavigációs szolgáltatások ASCENA általi fejlesztését és nyújtását.

               II. RÉSZ

               AZ EGYÜTTMŰKÖDÉSRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

               6. CIKK

               Együttműködési tevékenységek

               1.
                     Az e megállapodás szerinti együttműködési tevékenységek elsősorban az EGNOS rendszer technológiáján alapuló SBAS-ASECNA rendszer létrehozására és üzemeltetésére irányulnak. Kiterjednek továbbá a Galileo program keretében megvalósított rendszer Afrikában való hasznosítására, a rádiófrekvencia-spektrumra, a szabványokra, a tanúsításra és a nemzetközi szervezetekre, a biztonságra, a kutatás-fejlesztésre, a humán erőforrásokra, a kommunikációra és a láthatóságra, a személyzet cseréjére és az afrikai kontinensen a műholdas rádiónavigációs szolgáltatások előmozdítására.

               A felek a tevékenységek listáját e megállapodás 34. cikkével összhangban módosíthatják.

               2.
                     E megállapodás nem érinti az Unió európai műholdas rádiónavigációs programok szabályozására vonatkozó intézményi autonómiáját, sem pedig az Unió által, az európai műholdas rádiónavigációs programok működtetése céljából létrehozott struktúrát. Nem érinti továbbá az alkalmazandó, a proliferáció megakadályozására vonatkozó kötelezettségvállalásokat, az exportellenőrzéseket és az immateriális technológiaátadás ellenőrzését végrehajtó szabályozási intézkedéseket. E megállapodás nem érinti a nemzetbiztonsági intézkedéseket sem.

               3.
                     E megállapodás az ASECNA intézményi autonómiáját sem érinti.

               4.
                     A megfelelő szabályozásaikra is figyelemmel, a felek a lehető legnagyobb mértékben támogatják az e megállapodás keretében meghatározott együttműködési tevékenységeket.

               I. ALRÉSZ

               7. CIKK

               Az SBAS-ASECNA rendszer létrehozása és üzemeltetése

               1.
                     Az Unió segítséget nyújt az ASECNA-nak az SBAS-ASECNA rendszer létrehozásához és üzemeltetéséhez. A 8–16. cikkben megállapított különleges rendelkezéseken túl az Unió általános kötelezettséget vállal arra, hogy megkönnyítse az SBAS-ASECNA rendszer létrehozását és üzemeltetését, nevezetesen azáltal, hogy ingyenesen az ASECNA rendelkezésére bocsát minden hasznos információt, ugyanakkor tanácsadást nyújt az ASECNA-nak a program irányítását illetően, valamint műszaki és szervezeti kérdésekben, valamint hozzájárul az SBAS-ASECNA program értékeléséhez és nyomon követéséhez.

               2.
                     Az EGNOS és az SBAS-ASECNA rendszerek közötti kapcsolatok létesítése esetén mindkét fél felelős a saját rendszerében végrehajtott változtatásokért, és fedezi az azokkal járó beruházási és üzemeltetési költségeket. Mindkét fél a másik fél rendelkezésére bocsátja a szükséges információkat, és együttműködik a másik fél tulajdonában lévő rendszer módosításában. A felek eljárást valósítanak meg a kötelezettségvállalásra és a teljesítmények nyomon követésére, amely megállapítja a felek kötelezettségeit.

               8. CIKK

               Az SBAS-ASECNA rendszer meghatározása és tervezése

               Az Unió segítséget nyújt az ASECNA-nak az SBAS-ASECNA rendszer meghatározásához és tervezéséhez, különös tekintettel a rendszer felépítésére, a földi infrastruktúra telephelyeire és az üzemeltetés kialakítására. Az e célból végzett vizsgálatok pontosan meghatározzák majd az SBAS-ASECNA és az EGNOS rendszerek közötti kapcsolatokra.

               9. CIKK

               Az integritást figyelemmel kísérő állomások (RIMS) fejlesztése és bevezetése

               Az Unió segítséget nyújt az ASECNA-nak az SBAS-ASECNA rendszer integritást figyelemmel kísérő állomásainak (RIMS) fejlesztéséhez és bevezetéséhez, különös tekintettel a berendezésekre, az üzemeltetési eljárásokra, az üzemeltetők szakmai képesítésére és a földi infrastruktúra telephelyeinek jóváhagyására, többek között a biztonsági követelmények megállapítása és ellenőrzése révén.

               Az EGNOS és az SBAS-ASECNA rendszerek teljesítményének és szolgáltatási területének optimalizálása érdekében a felek összehangolják az integritást figyelemmel kísérő állomásaik (RIMS) telepítését, különösen azokét, amelyek a két rendszer közös határterületein találhatók, hogy ezek az állomások egyenletesen legyenek elosztva, és egymással szinergiában tudjanak működni az ezen integritást figyelemmel kísérő állomások által előállított adatok cseréje révén, megfelelve ugyanakkor a felekre vonatkozó szabályokban foglalt biztonsági és védelmi követelményeknek.

               10. CIKK

               A végrehajtást irányító központok fejlesztése és bevezetése

               Az Unió segítséget nyújt az ASECNA-nak az SBAS-ASECNA rendszer végrehajtást irányító központjainak fejlesztéséhez és bevezetéséhez, különös tekintettel a berendezésekre, az üzemeltetési eljárásokra, az üzemeltetők szakmai képesítésére és a földi infrastruktúra telephelyeinek jóváhagyására, többek között a biztonsági követelmények megállapítása és ellenőrzése révén.

               11. CIKK

               A földi navigációs állomások (NLES) és a jeladók fejlesztése és bevezetése

               Az Unió segítséget nyújt az ASECNA-nak az SBAS-ASECNA rendszer geostacionárius műholdakon és a kapcsolódó adatokat sugárzó földi állomásokon elhelyezett jeladóira épülő, az adatok sugárzására irányuló szolgáltatás fejlesztéséhez és bevezetéséhez. Az Európai Unió továbbá segítséget nyújt az ASECNA-nak az SBAS-ASECNA rendszer üzemeltetéséhez elengedhetetlen PRN kódok megszerzésére irányuló eljárásokhoz, mivel e kódok hiánya meghiúsítja az üzemeltetést.

               12. CIKK

               Az SBAS-ASECNA rendszer akkreditációja és tanúsítása

               Az Unió kérésre segítséget nyújt az ASECNA-nak a következőkhöz:

               –
                     az SBAS-ASECNA rendszer tanúsítása,

               –
                     az SBAS-ASECNA rendszer, beleértve a földi infrastruktúra telephelyei biztonságának akkreditációja,

               –
                     az SBAS-ASECNA rendszer által nyújtott szolgáltatások tanúsítása.

               Az Unió kérésre a következőkre irányuló módszertan és folyamat kidolgozásához is segítséget nyújthat az ASECNA-nak:

               –
                     a Légiforgalmi tájékoztató kiadvány háttéranyagaiban való közzététel előtt a légi járművek SBAS-ASECNA rendszerhez kapcsolódó felszállási, repülési és leszállási eljárásainak jóváhagyása,

               –
                     a légi járművek fedélzetén elhelyezett, a műholdas rádiónavigációs jelek vételére és feldolgozására szolgáló berendezések tanúsítása, valamint a légijármű-üzemeltetők és a személyzetek akkreditációja.

               13. CIKK

               Az SBAS-ASECNA rendszer üzemeltetése

               1.
                     Az Unió segítséget nyújt az ASECNA-nak az SBAS-ASECNA rendszer üzemeltetéséhez.

               Az üzemeltetés megkezdésének előkészítését illetően az Európai Unió segítséget nyújt az ASECNA-nak a következőkhöz:

               –
                     a szolgáltatásnyújtás irányítási modelljének létrehozása,

               –
                     az EGNOS rendszer üzemeltetési eljárásainak és oktatási anyagainak az SBAS-ASECNA rendszerhez való hozzáigazítása,

               –
                     a szolgáltatásnyújtásra vonatkozó integrált igazgatási rendszer megvalósítása, amely kiterjed a minőségre, a védelemre, a biztonságra és a környezetre,

               –
                     az alvállalkozási modellek elemzése és megvalósítása,

               –
                     az üzemeltetők képzése,

               –
                     az üzembehelyezési nyilatkozat.

               Az Unió továbbá segítséget nyújt az ASECNA-nak az üzembehelyezési nyilatkozat kiadása után felmerülő üzemeltetési problémák megoldásához azzal, hogy rendelkezésre bocsátja a teljesítmények elemezésére szolgáló eljárásokat és eszközöket,  támogatást nyújt a képzéshez és személyzete a kezdeti időszakban rendelkezésre áll a telephelyeken.

               Az Unió az üzemeltetett rendszer újabb változatainak üzembe helyezéséhez is segítséget nyújt az ASECNA-nak.

               2.
                     A felek kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak ahhoz, hogy ösztönözzék az EGNOS és az SBAS-ASECNA rendszerek által nyújtott szolgáltatások felhasználók általi igénybevételét, és előmozdítsák a vonatkozó piacok fejlesztését.

               14. CIKK

               Szolgáltatási területek

               Az EGNOS életvédelmi szolgáltatásának területe és az SBAS-ASECNA szolgáltatási területe a felek közötti konzultáció tárgyát képezik az üzemeltetéssel, közelebbről pedig az interoperabilitással és a felelősséggel összefüggésben felmerülő problémák elkerülése érdekében. A felek e tekintetben törekednek arra, hogy közös megoldásokat találjanak.

               Amennyiben az EGNOS életvédelmi szolgáltatásának területe részben átfedi az ASECNA illetékességi területét, vagy amennyiben az SBAS-ASECNA szolgáltatási területe részben átfedi az Európai Unió tagállamainak területét, a felek eljárást valósítanak meg a kötelezettségvállalásra és a teljesítmények nyomon követésére, amely megállapítja a felek kötelezettségeit.

               Amennyiben az EGNOS életvédelmi szolgáltatásának területe és az SBAS-ASECNA szolgáltatási területe egy, az Európai Unió tagállamai területén és az ASECNA illetékességi területén kívül eső területre is kiterjed, vagy átfed egy, az EGNOS-tól és az SBAS-ASECNA-tól eltérő rendszert, a felek kölcsönösen tájékoztatják egymást, és egyeztetik az érintett terület vagy területek hatóságainál tett lépéseiket annak biztosítása érdekében, hogy a felmerülő problémákra, nevezetesen az interoperabilitással és a felelősséggel összefüggésben felmerülő problémákra közös megoldásokat találjanak.

               15. CIKK

               Közbeszerzés

               1.
                     Az Unió kérésre segítséget nyújt az ASECNA-nak az SBAS-ASECNA rendszer létrehozásával és üzemeltetésével összefüggő pályázati felhívás dokumentációjának elkészítéséhez és a szerződések odaítélésének keretében a pályázatok elemzéséhez.

               2.
                     A Kereskedelmi Világszervezet közbeszerzésről szóló megállapodása XXIII. cikkének (a felülvizsgált megállapodás III. cikkének) sérelme nélkül az Európai Unió tagállamainak közigazgatási szerveinek és vállalkozásainak joguk van részt venni az SBAS-ASECNA rendszer létrehozásával és üzemeltetésével összefüggő pályázatokon, kivéve összeférhetetlenség fennállása esetén.

               3.
                     Az EGNOS és az SBAS-ASECNA rendszer létrehozásával és üzemeltetésével összefüggő beszerzések – többek között a földi állomások és a jeladók esetében – az egyes felek érdekeinek függvényébe lebonyolíthatók az Unió és az ASECNA közös közbeszerzésének keretében.

               16. CIKK

               A szellemi tulajdonhoz fűződő jogok

               1.
                     Az egyes felek ingyen a másik fél rendelkezésére bocsátják a tulajdonukban lévő, az EGNOS és az SBAS-ASECNA rendszer létrehozása és üzemeltetése szempontjából hasznos alkotásokhoz vagy találmányokhoz fűződő összes szellemi tulajdonjogot. E megállapodás egyben engedély a szóban forgó jogok hasznosítására.

               Amennyiben az egyik fél a másik fél által a rendelkezésére bocsátott szellemi tulajdonjogokon alapuló új szellemi tulajdonjogokat teremt vagy alkot, a másik fél megkapja az így teremtett vagy létrehozott szellemi tulajdonjogokat, és ingyen engedélyt ad a szóban forgó új jogok hasznosítására az azokat megteremtő vagy megalkotó félnek. Mindazonáltal a szóban forgó új jogok tulajdonát birtokló fél csak a másik fél kifejezett hozzájárulásával adhat engedélyt harmadik félnek a szóban forgó új jogok hasznosítására.

               Az első és második albekezdésben említett engedély felhasználási feltételeit a (2) és a (3) bekezdés határozzák meg.

               2.
                     Az (1) bekezdésben első albekezdésében említett hasznosítási engedély – az (1) bekezdés második albekezdése rendelkezéseinek sérelme nélkül – személyre szól, nem kizárólagos és nem átruházható. Az engedély adott esetben a felhasználáshoz, a harmadik fél általi felhasználáshoz, a módosításhoz, a többszörözéshez és az előállításhoz való jogot foglalja magában, kizárólag az EGNOS és az SBAS-ASECNA rendszer létrehozásának és üzemeltetésének céljára.

               Az egyik fél csak a másik fél kifejezett hozzájárulásával bocsáthatja harmadik fél rendelkezésére vagy hasznosíthatja a másik fél által az (1) bekezdés első albekezdésében alkalmazásában a rendelkezésre bocsátott szellemi tulajdonjogokat, kivéve ha a jogok harmadik fél rendelkezésére bocsátása az EGNOS rendszer, a Galileo program keretében megvalósított rendszer és az SBAS-ASECNA rendszer létrehozásának és üzemeltetésének érdekében valamelyik fél által lebonyolított közbeszerzések vagy szerződések keretében történik.

               3.
                     Mindkét fél naprakész nyilvántartást vezet az általa az (1) bekezdés első albekezdésében alkalmazásában a másik fél rendelkezésére bocsátott szellemi tulajdonjogokról. E jegyzék másolatát átadja a másik félnek. A nyilvántartás minden egyes, valamely fél rendelkezésére bocsátott szellemi tulajdonjog esetében meghatározza többek között az alábbiakat:

               –
                     a jog tárgya, például találmány, szoftver, adatbázis stb.,

               –
                     a jog jellege, mint például szerzői jog, szabadalom stb.,

               –
                     az engedélyezett felhasználási jog, mint például a többszörözéshez, az átalakításhoz, az előállításhoz való jog stb.,

               –
                     a terület, amelyre a jogot rendelkezésre bocsátják,

               –
                     az időtartam, amelyre a jogot rendelkezésre bocsátják.

               4.
                     Bármelyik olyan fél, amelyik az (1) bekezdés első albekezdésében alkalmazásában felhasználási engedélyt ad a másik félnek, megszüntetheti azt, amennyiben azt tapasztalja, hogy a (2) és a (3) bekezdésből következő feltételek nem teljesülnek.

               5.
                     A felek az EGNOS és az SBAS-ASECNA rendszerek létrehozása és üzemeltetése szempontjából releváns területeken és ágazatokban – a legmagasabb szintű, a Kereskedelmi Világszervezet szellemitulajdon-jogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodásában (TRIPS) rögzített nemzetközi előírásokkal összhangban – biztosítják a szellemitulajdon-jogok megfelelő és hatékony védelmét, beleértve az említett előírások tiszteletben tartását lehetővé tevő hatékony eszközök biztosítását.

               II. ALRÉSZ

               EGYÉB TEVÉKENYSÉGEK

               17. CIKK

               Galileo

               1.
                     A felek együttműködnek a Galileo program keretében az afrikai kontinensen megvalósított rendszer előmozdításában és alkalmazásában, különösen az e rendszerre épülő alkalmazások fejlesztésében és szolgáltatások felhasználásában, többek között az időmérés, a navigáció, a megfigyelés, a felkutatás és mentés területén, valamint az e rendszerre épülő alkalmazások és szolgáltatások előnyeinek népszerűsítésében.

               2.
                     Az ASECNA tartózkodik minden olyan tevékenységtől vagy kezdeményezéstől, amely sértheti az Uniónak a Galileo programhoz kapcsolódó szellemi tulajdonjogokhoz fűződő érdekeit.

               18. CIKK

               Rádióspektrum

               1.
                     A felek együttműködnek, és kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak a Nemzetközi Távközlési Egyesület (a továbbiakban: ITU) kezelésében lévő rádiófrekvencia-spektrum tekintetében, többek között a műholdas rádiónavigációs és a légiforgalmi hírközlési szolgáltatásokkal összefüggő frekvenciasávok védelme érdekében.

               2.
                     A felek információkat cserélnek, és kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak az ITU általi frekvenciafelosztás és -kiosztás tekintetében. A felek ösztönzik és védik az EGNOS és az SBAS-ASECNA rendszereknek, valamint a Galileo program keretében megvalósított rendszernek kiosztott frekvenciákat annak érdekében, hogy biztosítsák az e rendszerek által az Unióban és Afrikában kínált szolgáltatások elérhetőségét.

               3.
                     A rádiónavigációs célokra kiosztott rádiófrekvencia-spektrum olyan zavarokkal szembeni védelme érdekében, mint az akár szándékos, akár nem szándékos interferencia vagy zavarás, a felek törekednek arra, hogy meghatározzák a zavarforrásokat, és kölcsönösen elfogadható megoldásokat keresnek.

               4.
                     E megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy az az ITU alkalmazandó rendelkezéseitől – így például az ITU Rádiószabályzatára vonatkozó rendelkezésektől – eltérne.

               19. CIKK

               Szabványok, tanúsítás és nemzetközi szervezetek

               1.
                     A felek törekednek arra, hogy közös megközelítést kövessenek a szabványosítás, valamint a műholdas navigációs rendszerekre vonatkozó minden olyan kérdés tekintetében, amelyekkel foglalkoznak a nemzetközi szervezetek és szövetségek, közelebbről a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet, a „Radio Technical Commission for Aeronautics” szövetség (RTCA) és a Polgári Repülési Berendezésekkel Foglalkozó Európai Szervezet (EUROCAE), valamint a szabványosítás területén aktív szövetségek és szervezetek.

               2.
                     A felek közösen támogatják a műholdas navigációra vonatkozó szabványok – nevezetesen az ICAO szabványai és ajánlott gyakorlatai (SARPs), valamint az RTCA és az EUROCAE működési teljesítményének előírt minimuma – nemzetközi szervezetek keretében való továbbfejlesztését. A felek közösen támogatják ennek keretében a Galileo, az EGNOS és az SBAS-ASECNA rendszerek szabványainak a szóban forgó nemzetközi szervezetek általi elismerését, és törekednek a szabványok világszerte történő alkalmazásának előmozdítására, ugyanakkor hangsúlyt fektetve a más műholdas rádiónavigációs rendszerekkel való interoperabilitásra.

               20. CIKK

               Biztonság

               Annak érdekében, hogy az európai műholdas navigációs programot és az SBAS-ASECNA rendszert megvédjék az olyan fenyegetésekkel és bűntényekkel szemben, mint a szándékos interferencia vagy zavarás, a felek a 6. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül minden ésszerű intézkedést megtesznek – többek között a technológiák ellenőrzése és nonproliferációja tekintetében – a műholdas rádiónavigációs szolgáltatások, valamint az azokhoz kapcsolódó infrastruktúra és létfontosságú eszközök folyamatosságának, biztonságának és védelmének biztosítása érdekében.

               21. CIKK

               Kutatás-fejlesztés

               A felek törekednek arra, hogy a műholdas rádiónavigációra vonatkozó közös kutatás-fejlesztési tevékenységeket hajtsanak végre, különösen a műholdas rádiónavigációs rendszerek jövőbeli technológiai fejlődésének kidolgozása és tervezése érdekében.

               Mindkét fél elősegíti a másik fél részvételét saját kutatás-fejlesztési programjaiban.

               Az Unió megkönnyíti az ASECNA számára, hogy az hozzáférjen az uniós kutatás-fejlesztési keretprogramok forrásaihoz.

               22. CIKK

               Humánerőforrás

               Az Unió saját tapasztalatai alapján megad minden hasznos információt az ASECNA számára az SBAS-ASECNA program megvalósításához szükség humánerőforrásokkal való gazdálkodáshoz.

               Az Unió segítséget nyújt az ASECNA-nak az SBAS-ASECNA rendszer létrehozásához és üzemeltetéséhez szükséges munkahelyek és készségek fejlesztéséhez.

               Az Unió megkönnyít minden, az ASECNA, valamint az európai műholdas rádiónavigációs programokhoz kapcsolódó területeken a kapacitásfejlesztésben érintett szervezetek közötti együttműködési vagy partnerségi kezdeményezést. Az Európai Unió továbbá megkönnyíti az ASECNA számára, hogy az hozzáférjen az uniós képzési programok forrásaihoz.

               Az EGNOS és az SBAS-ASECNA rendszer, valamint a Galileo program keretében megvalósított rendszer létrehozásához és üzemeltetéséhez, valamint technológiai fejlődésük előkészítéséhez kapcsolódó igények kielégítése érdekébe közös képzési tevékenységekre kerülhet sor.

               23. CIKK

               Kommunikáció és láthatóság

               A felek törekednek arra, hogy közös tevékenységeket végezzenek műholdas rádiónavigációs programjaik kommunikációjával és előmozdításával összefüggésben.

               Az Unió segítséget nyújt az ASECNA-nak az egyrészt az SBAS-ASECNA rendszer létrehozásában és üzemeltetésében érintett szervezeteket, másrészt a nyilvánosságot célzó kommunikációs stratégiák meghatározásához és végrehajtásához.

               24. CIKK

               A személyzet tagjainak cseréje

               A felek az e megállapodás hatálya alá tartozó együttműködési tevékenységek keretében biztosítják a személyzet tagjainak cseréjét.

               25. CIKK

               A műholdas rádiónavigáció előmozdítása az afrikai kontinensen

               A felek kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak az afrikai kontinensen való műholdas rádiónavigáció előmozdításához, és szükség szerint egyeztetnek az e területen végrehajtandó közös intézkedésekről. A felek különösen a műholdas navigáció felhasználók körében való elterjedését és az e technológiához kapcsolódó piacok fejlődését elősegítő kezdeményezéseket támogatják.

               III. RÉSZ

               PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

               26. CIKK

               Finanszírozás

               1.
                     Az ASECNA – a (2) bekezdés rendelkezéseit figyelembe véve – a saját forrásaiból vagy támogatásokból, köztük a (3) bekezdésben említett segélyekből és támogatásokból, pénzügyi intézményektől felvett kölcsönökből vagy bármely más módon finanszírozza az SBAS-ASECNA rendszer létrehozását és üzemeltetését.

               2.
                     Az SBAS-ASECNA rendszer létrehozását és üzemeltetését semmilyen körülmények között sem lehet a 2013. december 11-i 1285/2008/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében említett, az európai műholdas navigációs rendszerekre elkülönített költségvetési előirányzatokból finanszírozni.

               3.
                     Az Unió az SBAS-ASECNA rendszer létrehozásának és üzemeltetésének érdekében megkönnyíti az ASECNA számára, hogy az hozzáférjen az együttműködésre és fejlesztésre elkülönített uniós forrásokhoz úgy a folyamatban lévő, mint a jövőbeli programok tekintetében. A folyamatban lévő programok a 2014–2020-as időszakra szóló fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 233/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 9. cikkében és III. mellékletében említett pánafrikai program, valamint az EU–Afrika Infrastruktúraalapnak a Bizottság által a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „Afrika összekapcsolása: az EU-Afrika partnerség az infrastruktúra területén” című, 2006. július 13-i COM(2006) 376 végleges közleményében említett infrastruktúrákra vonatkozó programjai.

               IV. RÉSZ

               ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

               27. CIKK

               Jogi felelősség

               1.
                     Mivel az európai műholdas navigációs rendszerek nem kerülnek az ASECNA tulajdonába, ez utóbbit nem terheli e rendszerekkel összefüggő tulajdonosi felelősség.

               Mivel az SBAS-ASECNA rendszer nem kerül az Unió tulajdonába, ez utóbbit nem terheli e rendszerrel összefüggő tulajdonosi felelősség.

               2.
                     Egyik fél sem vonható felelősségre az e megállapodás hatálya alá tartozó technológiák másik fél általi használatából eredő károkért, és nem is garantálják azok megfelelő működését.

               28. CIKK

               A minősített adatok megosztása

               A felek csak akkor osztanak meg egymással minősített adatokat, ha ilyen értelmű megállapodást kötöttek. A felek olyan átfogó és koherens jogi keret felállítására törekednek, amely lehetővé teszi egy ilyen megállapodás megkötését.

               29. CIKK

               Vegyes bizottság

               1.
                     Létrejön az „EU/ASECNA GNSS-bizottság”. A bizottság a felek képviselőiből áll, és e megállapodás igazgatásáért és előírásszerű alkalmazásáért felel. A bizottság ezért az e megállapodásban meghatározott esetekben határozatokat hoz; e határozatokat a felek saját szabályaik szerint hajtják végre. A vegyes bizottság határozatait közös megegyezéssel hozza. A vegyes bizottság ajánlásokat is megfogalmaz azokban a kérdésekben, amelyekben nem rendelkezik döntéshozatali jogkörrel.

               Az e megállapodásban nem rögzített feltételeket és módozatokat a vegyes bizottság határozza meg.

               2.
                     A vegyes bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát, amely egyéb rendelkezések mellett az ülések összehívásának és az elnök jelölésének módját, valamint az elnök megbízatási idejének meghatározását és a felek közötti kapcsolattartás módját is magában foglalja.

               3.
                     A vegyes bizottság szükség szerint ülésezik. Az ülés összehívását az Unió és az ASECNA kérheti. A vegyes bizottságnak a kérelem benyújtását követő 15 napon belül össze kell ülnie.

               4.
                     A vegyes bizottság dönthet munkacsoportok, illetve szakértői csoportok felállításáról, amennyiben ezt a feladatai ellátása érdekében szükségesnek ítéli.

               5.
                     A vegyes bizottság határozhat az I. melléklet módosításáról.

               30. CIKK

               Konzultációk

               1.
                     E megállapodás megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében a felek rendszeresen információt cserélnek, és – bármelyikük kérésére – ülést tartanak a vegyes bizottságban.

               2.
                     A felek bármelyikük kérésére haladéktalanul egyeztetnek minden olyan kérdésről, amely e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerül.

               3.
                     A felek rendszeresen tájékoztatják egymást, és kölcsönösen átláthatóvá teszik egymás számára műholdas rádiónavigációs programjaik irányítását és fejlődését. Amennyiben valamelyik fél olyan határozat meghozatalát mérlegeli, amelyik hatással lehet a másik fél műholdas navigációs rendszerére vagy rendszereire, előzetesen konzultál ez utóbbival egy kötelező erővel nem bíró vélemény megfogalmazása céljából. Mindkét fél beleegyezik abba, hogy munkacsoportjaiban, irányítási szerveiben és bizottságaiban a másik fél képviselője megfigyelőként részt vegyen, ha a felekre alkalmazandó szabályok által előírt titoktartási követelmények ezzel nem ellentétesek.

               31. CIKK

               Védintézkedések

               1.
                     A vegyes bizottságon belüli egyeztetést követően a felek megtehetik a megfelelő védintézkedéseket – beleértve egy vagy több együttműködési tevékenység felfüggesztését –, amennyiben úgy vélik, hogy az exportellenőrzés vagy a biztonság egyenértékű szintje nem biztosított közöttük. Ha a legcsekélyebb késlekedés is veszélyeztethetné a európai műholdas navigációs rendszer vagy az SBAS-ASECNA rendszer megfelelő működését, előzetes konzultáció nélkül ideiglenes védintézkedések rendelhetők el, feltéve, hogy az említett intézkedések meghozatala után haladéktalanul konzultációra kerül sor.

               2.
                     Az (1) bekezdésben említett intézkedések hatályát és időtartamát a helyzet rendezéséhez és az e megállapodásból fakadó jogok és kötelezettségek közötti megfelelő egyensúly biztosításához szükséges mértékre kell korlátozni. A másik fél felkérheti a vegyes bizottságot, hogy folytasson konzultációt ezen intézkedések arányosságáról. Amennyiben a jogvita rendezése hat hónapon belül nem lehetséges, a jogvitával kapcsolatban bármelyik fél – az I. mellékletben meghatározott eljárással összhangban – kötelező érvényű választottbírósági eljárást kezdeményezhet. Ennek keretében nem rendezhetők az e megállapodás azon rendelkezéseinek értelmezésével kapcsolatos kérdések, amelyek azonosak az Unió jogszabályainak megfelelő rendelkezéseivel.

               32. CIKK

               Vitarendezés

               A 31. cikk sérelme nélkül az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerült jogvitákat a felek a vegyes bizottságon belüli konzultációk útján rendezik.

               Amennyiben egy jogvitát nem sikerül a vegyes bizottság összehívásától számított három hónapon belül rendezni, az I. mellékletben foglalt választottbírósági eljárást kell igénybe venni.

               33. CIKK

               Mellékletek

               A mellékletek e megállapodás szerves részét képezik.

               34. CIKK

               Felülvizsgálat

               E megállapodás a felek által aláírt kiegészítő megállapodással, a megfelelő belső eljárásokat követve bármikor módosítható és kiegészíthető.

               35. CIKK

               Megszüntetés

               1.
                     Az Unió vagy az ASECNA a másik félnek küldött értesítés útján megszüntetheti ezt a megállapodást. E megállapodás az értesítés napját követő hat hónap elteltével hatályát veszti.

               2.
                     E megállapodás megszüntetése nem érinti az e megállapodás végrehajtásának keretében esetlegesen elfogadott anyagi jogi rendelkezések érvényességét vagy időtartamát. E megállapodás megszüntetése nem érinti továbbá az e megállapodás keretében a szellemi tulajdon területén létrejött különös jogokat és kötelezettségeket, azaz egy olyan fél, amelyik felhasználási engedélyt adott a másik félnek, a megállapodás megszüntetését követően is megőrzi a jogot arra, hogy az engedély feltételeinek nem teljesítése esetén megszüntesse azt.

               3.
                     E megállapodás megszüntetése esetén a vegyes bizottság javaslatot tesz annak érdekében, hogy a felek a folyamatban lévő ügyeket, beleértve a pénzügyi következményeket, az időarányosság elvének figyelembe vételével lezárják.

               36. CIKK

               Hatálybalépés

               1.
                     E megállapodást a felek saját belső eljárásaiknak megfelelően hagyják jóvá. E megállapodás a megállapodást utolsóként jóváhagyó fél általi aláírás dátumát követő első hónap első napján lép hatályba.

               2.
                     E megállapodást, amely két-két eredeti példányban készült kizárólag francia nyelven, a felek határozatlan időre kötik meg.

                  az Európai Unió részéről

                  az ASECNA részéről

               I. MELLÉKLET

               VÁLASZTOTTBÍRÓSÁGI ELJÁRÁS

               Ha egy jogvitát választott bíróság elé terjesztenek, három választott bírót neveznek ki, hacsak a felek másképpen nem határoznak.

               A jogvitának a vegyes bizottság keretében történt megállapításától számított 30 napon belül mindegyik fél kinevez egy választott bírót.

               A két kinevezett választott bíró közös megegyezéssel nevez ki egy meghívott választott bírót, aki nem lehet egyik fél tagállamának állampolgára sem. Ha a felek által kinevezett választott bírók az utolsóként kinevezett választott bíró kinevezésétől számított két hónapon belül nem jutnak egyezségre a meghívott választott bíró kinevezését illetően, a vegyes bizottság által összeállított hét fős listáról választják ki a meghívott választott bírót. A vegyes bizottság eljárási szabályzatával összhangban állítja össze és tartja naprakészen ezt a listát.

               Hacsak a felek másképpen nem határoznak, a választott bíróság maga határozza meg eljárási szabályait. Határozatait egyszerű többséggel hozza meg.

               ___________________

                     (1)
                  HL L 347., 2013.12.20., 1. o.

                     (2)
                  HL L 276., 2010.10.20., 11. o.