               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.6.7.
            COM(2016) 373 final
            2016/0174(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a Nemzetközi Olívatanács keretében elfogadandó egyes határozatok tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               A Nemzetközi Olívatanács az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatában tevékeny kormányközi tudományos és műszaki szervezet. Céljai: i. az olívaolajok, az olívapogácsa-olajok és az étkezési olajbogyó fizikai-kémiai és érzékszervi jellemzőivel kapcsolatos nemzeti és nemzetközi szabályozás egységesítése a kereskedelmi akadályok elhárítása érdekében, ii. fizikai-kémiai és érzékszervi vizsgálatok végzése az olívatermékek összetételének és minőségi jegyeinek jobb megismerése és a nemzetközi szabványok konszolidációja érdekében, valamint iii. a Nemzetközi Olívatanács szerepének mint az olívaolajjal és az olajbogyókkal foglalkozó nemzetközi tudományos kiválósági központnak az erősítése.

               A Nemzetközi Olívatanácsnak jelenleg 16 tagja van, az egyik az Európai Unió.

               Az EU szintjén a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a közös piacszervezésről szóló rendelet, HL L 347., 671. o.) értelmében a Nemzetközi Olívatanács által elfogadott és közzétett egyes határozatok hatással vannak az uniós jogra.

               2.A JAVASLAT JOGI ELEMEI

               –A Nemzetközi Olívatanács ülésének előkészítését végző szakértői csoportokkal tartott megbeszélések alapján várhatóan a következő – az uniós vívmányokra joghatással bíró – öt határozat elfogadása kerül fel a következő, 2016. július 15-én esedékes ülés napirendjére:

               –Az olívaolajokra és az olívapogácsa-olajokra vonatkozó kereskedelmi szabvány módosításának tervezete (COI/T.15/Rev…): az etil-észterekre vonatkozó határérték módosítása.

               –Az olívaolajokra és az olívapogácsa-olajokra vonatkozó kereskedelmi szabvány módosításának tervezete (COI/T.15/Rev…): a heptadekánsavakra, a heptadecénsavakra és az eikozénsavakra vonatkozó határértékek módosítása.

               –Az olívaolajokra és az olívapogácsa-olajokra vonatkozó kereskedelmi szabvány módosításának tervezete (COI/T.15/Rev…): a K270 (270 nm-es hullámhossz) kioltási tényezőjére vonatkozó határérték módosítása.

               –Az olívaolajokra és az olívapogácsa-olajokra vonatkozó kereskedelmi szabvány módosításának tervezete (COI/T.15/Rev…): hivatalos értesítés az ISO által elfogadott módszerekről a teljes harmonizáció, valamint a peroxidszám meghatározására szolgáló új módszerre való hivatkozás bevezetése érdekében.

               –A peroxidszám meghatározására szolgáló új elemzési módszer elfogadásáról szóló határozat tervezete (COI/T.20/Doc. No…).

               E határozatokat az olívaágazat tudományos és műszaki kérdésekkel foglalkozó szakértői részletesen megvitatták. Elfogadásuk hozzájárul az olívaolajokra vonatkozó szabványok harmonizációjához, és olyan keretet teremt, amely tisztességes versenyt biztosít az olívaágazat termékeivel folytatott kereskedelemben. Következésképpen helyénvaló támogatni őket.

               Az eddigiekhez hasonlóan most is számítani lehet arra, hogy a Nemzetközi Olívatanács ülésére összeállított napirend módosul, és további, az uniós vívmányokra hatással bíró határozatokkal egészül ki. A Nemzetközi Olívatanács által végzett munka hatékonyságának biztosítása és egyúttal a Szerződésekben foglalt szabályok tiszteletben tartása érdekében a Bizottság kellő időben kiegészíti és/vagy módosítja e javaslatot, lehetővé téve ezáltal a Tanács számára, hogy minden határozatra vonatkozóan elfogadja a képviselendő álláspontot.

               2016/0174 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a Nemzetközi Olívatanács keretében elfogadandó egyes határozatok tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Nemzetközi Olívatanács az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatában tevékeny kormányközi tudományos és műszaki szervezet.

               (2)A Nemzetközi Olívatanács tagjaként az Unió javaslatot tehet a határozattervezetek módosítására, és e szervezet eljárási és szavazási szabályaival összhangban hivatalos álláspontot fejezhet ki azokkal kapcsolatban.

               (3)A Nemzetközi Olívatanács tagjainak következő ülésére 2016. július 15-én kerül sor, ennek alkalmával a Nemzetközi Olívatanács megvitat és talán el is fogad öt olyan határozattervezetet, amelyek kihatással lesznek az uniós jogra.

               (4)Az első négy határozattervezet az olívaolajokra és az olívapogácsa-olajokra vonatkozó kereskedelmi szabvány módosítására irányul (COI/T.15/Rev…), tárgyuk az etil-észterekre vonatkozó határérték módosítása, a heptadekánsavakra, a heptadecénsavakra és az eikozénsavakra vonatkozó határértékek módosítása, a K270 (270 nm-es hullámhossz) kioltási tényezőjére vonatkozó határérték módosítása, illetve hivatalos értesítés az ISO által elfogadott módszerekről a teljes harmonizáció, valamint a peroxidszám meghatározására szolgáló új módszerre való hivatkozás bevezetése érdekében.

               (5)Az ötödik határozattervezet a peroxidszám meghatározására szolgáló új elemzési módszer elfogadásáról szól (COI/T.20/Doc. No…).

               (6)E határozattervezetek elfogadása esetén szükségessé válik a 2568/91/EGK bizottsági rendelet
                  1
                módosítása.

               (7)E határozattervezeteket az olívaágazat tudományos és műszaki kérdésekkel foglalkozó szakértői részletesen megvitatták. Elfogadásuk hozzájárul az olívaolajokra vonatkozó szabványok harmonizációjához, és olyan keretet teremt, amely tisztességes versenyt biztosít az olívaágazat termékeivel folytatott kereskedelemben. Következésképpen helyénvaló támogatni őket.

               (8)Annak érdekében, hogy a Nemzetközi Olívatanács taggyűlését megelőző tárgyalások során kellő rugalmasságot tanúsíthasson, az Uniót fel kell hatalmazni a határozatok lényegét nem érintő módosítások elfogadására,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A Nemzetközi Olívatanács tagjainak 2016. július 15-én esedékes találkozóján az Unió által képviselendő álláspont e határozat mellékletének megfelelően alakul.

               2. cikk

               (1)Ha az 1. cikkben említett álláspontot vélhetően befolyásolják a Nemzetközi Olívatanács tagjainak ülése előtt vagy alatt ismertetett új tudományos vagy műszaki információk, akkor az ülésen az Unió kéri, hogy halasszák el a szavazást addig, amíg az Unió kialakítja álláspontját az új szempontok alapján.

               (2)A határozattervezetek kisebb módosításait az Uniónak a Nemzetközi Olívatanács ülésén részt vevő képviselői újabb tanácsi határozat hiányában is elfogadhatják.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  A Bizottság 1991. július 11-i 2568/91/EGK rendelete az olívaolaj és az olívamaradék-olaj jellemzőiről és az ezekre vonatkozó elemzési módszerekről (HL L 248., 1991.9.5., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.6.7.
            COM(2016) 373 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslata Tanács határozata
            a Nemzetközi Olívatanács keretében elfogadandó egyes határozatok tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról

               MELLÉKLET

               Az esetleges új fejlemények alapján szükségessé váló felülvizsgálatra figyelemmel az Európai Unió támogatja az alábbi határozattervezetek elfogadását, melyek az olívaolajok és az olívapogácsa-olajok fizikai, kémiai és érzékszervi jellemzőinek, valamint ezek elemzési módszereinek szabványosítását szolgálják:

               Az olívaolajokra és az olívapogácsa-olajokra vonatkozó kereskedelmi szabványok felülvizsgálatáról szóló határozat (COI/T.15/Rev…): az etil-észterekre vonatkozó határérték módosítása.

               Az olívaolajokra és az olívapogácsa-olajokra vonatkozó kereskedelmi szabványok felülvizsgálatáról szóló határozat (COI/T.15/Rev…): a heptadekánsavakra, a heptadecénsavakra és az eikozénsavakra vonatkozó határértékek módosítása.

               Az olívaolajokra és az olívapogácsa-olajokra vonatkozó kereskedelmi szabványok felülvizsgálatáról szóló határozat (COI/T.15/Rev…): a K270 (270 nm-es hullámhossz) kioltási tényezőjére vonatkozó határérték módosítása.

               Az olívaolajokra és az olívapogácsa-olajokra vonatkozó kereskedelmi szabványok felülvizsgálatáról szóló határozat (COI/T.15/Rev…): hivatalos értesítés az ISO által elfogadott módszerekről a teljes harmonizáció, valamint a peroxidszám meghatározására szolgáló új módszerre való hivatkozás bevezetése érdekében.

               A peroxidszám meghatározására szolgáló új elemzési módszer elfogadásáról szóló határozat tervezete (COI/T.20/Doc. No…).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.12.16.
            COM(2015) 659 final
            2015/0300(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió nevében az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) módosítására vonatkozóan képviselendő álláspontról(ultraszéles sáv)

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               A belső piac működéséhez szükséges jogbiztonság és homogenitás biztosítása érdekében az EGT Vegyes Bizottságnak az összes vonatkozó uniós jogszabály elfogadását követően azokat a lehető leghamarabb bele kell foglalnia az EGT-megállapodásba.

               2.AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               Az EGT Vegyes Bizottság (javasolt tanácsi határozathoz mellékelt) határozattervezete az EGT-megállapodás XI. mellékletét (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) kívánja módosítani azzal a céllal, hogy belefoglalja az EGT-megállapodásba az ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára a rádiófrekvenciák Közösségen belüli, harmonizált módon történő használatának engedélyezéséről szóló, 2007. február 23-i 2007/131/EK határozat
                  1
                módosításáról szóló, 2014. október 7-i 2014/702/EU bizottsági végrehajtási határozatot
                  2
               .

               A kért kiigazítás indoklása és a javasolt megoldás

               Vonatkozó jogi aktus:

               A Bizottság 2014. október 7-i 2014/702/EU végrehajtási határozata az ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára a rádiófrekvenciák Közösségen belüli, harmonizált módon történő használatának engedélyezéséről szóló 2007/131/EK határozat módosításáról

               Vonatkozó rendelkezés:

               A 6,0–8,5 GHz sávszélességbe tartozó rádiófrekvencia-spektrum ultraszéles sávú (UWB) technológiát használó berendezések általi használatának engedélyezésére vonatkozó kötelezettség (Melléklet, 4. szakasz).

               Indokolás és javasolt megoldás:

               Az UWB légi jármű fedélzetén történő használata megzavarhatja a nemzeti mobilhálózat-üzemeltetők repülőtereken belüli, illetve azok körüli rádióösszeköttetéseit. E hatásokat a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezlete (CEPT) Elektronikus Hírközlési Bizottságának (ECC) 2012. évi jelentése
                  3
                ismertetette, jelenleg pedig az ECC frekvenciákkal foglalkozó mérnöki – azon belül a rövid hatótávolságú eszközökkel  foglalkozó – munkacsoportja (SE24) veti részletes vizsgálat és újraértékelés alá. Jelenleg 2016 első negyedévét tűzték ki célul az SE24-en belüli ezzel kapcsolatos munka befejezésére
                  4
               .

               Izlandon és Norvégiában a repülőterek közelében sűrűbbek a rádióösszeköttetések, és azokat intenzívebben használják, mint az EU-ban. Ezért mentességre van szükség a 6,0–8,5 GHz sávszélességet illetően, hogy elkerülhető legyen a mobilhálózat-üzemeltetők rádióösszeköttetéseinek káros megzavarása. A Vegyes Bizottság határozattervezete az alábbi kiigazítással egészül ki:

               „Izland és Norvégia mentesül az alól, hogy légi járművek fedélzetén ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára engedélyezze a 6,0–8,5 GHz rádiófrekvenciák használatát”.

               3.A JAVASLAT JOGI ELEMEI

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet
                  5
                1. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján kialakítja az ilyen határozatokról az Unió nevében elfogadandó álláspontját.

               A Bizottság benyújtja az EGT Vegyes Bizottság határozattervezetét a Tanácsnak az Unió álláspontjaként történő elfogadásra. A Bizottság reményei szerint mihamarabb elő tudja terjeszteni ezt az álláspontot az EGT Vegyes Bizottságban.

               2015/0300 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió nevében az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) módosítására vonatkozóan képviselendő álláspontról
                  (ultraszéles sáv)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre
                  6
                és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén lépett hatályba.

               (2)Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) módosításáról.

               (3)A 2014/702/EU bizottsági végrehajtási határozatot
                  7
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba. Izlandon és Norvégiában a repülőterek közelében sűrűbbek a rádióösszeköttetések, és azokat intenzívebben használják, mint az EU-ban. A mobilhálózat-üzemeltetők rádióösszeköttetéseinek káros megzavarását elkerülendő Izlandot és Norvégiát mentesíteni kell az alól, hogy légi járművek fedélzetén ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára engedélyezzék a 6,0–8,5 GHz rádiófrekvenciák használatát.

               (4)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XI. mellékletét (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (5)Ezért az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) javasolt módosításával kapcsolatban az Unió nevében elfogadandó álláspontnak az EGT Vegyes Bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén kell alapulnia.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 55., 2007.2.23., 33–36. o.

                     (2)
                  HL L 293., 2014.10.9., 48–56. o.

                     (3)
                  Az ECC 175. jelentése, Co-existence study considering UWB applications inside aircraft and existing radio  services in the frequency bands from 3.1 GHz to 4.8 GHz and from 6.0 GHz to 8.5 GHz, (angolul), elérhető

                     http://www.erodocdb.dk/Docs/doc98/official/pdf/ECCREP175.PDF

                  .

                     (4)
                  SE24_55. munkatétel, elérhető az alábbi weboldalon

                     http://eccwp.cept.org/WI_Detail.aspx?wiid=477

                  .

                     (5)
                  HL L 305., 1994.11.30., 6-8. o.

                     (6)
                  HL L 305., 1994.11.30., 6-8. o.

                     (7)
                  A Bizottság 2014. október 7-i 2014/702/EU végrehajtási határozata az ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára a rádiófrekvenciák Közösségen belüli, harmonizált módon történő használatának engedélyezéséről szóló 2007/131/EK határozat módosításáról (HL L 293., 2014.10.9., 48–56. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.12.16.
            COM(2015) 659 final
            MELLÉKLET
            AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG …/2015 HATÁROZATA(XXX)az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) módosításáróla következőhöz:JavaslatA Tanács határozataaz Európai Unió nevében az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) módosítására vonatkozóan képviselendő álláspontról(ultraszéles sáv)

               MELLÉKLET

                  AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG …/2015 HATÁROZATA
                  (XXX)
                  az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

               mivel:

               (1)Az ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára a rádiófrekvenciák Közösségen belüli, harmonizált módon történő használatának engedélyezéséről szóló, 2007. február 23-i 2007/131/EK határozat
                  1
                módosításáról szóló, 2014. október 7-i 2014/702/EU bizottsági végrehajtási határozatot
                  2
                bele kell foglalni a megállapodásba.

               (2)Az EGT-megállapodás XI. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5cw. pontja (2007/131/EK bizottsági határozat) a következőképpen módosul:

               (1)
                     A pont a következő szöveggel egészül ki:

               „A határozat rendelkezései a megállapodás alkalmazásában a következő kiigazítással értendők:

               Izland és Norvégia mentesül az alól, hogy légi járművek fedélzetén ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára engedélyezze a 6,0–8,5 GHz rádiófrekvenciák használatát”.

               (2)
                     A szöveg a következő francia bekezdéssel egészül ki:

               „–
                     32014 D 0702: A Bizottság 2014. október 7-i 2014/702/EU végrehajtási határozata (HL L 293., 2014.10.9., 48. o.)”.

               2. cikk

               A 2014/702/EU végrehajtási határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

               3. cikk

               Ez a határozat […]-án/-én lép hatályba, feltéve hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették
                  3
               .

               4. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben, [...]-án/-én.

                  az EGT Vegyes Bizottság részéről

                  az elnök

                  […]

               az EGT Vegyes Bizottság

               titkárai

                  […]

                     (1)
                  HL L 55., 2007.2.23., 33–36. o.

                     (2)
                  HL L 293., 2014.10.9., 48–56. o.

                     (3)
                  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]


Avis juridique important

|

52004PC0439

Javaslat bizottsági határozatra a genetikailag módosított NK 603-as kukorica fajtából származó élelmiszereknek és élelmiszer összetevőknek a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint új élelmiszerként vagy új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatalának engedélyezéséről  /* COM/2004/0439 végleges */

Javaslat BIZOTTSÁGI HATÁROZATRA a genetikailag módosított NK 603-as kukorica fajtából származó élelmiszereknek és élelmiszer összetevőknek a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint új élelmiszerként vagy új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatalának engedélyezéséről(előterjesztő: a Bizottság)MAGYARÁZÓ EMLÉKEZTETŐ2001. április 24-én az új élelmiszerekről szóló 258/97/EK rendelet 4. cikke szerint a Monsanto benyújtott egy kérelmet a holland hatóságokhoz a genetikailag módosított NK 603-as kukorica fajtából származó élelmiszereknek és élelmiszer összetevőknek új élelmiszerként vagy új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatala iránt.A holland első felmérési jelentés szerint a genetikailag módosított NK 603-as kukorica fajtából származó élelmiszerek és élelmiszer-összetevők oly mértékig biztonságosak, mint a hagyományos kukoricából származó élelmiszerek és élelmiszer-összetevők és azonos módon használhatók fel, más tagállamok azonban indokolt kifogásokat hoztak fel e termékek forgalomba hozatalára vonatkozóan. Emiatt komitológiai eljárás keretében egy engedélyezési határozat szükséges a 258/97/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdése szerint. A tagállamok kifogásaira tekintettel a Bizottság kérte az európai Élelmiszer-biztonsági hatóság véleményét, amely 2003. november 25-én került kiadásra és azt mondta ki, hogy az NK 603 kukorica oly mértékig biztonságos, mint a hagyományos kukorica és emiatt élelmiszerként vagy takarmányként történő forgalomba hozatala vagy feldolgozása valószínűleg nem jár kedvezőtlen hatással az emberi és állati egészségre nézve, valamint ezzel összefüggésben a környezetre sem. [1][1]  Az EFSA Journal (2003) 9. 1-14. o.E háttér alapján a genetikailag módosított NK 603-as kukorica fajtából származó élelmiszereknek és élelmiszer-összetevőknek a közösségi piacon történő forgalomba hozatalára vonatkozó bizottsági határozat vázlat került 2004. április 30-án benyújtásra az Élelmiszerlánc és Állategészségügyi Állandó Bizottság számára szavazásra. A szavazás eredménye a következő volt50 szavazat mellette (BE, FR, IE, IT, NL, FI, SE, UK)19 szavazat ellene (DK, EL, LU, AT, PT)18 szavazat tartózkodás (DE, ES)A bizottság nem adott ki minősített többséggel véleményt a Bizottság által benyújtott vázlatról. Ennek következtében a 258/97/EK rendelet 13. cikke 4. bekezdés b) albekezdése szerint és az 1999/468/EK tanácsi határozat szerint a Bizottság késedelem nélkül benyújt a Tanács számára egy javaslatot a meghozandó intézkedésekről, a Tanácsnak három hónapja van, ameddig minősített többséggel cselekszik és értesíti az Európai Parlamentet, amely a fent említett határozat 8. cikke szerint helyénvalónak tarthatja álláspont kialakítását.A genetikailag módosított élelmiszerről és takarmányról szóló 1829/2003/EK rendelet 46. cikke szerint ez esetben az engedélyt a 258/97/EK rendelet előírásai szerint kell kiadni. Az új jogszabályi keret figyelembe vétele céljából azonban a genetikailag módosított élelmiszer és takarmány engedélyezése céljából a Bizottság javaslata tartalmazza az 1829/2003/EK rendelet 6. cikke 5. bekezdése és a 7. cikke 2. bekezdése által előírt részleteket is.Javaslat BIZOTTSÁGI HATÁROZATRA a genetikailag módosított NK 603-as kukorica fajtából származó élelmiszereknek és élelmiszer összetevőknek a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint új élelmiszerként vagy új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatalának engedélyezésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről szóló 1997. január 27-i 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre [2] (a továbbiakban a rendelet), és különösen a 7. cikkére,[2]  HL L 43., 1997.02.14., 1. o.tekintettel a Bizottság javaslatára,Mivel:(1) 2001. április 24-én a rendelet 4. cikke szerint a Monsanto benyújtott egy kérelmet a holland hatóságokhoz a genetikailag módosított NK 603-as kukorica fajtából származó élelmiszereknek és élelmiszer összetevőknek új élelmiszerként vagy új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatala iránt.(2) A holland élelmiszer vizsgáló testület az első felmérési jelentésében arra a következtetésre jutott, hogy a genetikailag módosított NK 603-as kukorica fajtából származó élelmiszerek és élelmiszer-összetevők oly mértékig biztonságosak, mint a hagyományos kukoricából származó élelmiszerek és élelmiszer-összetevők és azonos módon használhatók fel.(3) A Bizottság 2003. január 6-án továbbította az első felmérési jelentést az összes tagállam számára. A rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében meghatározott 60 napos időszak alatt az említett előírás szerint a termék fogalomba hozatala iránt indokolt kifogásokat emeltek.(4) 2003. augusztus 27-én a Bizottság a rendelet 11. cikke szerint kérte az európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (EFSA) véleményét. 2003. november 25-én az EFSA kiadta a véleményét arról, hogy az NK 603 kukorica ugyanolyan biztonságos, mint a hagyományos kukorica és emiatt az NK 603 kukorica élelmiszerként vagy takarmányként illetőleg feldolgozás céljából történő forgalomba hozatala valószínűleg nincs káros hatással az emberi és állati egészségre, valamint ezzel összefüggésben a környezetre sem. [3] A véleménye kiadásakor az EFSA figyelembe vette a tagállamok által felvetett összes különleges kérdést és kétséget.[3]  Az EFSA Journal (2003) 9., 1-14. o.(5) A genetikailag módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK rendelet [4] 46. cikkének (1) bekezdése előírja azt, hogy a 258/97/EK rendelet szerint az e rendelet alkalmazási időpontja előtt benyújtott kérelmek a 258/97/EK rendelet rendelkezései szerint kerülnek feldolgozásra az 1829/2003/EK rendelet 38. cikkének ellenében azon esetekben, amikor a 258/97/EK rendelet 6. cikkének (3) bekezdése szerint előírt kiegészítő felmérő jelentés az 1829/2003/EK rendelet alkalmazási időpontja előtt továbbításra került a Bizottságnak.[4]  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.(6) Az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja (JRC) a GMO laboratóriumok Európai Hálózatával (ENGL) együttműködve validált egy, az NK 603 kukoricát kimutató módszert. A JRC a nemzetközileg elfogadott alapelveket követve kidolgozott egy teljes validálási tanulmányt (ring-kísérlet) egy mennyiségi eset-specifikus módszer teljesítményének vizsgálatára az NK 603 kukoricában történt transzformációs esemény kimutatására és mennyiségi meghatározására. A tanulmányhoz szükséges anyagokat a Monsanto biztosította. A JRC úgy véli, hogy, az ENGL által javasolt teljesítmény kritériumokat figyelembe véve a módszer teljesítménye megfelelő volt a várható céljához képest a jogszabályi megfelelőség céljából benyújtott módszerek számára, valamint a kielégítő módszer teljesítményre vonatkozó jelenlegi tudományos szintre vonatkozóan. Mind a validálás módszere, mind az eredményei nyilvánosan hozzáférhetők.(7) Az NK 603 genetikailag módosított kukorica fajta referencia anyagát az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja (JRC) állította elő.(8) Az NK 603 genetikailag módosított kukorica fajtából származó élelmiszer és élelmiszer-összetevőket az 1829/2003/EK rendelet rendelkezései szerint kell felcímkézni, és meg kell felelniük a géntechnológiával módosított szervezetek nyomon követhetőségéről és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomon követhetőségéről, valamint a 2001/18/EK irányelv módosításáról szóló 1830/2003/EK rendeletben [5] meghatározott nyomon követhetőségi követelményeknek.[5]  HL L 268., 2003.10.18., 24. o.(9) A 65/2004/EK bizottsági rendelet szerint az 1830/2003/EK rendelet alkalmazásában egy egyedi azonosítót kell kiadni a termék számára.(10) A mellékletben található, a genetikailag módosított NK 603 kukorica fajtából származó élelmiszerek és az élelmiszer-összetevők azonosítására vonatkozó információnak, beleértve a validált kimutatási módszert és a referencia anyagnak az 1829/2003/EK rendelet 28. cikkében említett Nyilvántartásból visszakereshetőnek kell lennie.(11) Az Élelmiszerlánc és Állategészségügyi Állandó Bizottság nem adott ki kedvező véleményt.ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA genetikailag módosított NK 603 kukorica fajtából származó élelmiszerek és az élelmiszer-összetevők (a továbbiakban ,a termékek") amint a mellékletben megnevezésre és meghatározásra kerültek, forgalomba hozhatók a Közösség piacán új élelmiszerekként vagy új élelmiszer-összetevőkként.2. cikkA termékeket az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkében meghatározott címkézési követelmények szerint el kell látni ,genetikailag módosított kukorica" vagy ,genetikailag módosított kukoricából készült" felirattal.3. cikkA termékeket és a mellékletben foglalt információt be kell vezetni a genetikailag módosított élelmiszer és takarmány közösségi nyilvántartásába.4. cikkE határozat címzettje a Monsanto Europe S.A., Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brüsszel, Belgium, amely a Monsanto Company, USA képviselője. Ez a határozat egy 10 éves időszakra érvényes.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz ElnökMELLÉKLETA GENETIKAILAG MÓDOSÍTOTT ÉLELMISZER ÉS TAKARMÁNY KÖZÖSSÉGI NYILVÁNTARTÁSÁBA BEVEZETENDŐ INFORMÁCIÓ(a) Az engedély birtokosa:Név: Monsanto Europe S.A.Cím: Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brüsszel, BelgiumA Monsanto Company, 800 N. Lindbergh Boulevard St. Louis, Missouri 63167, USA részéről.(b) A termékek megnevezése és meghatározása:A genetikailag módosított, megnövelt glyphosate herbicid toleranciájú NK 603 kukorica (Zea mays L.) fajtából és a hagyományos kukorica fajtával történő összes keresztezéséből származó élelmiszerek és élelmiszer-összetevők. Az NK 603 kukorica fajta tartalmazza a következő DNS szekvenciákat két érintetlen kazettában:- Egy CP törzsből (CP4 EPSPS) Agrobacterium fajból származó 5-enolpiruvilshikimát-3-foszfát szintáz (epsps) gén, amely glyphosate toleranciát biztosít a rizs aktin 1 gén promóter szabályozása alatt, a terminátor szekvencia az Agrobacterium tumefaciens-ből és a kloroplaszt trenzit peptid szekvencia az Arabidopsis thaliana epsps génjéból származik.- Egy CP törzsből (CP4 EPSPS) Agrobacterium fajból származó 5-enolpiruvilshikimát-3-foszfát szintáz (epsps) gén, amely glyphosate toleranciát biztosít egy karfiol mozaik vírusból származó javított 35S promóter szabályozása alatt, a terminátor szekvencia az Agrobacterium tumefaciens-ből és a kloroplaszt trenzit peptid szekvencia az Arabidopsis thaliana epsps génjéból származik.(c) Címkézés:,Genetikailag módosított kukorica" vagy ,genetikailag módosított kukoricából készült"(d) Kimutatási módszer:- Esemény-specifikus valós idejű mennyiségi PCR alapú módszer a genetikailag módosított NK 603 kukorica számára.- Az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja (JRC) által a GMO Laboratóriumok Európai Hálózatával (ENGL) együttműködésben validálva, publikálandó a http://eng.jrc.it/crl/oj/ nk603.pdf helyen.- Referencia anyag: IRMM-415, amit az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja (JRC) állított elő.(e) Egyedi azonosító: MON-00603-6(f) A Kartagénai Protokoll II. melléklete szerint előírt információ:Nem alkalmazható.(g) A termék forgalomba helyezésének korlátozási feltételei:Nem alkalmazható.(h) Forgalmazás utáni nyomon követési követelmények:Nem megfelelő.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.11.6.
            COM(2015) 553 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Finnország kérelme: EGF/2015/005 FI/Computer Programming)

               INDOKOLÁS

               A JAVASLAT HÁTTERE

               1.Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) nyújtott pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  1
                (a továbbiakban: EGAA-rendelet) határozza meg.

               2.2015. június 12-én Finnország EGF/2015/005 FI/Computer programming referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 62. ágazatban (Információ-technológiai szolgáltatás) a finnországi Länsi-Suomi (FI19), Helsinki-Uusimaa (FI1B), Etelä-Suomi (FI1C) és Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D)  NUTS
                  2
                2 szintű régiókban történt elbocsátásokat
                  3
                követően. E régiók együttesen – az Åland-szigetek kivételével – egész Finnországot magukban foglalják.

               3.A kérelem értékelése után a Bizottság az EGAA-rendelet valamennyi vonatkozó rendelkezése alapján megállapította, hogy az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás odaítélésének feltételei teljesülnek.

               A JAVASLAT ÖSSZEFOGLALÁSA

                        EGAA-kérelem

                        EGF/2015/005 FI/Computer programming

                        Tagállam

                        Finnország

                        Érintett régió(k) (NUTS 2 szint)

                        Länsi-Suomi (FI19)

                        Helsinki-Uusimaa (FI1B)

                        Etelä-Suomi (FI1C)

                        Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D)

                        A kérelem benyújtásának dátuma

                        2015. június 12.

                        A kérelem átvételi elismervényén feltüntetett dátum

                        2015. június 12.

                        A kiegészítő információ iránti kérelem időpontja

                        2015. június 26.

                        A kiegészítő információ benyújtásának határideje

                        2015. augusztus 21.

                        Az értékelés befejezésének határideje

                        2015. november 13.

                        Beavatkozási kritérium

                        Az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontja

                        Érintett vállalatok száma

                        69

                        Gazdasági ágazat(ok)

                        (NACE Rev. 2. rendszer szerinti ágazat)
                           4

                        62. ágazat (Információ-technológiai szolgáltatás)

                        Referencia-időszak (kilenc hónap):

                        2014. július 30. – 2015. április 30.

                        A referencia-időszak alatt elbocsátottak száma

                        1 603

                        A támogatható kedvezményezettek száma összesen

                        1 603

                        A megcélzott kedvezményezettek száma összesen

                        1 200

                        A megcélzott nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő fiatalok (NEET-fiatalok) száma:

                        0

                        A személyre szabott szolgáltatásokhoz kapcsolódó költségvetés (EUR)

                        4 167 000

                        Az EGAA végrehajtásához kapcsolódó költségvetés
                           5
                         (EUR)

                        205 000

                        Teljes költségvetés (EUR)

                        4 372 000

                        EGAA-hozzájárulás (60 %) (EUR)

                        2 623 200

               A KÉRELEM ÉRTÉKELÉSE

               Az eljárás

               4.Finnország 2015. június 12-én kérelmet nyújtott be „EGF/2015/005 FI/Computer programming” referenciaszámon, 12 héten belül attól az időponttól számítva, hogy az EGAA-rendelet 4. cikkében meghatározott beavatkozási kritériumok teljesültek. A Bizottság 2015. június 12-én, azaz a kérelem benyújtásától számított két héten belül visszaigazolta a kérelem átvételét, és 2015. június 26-án kiegészítő információkat kért Finnországtól. A kiegészítő információkat a kérelemtől számítva 8 héten belül benyújtották, miután Finnország kellően indokolt kérelme nyomán a határidőt két héttel meghosszabbították. A teljes kérelem kézhezvételétől számított 12 hetes határidő, amelyen belül a Bizottságnak le kell zárnia annak értékelését, hogy a kérelem megfelel-e a pénzügyi hozzájárulás feltételeinek, 2015. november 13-án jár le.

               A kérelem elfogadhatósága

               Az érintett vállalatok és kedvezményezettek

               5.A kérelem 1603 munkavállalót érint, akiket a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 62. gazdasági ágazatban (Információ-technológiai szolgáltatás) bocsátottak el. Az elbocsátások Länsi-Suomi (FI19), Helsinki-Uusimaa (FI1B), Etelä-Suomi (FI1C) és Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D) NUTS 2 szintű régiókban történtek. Az elbocsátásokra 69 vállalatnál
                  6
                került sor; az elbocsátott munkavállalók csaknem fele (778) a Microsoft Mobile Oy-nál dolgozott.

               Beavatkozási kritériumok

               6.A finn hatóságok e kérelmet az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett beavatkozási kritérium alapján nyújtották be, amely az EGAA hozzájárulását ahhoz köti, hogy egy kilenc hónapos referencia-időszak alatt egy tagállam ugyanazon NUTS 2 szintű régiójában vagy két egymással határos NUTS 2 szintű régiójában található és a NACE Rev. 2. rendszer ágazati szintjén meghatározott ugyanazon gazdasági ágazatban működő vállalatoktól legalább 500 munkavállalót bocsássanak el. Egyedül a Helsinki-Uusimaa (FI1B) régióban 737 munkavállalót bocsátottak el.

               7.A kérelemmel összefüggő kilenc hónapos referencia-időszak 2014. július 30-tól 2015. április 30-ig tartott.

               Az elbocsátások és a tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozók számának kiszámítása

               8.A referencia-időszak alatt bekövetkezett elbocsátásokat a következőképpen vették figyelembe:

               –1 218 elbocsátás a munkáltató által a munkavállaló elbocsátásáról vagy a munkaszerződésének megszüntetéséről adott személyre szóló értesítés időpontjától,

               –385 elbocsátás a munkaszerződés tényleges megszüntetésének vagy lejáratának időpontjától.

               Támogatható kedvezményezettek

               9.A támogatható kedvezményezettek száma 1 603.

               Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett jelentős strukturális változások közötti kapcsolat

               10.Az elbocsátások és a világkereskedelemben a globalizáció hatására bekövetkezett jelentős strukturális változások közötti kapcsolat alátámasztására Finnország azzal érvel, hogy az elmúlt években az ikt-ágazatbeli foglalkoztatás eloszlása az EU-ban és más gazdaságokban az EU-t hátrányosan érintve változott. Miközben a terület világszerte terjeszkedett, Európában visszaesés következett be, mivel a vállalkozások és a szolgáltatások Kínába, Indiába, Tajvanra és más Európán kívüli célállomásokra helyeződtek át. A finn ikt-vállalatoknál egyedül 2014-ben 3 százalékos (1500 főt érintő) leépítésre került sor.

               Az ikt-ágazatbeli foglalkoztatás eloszlása az EU-ban és más gazdaságokban (2009 és 2011)

               Forrás: Európai Bizottság ICT Industry Analysis Predict 2013 & 2014 Reports: An Analysis of ICT R&D in the EU and Beyond (Az ikt-iparág előretekintő elemzése, 2013. és 2014. évi jelentés: az ikt-beli K+F fejlődése az EU-ban és azon kívül).

               11.E hatások Finnországban – ahol a finn elektronikai ágazat egészét súlyosan érintették – különösen érezhetők voltak, és 2011-ben a Nokia nagymértékű leépítésre vonatkozó bejelentésében tetőztek. A Nokia először 1 000 főt bocsátott el 2012-ben a salói üzeméből (EGF/2012/006 FI/Nokia Salo), majd további 3 700 főt 2012 végén és 2013 elején (EGF/2013/001 FI/Nokia). Ezt 600 másik elbocsátás követte a lapkakészletek fejlesztésének területén 2014-ben (EGF/2015/001 FI/Broadcom).

               12.E körülmények között az információ-technológiai szolgáltatások ágazata továbbra is globális versenyre törekedett, jóllehet legfőbb ügyfele, a Nokia eltűnt.

               13.A finn szoftverágazat jelenleg egyre nagyobb hangsúlyt fektet az ipari internet- és felhőalapú szolgáltatásokra, megfelelőbb vállalkozások között nyújtott szolgáltatásokra törekedve, miközben problémákkal szembesül a magánszemélyek közötti szolgáltatások területén. Az utóbbi a piac globálisan nyomott árainak tulajdonítható. A piaci szereplők alacsonyabb költségű országokban működő vállalatokkal versenyeznek a megrendelésekért. Emellett jellemző, hogy a Finnországban működő multinacionális vállalatok egyes működési területeiket alacsony termelési költségű országokba helyezik át. A CGI például 2014 novemberében bejelentette, hogy finnországi személyi állományát 270 fővel csökkentenie kell, és működését az EU-n kívülre helyezi át
                  7
               .

               14.A szoftverágazat globális iparág, a szoftvertermékek beszerzése pedig a legköltséghatékonyabb forrásból, globálisan történik. A szoftvertermékek ugyanakkor ország-, régió- vagy nyelvspecifikus követelményekhez igazíthatók.

               15.A globális szoftveripar egyik fontos jellemzője az új, jól képzett munkaerő iránti igény, mivel a termékek és a hozzájuk kapcsolódó szoftvermegoldások életciklusa – a foglalkoztatottak szakmai életútjához viszonyítva – igen rövid. Az EU-n belüli és kívüli munkaerő között éles verseny zajlik. Az unióbeli, idősödő és kevésbé képzett munkaerő nehezen tud versenyezni az EU-n kívüli fiatal, megfelelőbb képzettséggel rendelkező munkavállalókkal.

               16.Míg 2008-ban a technológiai ágazat Finnországban 326 000 munkavállalót alkalmazott, 2014-ben hasonló vállalatok már csak 276 000 főt foglalkoztattak. Ez éves szinten átlagosan 3%-os csökkenésnek (10 000 munkavállaló) felel meg.

               17.Mindeddig a Bizottsághoz az információ-technológiai szolgáltatások ágazata vonatkozásában két EGAA-kérelem érkezett; az egyiket a globalizáció, a másikat pedig a pénzügyi és gazdasági világválság okozta hatásokra hivatkozva nyújtották be
                  8
               .

               Az elbocsátásokhoz és az önálló vállalkozók tevékenységének megszűnéséhez vezető események

               18.Az elbocsátásokhoz vezető lépések közé a Nokiát az elmúlt években érő változások tartoznak, melyek jelentős hatást gyakoroltak a finnországi ikt-ágazatra. Finnországban korábban több ezren foglalkoztak Nokia mobiltelefonok operációs rendszereinek fejlesztésével és tervezésével, különösen Ouluban, míg mára e feladatokat Európán kívülre szervezték ki.

               19.A Nokia és a Microsoft ezirányú döntései (a termelésnek az Unión kívülre helyezése, a finnországi termelési és fejlesztési munka beszüntetése) számos szoftveripari vállalatot érintettek, melyek működése a Nokiához vagy a Microsofthoz kapcsolódott. Ennek következményeként a Nokia problémái az egész finn szoftveriparra hatással voltak. A Tieto ikt-szolgáltató cég például a 2014 őszén bejelentett leépítéseket azzal indokolta, hogy egyik fő ügyfele, vagyis a Nokia csökkentette megrendeléseit. Hasonló intézkedésekre került sor az olyan cégeknél, mint az Atos IT Solutions and Services, a Rovio Entertainment játékfejelsztő cég és a Samlink.

               20.2014 őszén és 2015 tavaszán összesen 69 szoftveripari cégnél került sor elbocsátásokra. A leépítések okai változók, de legtöbbször a vállalatokat érő, egyre élesedő nemzetközi versenyre vezethetők vissza. A Nokia és a Microsoft munkahelyeinek megszüntetése döntő fontosságú volt, de az elbocsátások többsége az egész programozási ágazatot érintő tágabb jelenség része.

               Az elbocsátások várható hatása a helyi, a regionális és az országos gazdaságra és foglalkoztatásra

               Az elbocsátások több mint 75%-a Helsinki-Uusimaa (FI1B) és Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D) NUTS 2 régióban történt. E két régiót ezért tárgyaljuk a következőkben részletesebben.

               21.Észak-Ostrobothniában (a Pohjois- ja Itä-Suomi [FI1D] régió része, ahol Oulu található) a munkanélküliségi ráta magas, meghaladja az országos átlagot. Míg 2015 februárjában az országos munkanélküliségi ráta 13,5 % volt, addig Észak-Ostrobothniában 15,7 %-ot, Oulu városban pedig 17,1 %-ot ért el. A régióban három munkanélküliből csaknem kettő Oulu környékén él, ahogy a régió képzettséggel rendelkező állástalan munkakeresőinek többsége is.

               22.Észak-Ostrobothniában jelenleg mintegy 1 250 szakosodott egység létezik az ikt-ágazatban, és ezek többsége Ouluban található. A gazdasági tendenciákat mutató adatok tanúsága szerint az ikt-ágazatban működő vállalatok forgalma 2012 óta csökken
                  9
               . A teljes informatikai ágazat az e területen létesített munkahelyek mintegy 12%-át teszi ki. Az említett nehézségek nyomán számos leépítésre került sor a köz- és a magánszektorban egyaránt. Míg 2008-ban az ikt-ágazatba tartozó vállalatok közel 13 000 embernek adtak munkát a régióban, ez a szám a közelmúltban mintegy 10 000-re csökkent.

               23.Oulut és környékét érzékenyen érintették az ikt-ágazatban történt leépítések, mivel a 80-as évek óta csomópontként működött a vállalati irodák, a K+F+I és a munkaerő tekintetében. 2015 tavaszán a régióban mintegy 1500 munkakereső volt az ikt-ágazatban. Közülük mintegy 80% Oulu-ban vagy környékén él. Emellett az informatikai felsőoktatási végzettséggel rendelkező munkanélküliek egyharmada már több mint egy éve nem talál munkát. A Microsoftnál történt leépítések tovább rontották a már eleve is súlyos helyzetet.

               24.Oulu régióban jelenleg aktívan zajlik az új növekvő ágazatok fejlesztése, amelyek munkahelyeket teremtenek – mint például az ipari folyamatok digitalizációja és a növekvő előrejelezhetőség –, és biztosítani kell, hogy az elbocsátott ikt-szakértők részt vegyenek e fejlesztésben
                  10
               .

               25.2015 februárjának végén Uusimaa-ban a munkaerő 11 %-át állástalan munkakeresők tették ki. Habár ez a szám az országos átlag alatt marad, Uusimaa-ban lényegesen nagyobb mértékben nő a munkanélküliség (15,0 %), mint Finnország egészében (9,7 %). Februárban minden egyes betöltendő álláshelyre 5,1 munkakereső jutott. A munkanélküliséget a területre történő nettó bevándorlás is fokozza. Uusimaa-ban a munkakeresők száma 2015 augusztusában meghaladta a 104 000 főt, ami a 90-es évek eleje óta a legmagasabb érték.

               26.Uusimaa GDP-je Finnország GDP-jének 36 %-át teszi ki. Egész Finnország magánszektorbeli szoftveriparát tekintve itt bonyolítják a forgalom 71 %-át, itt dolgozik a foglalkoztatottak 62 %-a, és ebben a régióban működik az érintett vállalatok 52 %-a. Ez azt jelenti, hogy Uusimaa szerepe nagyobb a szoftveriparban, mint az összes többi iparágban együttvéve.

               27.2013-ban a szoftveripar az uusimaa-i magánszektor forgalmának 3 %-át, a foglalkoztatottak 5 %-át, és a vállalkozások 3 %-át tette ki.

               28.A referencia-időszak alatt összesen 49 szoftveripari cég folyamodott együttműködési tárgyalásokhoz az uusimaa-i régióban. Az együttműködési tárgyalások kezdetén 1 681 főre becsülték az elbocsátandók számát.

               29.Előzetes felmérés alapján úgy tűnik, hogy (különösen a CGI esetében) az elbocsátások az 50 év feletti fizetett alkalmazottakat érintették; e csoport tagjai nehezen találnak új munkahelyet, és okkal feltételezhető, hogy 2016 júniusára az érintettek több mint 50 %-a lesz tartósan munkanélküli.

               A megcélzott kedvezményezettek és a javasolt intézkedések

               A megcélzott kedvezményezettek

               30.Az intézkedésekben várhatóan részt vevő elbocsátott munkavállalók becsült száma 1 200. E munkavállalók adatai nemek, állampolgárság és életkor szerinti bontásban:

                        Kategória

                        A megcélzott kedvezményezettek száma

                        Nem:

                        Férfiak:

                        660

                        (55,0 %)

                        Nők:

                        540

                        (45,0 %)

                        Állampolgárság:

                        Uniós polgárok:

                        1 160

                        (96,7 %)

                        Nem uniós polgárok:

                        40

                        (3,3 %)

                        Korcsoport:

                        15 és 24 év közötti:

                        24

                        (2,0 %)

                        25 és 29 év közöttiek:

                        72

                        (6,0 %)

                        30 és 54 év közötti:

                        936

                        (78,0 %)

                        55 és 64 év közötti:

                        156

                        (13,0 %)

                        64 év felettiek:

                        12

                        (1,0 %)

               A javasolt intézkedések támogathatósága

               31.Az elbocsátott munkavállalóknak nyújtott, személyre szabott szolgáltatások az alábbiakat foglalják magukban:

               A. Tanácsadási (coaching) és más előkészítő intézkedések

               –Munkakeresési képzés

               A munkakeresési képzés célja, hogy a résztvevők információt kapjanak a munkaerőpiacról, feltérképezhessék lehetőségeiket, továbbá javítsák és aktualizálják munkakeresési készségeiket. Az ikt-ágazatbeli munkakeresés sajátosságai miatt olyan képzési szolgáltatások megrendelésére fog sor kerülni, amelyek megfelelnek a célcsoport szakmai kompetenciájának és igényeinek.

               A foglalkoztatás elősegíthető képzési szolgáltatások, a munkavállalói mobilitásnak az EURES szolgáltatásain keresztül megvalósuló támogatása, valamint például a külföldi ikt-állások keresésére szakosodott munkakeresési képzési csoportok biztosítása révén.

               –Munkavállalási tanácsadás (személyre szabott tanácsadás)

               A munkavállalási tanácsadás célja, hogy az ügyfélnek tanácsadást nyújtson munkakeresés vagy munkahelyi képzés tekintetében. A tanácsadók egyrészt azáltal támogatják az újrafoglalkoztatást, hogy a munkavállalónak iránymutatást adnak a munkakeresés különböző lehetőségei között (esetkezelés), másrészt a munkakeresés során nyújtott tanácsadással segítik elő a munkaerő-piaci visszatérést.

               –Karriertanácsadás

               A karriertanácsadást olyan munkakeresők vehetik igénybe, akiknek a foglalkoztatási és gazdaságfejlesztési hivatal tisztviselőjének értékelése szerint funkcionálisabb, intenzívebb és hosszú távú támogatásra van szükségük szakmai pályájuk tervezéséhez.

               –Szakértői értékelések

               A programozási ágazatban dolgozók kompetenciái nagymértékben különböznek. A munkakereső szolgáltatások iránti szükségleteinek felmérése érdekében a foglalkoztatási és gazdaságfejlesztési hivatal különböző szakértői értékeléseket rendelhet, többek között munkaképességi értékelést; a kompetencia és a szakmai készségek feltérképezését; a vállalkozói kompetencia és a vállalkozói tevékenységgel kapcsolatos lehetőségek értékelését. A szakértői értékelés tartalma és hatóköre a munkakereső személyes körülményeitől függ.

               B. Foglalkoztatási és üzleti szolgáltatások

               A foglalkoztatási és gazdaságfejlesztési hivatal által biztosított, EGAA-támogatásban részesülő foglalkoztatási és üzleti szolgáltatások közé a következők tartoznak: független munkakeresés támogatása online szolgáltatásokkal, állásajánlatok, egyéb foglalkoztatási szolgáltatások, ideértve a nemzetközi foglalkoztatási szolgálatokat, utazási juttatások és térítés a költözési költségekhez, a szakmai készségek és a kompetenciák feltérképezése, munkaképességi értékelések, képzések, munkapróbák (munkahelyen, illetve képzés keretében), valamint fizetési támogatások. A foglalkoztatási és gazdaságfejlesztési hivatal felelős a felajánlott szolgáltatásokért; a feladatokat az EGAA-szolgáltatások szakértői végzik.

               C. Képzés

               A képzés szakmai átképzést jelent, a cél pedig szakképzettség szerzése vagy további szakmai képesítés elnyerése valamely, nagy foglalkoztatási rátával rendelkező iparágban, illetve továbbképzés a meglévő kompetenciák erősítése révén. A képzést a célcsoporthoz igazítják.

               A képzés célja, hogy a képzésben részt vevőket megismertesse a vállalatok gyakorlati működésével, és biztosítsa számukra azokat a készségeket és kompetenciákat, amelyek egy vállalat keretei közötti munkavégzéshez és a vállalatfejlesztéshez szükségesek. A képzés célja vagy állásszerzés egy partnercégnél, vagy új vállalkozás indítása fejlesztési projekten keresztül.

               A magasan képzettek számára külön képzés nyújtható.

               D. Fizetési támogatások

               Az elbocsátott munkavállalók új alkalmazásának támogatása céljából fizetési támogatás vehető igénybe, amely levonható a munkáltató bérköltségeiből. A fizetési támogatást mindenekelőtt a magánszektorbeli foglalkoztatás támogatással történő elősegítésére használják. 2015-től kezdődően a fizetési támogatás a megfelelő bérköltség 30–50 %-ának felel majd meg attól függően, hogy a támogatásban részesülő, felvételre kerülő személy mennyi ideig volt munkanélküli.

               E. Vállalkozásindítási támogatás

               A vállalkozásindítási támogatás az egyes munkakeresők vállalkozói tevékenységének és foglalkoztatásának elősegítését célozza. A vállalkozásindítási támogatás legfeljebb 18 hónapig jövedelmet nyújt a kezdő vállalkozóknak a teljes munkaidős foglalkoztatást biztosító vállalkozás elindításához és bevezetéséhez szükséges időtartam alatt.

               A vállalkozásindítási támogatás két részből áll: alapjuttatásból és kiegészítésből. 2015-ben az alapjuttatás napi 32,80 EUR. A kiegészítés összege esetről esetre változik, és a foglalkoztatási és gazdaságfejlesztési hivatalok mérlegelésétől függ. A kiegészítő összeg az alapjuttatás 10-60 %-a lehet.

               F. Vállalkozásra ösztönzés és szolgáltatások új vállalkozók számára

               A vállalkozásösztönzéssel összefüggő lépéseket üzleti inkubátor típusú képzésként és vállalkozói ismeretek oktatásaként valósítják meg. Ezen túlmenően az új vállalkozóknak tanácsadást, konzultációs lehetőséget és támogatást nyújtanak. Az új vállalkozások létrehozásához a szubregionális üzleti szolgáltatási hálózatok és a foglalkoztatási és gazdasági minisztérium (MEE) Corporation üzleti ügyféltervezése révén fognak támogatást nyújtani.

               G. Utazási, szállás- és költözési költségtérítés

               A munkakeresők juttatásban részesülhetnek, amelyet munkakeresés esetén az utazási és szállásköltségekre, a foglalkoztatás elősegítését célzó képzésben való részvétel esetén az utazási és szállásköltségre, a bejárási távolságon kívül eső munkalehetőség elfogadása esetén pedig a költözési költségekre fordíthatnak.

               32.Az itt leírt javasolt intézkedések az EGAA-rendelet 7. cikkében meghatározott támogatható tevékenységek közé sorolható aktív munkaerő-piaci intézkedéseknek minősülnek. Ezek a tevékenységek nem helyettesítik a passzív szociális védelmi intézkedéseket.

               33.Finnország megadta a szükséges információkat a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében az érintett vállalatra nézve kötelező intézkedésekről. Megerősítették, hogy az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás nem helyettesíti ezeket az intézkedéseket.

               Becsült költségvetés

               34.A költségek teljes becsült összege 4 372 000 EUR, amely a személyre szabott szolgáltatásokra fordított 4 167 000 EUR-t, továbbá az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre szánt  205 000 EUR összegű kiadásokat foglalja magában.

               35.Az EGAA-ból igényelt teljes pénzügyi hozzájárulás összege 2 623 200 EUR (az összköltségek 60%-a).

                        Intézkedések

                        A résztvevők becsült száma

                        Az egy résztvevőre első becsült költség
                        (EUR-ban)

                        Becsült összköltség

                        (EUR-ban)

                        Személyre szabott szolgáltatások (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontja szerinti intézkedések)

                        Tanácsadási (coaching) és más előkészítő intézkedések

                        710

                        400,00

                        284 000,00

                        Foglalkoztatási és üzleti szolgáltatások

                        1 200

                        375,00

                        450 000,00

                        Képzés

                        468

                        5 000,00

                        2 340 000,00

                        Vállalkozásindítási támogatás

                        45

                        6 000,00

                        270 000,00

                        Vállalkozásra ösztönzés és szolgáltatások új vállalkozók számára

                        12

                        5 000,00

                        60 000,00

                        Részösszeg (a):

                        A személyre szabott szolgáltatáscsomag százalékaránya

                        –

                        3 404 000

                        (81,69 %)

                        Juttatások és ösztönzők (az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti intézkedések)

                        Fizetési támogatások

                        92

                        8 000,00

                        736 000,00

                        Utazási, szállás- és költözési költségtérítés

                        180

                        150,00

                        27 000,00

                        Részösszeg (b):

                        A személyre szabott szolgáltatáscsomag százalékaránya:

                        –

                        763 000

                        (18,31 %)

                         Az EGAA-rendelet 7. cikkének (4) bekezdése szerinti intézkedések

                        1. Előkészítő tevékenységek

                        –

                        10 000,00

                        2. Irányítás

                        –

                        165 000,00

                        3. Tájékoztatás és nyilvánosság

                        –

                        25 000,00

                        4. Ellenőrzés és jelentéstétel

                        –

                        5 000,00

                        Részösszeg (c):

                        Százalékarány az összköltséghez képest:

                        –

                        205 000,00

                        (4,69 %)

                        Összköltség (a + b + c):

                        –

                        4 372 000

                        EGAA-hozzájárulás (az összköltségek 60 %-a)

                        –

                        2 623 200

               36.A fenti táblázatban az EGAA-rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelő intézkedésként meghatározott intézkedések költsége nem haladja meg a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja összköltségének 35 %-át. Finnország megerősítette, hogy ezen intézkedések a munkakereső vagy képzési tevékenységekben részt vevő megcélzott kedvezményezettek tevékeny részvételétől függnek.

               37.Finnország megerősítette, hogy az önálló vállalkozáshoz, vállalkozásalapításhoz, valamint a vállalkozás alkalmazottak által történő átvételéhez kapcsolódó beruházás költsége kedvezményezettenként nem haladja meg a 15 000 EUR-t.

               A kiadások támogathatóságának időszaka

               38.Finnország 2014. augusztus 1-jén kezdte meg a személyre szabott szolgáltatások nyújtását a megcélzott kedvezményezettek részére. A fent említett intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokhoz ezért 2014. augusztus 1-jétől 2017. június 12-ig nyújtható pénzügyi támogatás az EGAA-ból.

               39.Finnország számára 2014. augusztus 1-jén merült fel először az EGAA végrehajtásához kapcsolódó igazgatási kiadás. Az előkészítő, irányítási, tájékoztatási és nyilvánossággal kapcsolatos, valamint ellenőrzési és jelentéstételi tevékenységekre fordított kiadások ezért 2014. augusztus 1. és 2017. december 12. között támogathatók az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulásból.

               A nemzeti vagy uniós forrásokból finanszírozott intézkedéseket kiegészítő jelleg

               40.A tagállami előfinanszírozást vagy társfinanszírozást elsősorban a Foglalkoztatási és Gazdasági Minisztérium közigazgatási ágában működő állami foglalkoztatási szolgálat költségvetési sorából fogják biztosítani. Egyes szolgáltatásokat a Gazdaságfejlesztési, Közlekedési és Környezetvédelmi Központok (ELY központok), valamint a foglalkoztatási és gazdaságfejlesztési hivatalok működési költségvetéséből is fognak finanszírozni. A technikai támogatási feladatok finanszírozása a Foglalkoztatási és Gazdasági Minisztérium, valamint a Gazdaságfejlesztési, Közlekedési és Környezetvédelmi Központok működési költségvetéséből fog történni.

               41.Finnország megerősítette, hogy a fentiekben ismertetett, az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulásban részesülő intézkedések nem részesülnek pénzügyi támogatásban egyéb uniós pénzügyi eszközökből.

               A megcélzott kedvezményezettekkel vagy képviselőikkel, a szociális partnerekkel, illetve a helyi és regionális hatóságokkal folytatott konzultáció során követett eljárások

               42.Finnország jelezte, hogy a személyre szabott szolgáltatások koordinált csomagját a szociális partnerekkel és a regionális hatóságokkal egyeztetve dolgozták ki. Észak-Ostrobothnia ELY-központja és foglalkoztatási és gazdaságfejlesztési hivatala (2014. október 1-jén) találkozót szervezett az EGAA-projeketben szereplő intézkedések megtervezése érdekében. A projektet végrehajtó szervezetek partnerei (a Business Oulu, Oulu város, az oului egyetem, a Yritystakomo üzleti inkubátorház, a kereskedelmi kamara és Észak-Ostrobothnia vállalkozói), valamint a célcsoport képviselői kaptak meghívást a találkozóra.

               43.A Foglalkoztatási és Gazdasági Minisztérium összehívott egy, a számítógépes programozási ágazatot érintő elbocsátásokkal foglalkozó csoportot, és részt vett az EGAA-kérelem elkészítésében. A csoportba tartoznak az érintett régiókat képviselő ELY-központok és foglalkoztatási és gazdaságfejlesztési hivatalok, a Business Oulu és a szociális partnerek.

               Irányítási és ellenőrzési rendszerek

               44.A kérelem tartalmazza az irányítási és ellenőrzési rendszer leírását, amely meghatározza az érintett szervek felelősségi körét. Finnország tájékoztatta a Bizottságot, hogy a pénzügyi hozzájárulást a Foglalkoztatási és Gazdasági Minisztérium kezeli majd, amely az ESZA-finanszírozás kezelését is végzi. Ugyanez a minisztérium jár el igazoló hatóságként is. Az e két funkcióért felelős szervezeti egységek feladatait és jelentéstételi viszonyait szigorúan elválasztják. Az EGAA-hoz kapcsolódó irányítási funkciókat a Foglalkoztatási és Vállalkozási Osztályhoz rendelték hozzá, míg az ESZA-hoz kapcsolódó irányítási funkciókat a Regionális Osztály látja el. Mindkét alap tanúsítási funkcióit az Emberi Erőforrásokkal és Igazgatással Foglalkozó Egység látja el. A minisztérium kézikönyvet készített, amely részletesen ismerteti a követendő eljárásokat.

               45.Az ellenőrzésért felelős szerv a Belső Ellenőrzési Osztály, amely a minisztérium közigazgatási államtitkárának irányítása alatt működik. A felügyelettel és az ellenőrzéssel kapcsolatos funkciók mind az irányító, mind pedig a tanúsító hatóságok tevékenységi körében is szerepelnek.

               Az érintett tagállam vállalásai

               46.Finnország minden szükséges biztosítékot megadott az alábbiak tekintetében:

               –a javasolt intézkedésekhez való hozzáférés és azok megvalósítása során tiszteletben tartják az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetésmentesség elvét;

               –a nemzeti és uniós jogszabályokban a csoportos létszámcsökkentések vonatkozásában előírt követelményeknek eleget tettek;

               –az elbocsátó vállalatok, amelyek a leépítések után folytatták a tevékenységüket, eleget tettek az elbocsátásokra vonatkozó jogi kötelezettségeiknek és a munkavállalóikkal szemben is ennek megfelelően jártak el;

               –a javasolt intézkedések nem részesülnek egyéb uniós alapok vagy pénzügyi eszközök pénzügyi támogatásában, és megtették a szükséges intézkedéseket a kettős finanszírozás megelőzésére;

               –a javasolt intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott intézkedéseket;

               –az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulás megfelel az állami támogatásra vonatkozó uniós eljárási és anyagi szabályoknak.

               KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK

               Javasolt költségvetés

               47.Az EGAA éves maximális összege (2011-es árakon számítva) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  11
                12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR.

               48.Miután megvizsgálta a kérelmet az EGAA-rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek szempontjából, valamint figyelembe vette a megcélzott kedvezményezettek számát, a javasolt intézkedéseket és a becsült költségeket, a Bizottság azt javasolja, hogy a javasolt intézkedések összköltségének 60 %-át kitevő  2 623 200 EUR összeget folyósítsanak az EGAA-ból a kérelemben igényelt pénzügyi hozzájárulás biztosítása érdekében.

               49.Az EGAA igénybevételére vonatkozó javasolt határozatot az Európai Parlament és a Tanács közösen hozza meg, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás
                  12
                13. pontja értelmében.

               Kapcsolódó jogi aktusok

               50.A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatának benyújtásával egyidejűleg javaslatot nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak 2 623 200 EUR összegnek az érintett költségvetési sorba történő átcsoportosításra is.

               51.A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatával egyidejűleg végrehajtási jogi aktus formájában egy pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatot is elfogad, amely abban az időpontban lép hatályba, amikor az Európai Parlament és a Tanács elfogadja az EGAA igénybevételéről szóló határozatjavaslatot.

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről
                  (Finnország kérelme: EGF/2015/005 FI/Computer Programming)

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  13
                és különösen annak 15. cikke (4) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  14
                és különösen annak 13. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal hozták létre, hogy támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások miatt, vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása, illetve egy újabb globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak és tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozóknak a munkaerőpiacon történő újbóli beilleszkedéshez.

               (2)Az EGAA éves maximális összege (2011-es árakon számítva) az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  15
                12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR.

               (3)2015. június 12-én Finnország EGF/2015/005 FI/Computer programming referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 62. ágazatban (Információ-technológiai szolgáltatás) a finnországi Länsi-Suomi (FI19), Helsinki-Uusimaa (FI1B), Etelä-Suomi (FI1C) és Pohjois- ja Itä-Suomi (FI1D) NUTS
                  16
                2 szintű régiókban történt elbocsátásokat követően. A kérelmet az 1309/2013/EU rendelet 8. cikke (3) bekezdésének megfelelően további információkkal egészítette ki. A kérelem eleget tesz az 1309/2013/EU rendelet 13. cikkében az EGAA-ból származó pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan megállapított követelményeknek.

               (4)Az EGAA-t ezért igénybe kell venni a Finnország által benyújtott kérelem alapján nyújtandó,  2 623 200  EUR összegű pénzügyi hozzájárulás folyósítása érdekében.

               (5)Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéhez szükséges idő minimálisra csökkentése érdekében ezt a határozatot az elfogadása napjától kell alkalmazni,

               ELFOGADTÁK EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból 2 623 200 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. Ezt a határozatot [[the date of its adoption]]
                  17
               -tól/-től kell alkalmazni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)
                  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

                     (2)
                  A Bizottság 2012. november 8-i 1046/2012/EU rendelete az új regionális bontásra vonatkozó idősorok továbbítása tekintetében a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 310., 2012.11.9., 34. o.).

                     (3)
                  Az EGAA-rendelet 3. cikke értelmében.

                     (4)
                  HL L 393., 2006.12.30., 1. o.

                     (5)
                  Az 1309/2013/EU rendelet 7. cikkének (4) bekezdése alapján.

                     (6)
                  A vállalkozások listája a mellékletben található.

                     (7)
                  http://yle.fi/uutiset/it_firm_cgi_decides_to_send_home_270_in_finland/7632870 http://www.itviikko.fi/ihmiset-ja-ura/2014/11/14/cgi-paatyi-irtisanomaan-270/201415871/7

                     (8)
                  EGF/2011/016/Agile ; COM(2013) 120 final, valamint a jelenlegi kérelem.

                     (9)
                  http://www.pohjois-pohjanmaa.fi/file.php?3634 pp 3

                     (10)
                  http://www.temtoimialapalvelu.fi/files/2285/Ohjelmistoala_joulukuu_2014.pdf 42 o.

                     (11)
                  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (12)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (13)
                  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

                     (14)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (15)
                  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

                     (16)
                  A Bizottság 2012. november 8-i 1046/2012/EU rendelete az új regionális bontásra vonatkozó idősorok továbbítása tekintetében a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 310., 2012.11.9., 34. o.).

                     (17)
                  A dátumot a Parlament illeszti be a határozatnak a Hivatalos Lapban való közzétételét megelőzően.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.11.6.
            COM(2015) 553 final
            MELLÉKLETEK
            a következő javaslathoz:
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Finnország kérelme: EGF/2015/005 FI/Computer Programming)

               MELLÉKLET

                        Vállalkozások és az elbocsátások száma a referencia-időszakban

                        10tons Oy

                        1

                        Kielisoft IT Solutions Oy

                        1

                        Accenture Services Oy

                        1

                        Kuru Digital Creations Oy

                        1

                        Amadeus Finland Oy

                        2

                        LeadDesk Oy

                        4

                        Amdocs Finland Oy

                        4

                        Leadin Oy

                        1

                        Analyse Solutions Finland Oy

                        5

                        Leonidas Oy

                        3

                        Atex Media Oy

                        1

                        Microsoft Mobile Oy

                        778

                        Atos IT Solutions and Services Oy

                        53

                        Miracle Finland Oy

                        6

                        Avarea Oy

                        3

                        ML-Soft Oy

                        1

                        Basware Oyj

                        4

                        MSG Software Oy

                        2

                        BeiZ Oy

                        2

                        Net Man Oy

                        1

                        Bilot Oy

                        4

                        Nortal Oy

                        1

                        Bluegiga Technologies Oy

                        2

                        Ohjelma-Aitta Oy

                        1

                        BTJ Finland Oy

                        2

                        Oudata Oy

                        1

                        Capgemini Finland Oy

                        8

                        Oy Gamecluster Ltd

                        9

                        CDC Software Finland Oy

                        1

                        PLM Group OY

                        3

                        CGI Suomi Oy

                        125

                        Qualcomm Atheros Finland Oy

                        1

                        Cisco Systems Finland Oy

                        4

                        Rovio Entertainment Oy

                        107

                        Cloud Solutions CS Oy

                        1

                        Salcom Group Oy

                        3

                        Codenomicon Oy

                        4

                        Samlink Oy

                        39

                        Conmio Oy

                        2

                        SC5 Online Oy

                        1

                        Cybercom Finland Oy

                        1

                        Scatman Oy

                        1

                        Digia Finland Oy

                        15

                        SecIT Oy

                        9

                        Dovre Group Oyj

                        2

                        Seven Networks International Oy

                        26

                        Esri Finland Oy

                        8

                        Softeri Oy

                        1

                        Fenix Solutions Oy

                        2

                        Solinor Oy

                        3

                        Fiksu Finland Oy

                        4

                        Solteq Oyj

                        28

                        F-Secure Oyj

                        17

                        Staria Consulting Oy

                        4

                        Fujitsu Finland Oy

                        18

                        Stonesoft Oy

                        4

                        Gurux Oy

                        1

                        Symbio Finland Oy

                        9

                        IBS Enterprise Finland Oy

                        1

                        Tecnotree Oyj

                        8

                        IndoorAtlas Oy

                        1

                        Tieto Finland Oy

                        215

                        Innofactor Oyj

                        9

                        Tieturi Oy

                        2

                        Ixonos Oyj

                        4

                        Vaimo Finland Oy

                        1

                        Javerdel Oy

                        14

                        Whitelake Software Point Oy

                        1

                        KajaPro Oy

                        1

                        Vállalkozások száma összesen:

                        69

                        Elbocsátások száma összesen:

                        1 603


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.9.3.
            COM(2015) 417 final
            2015/0186(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az EU–EFTA egységes árutovábbítási vegyes bizottság, valamint az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítésével foglalkozó EU–EFTA vegyes bizottság által hozandó, a Szerb Köztársaságnak az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló egyezményhez és az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezményhez való csatlakozásra történő felkéréséről szóló határozatok elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               A javaslat indokai és céljai

               1987. május 20-án az Európai Közösség és az EFTA-országok megkötötték az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló egyezményt és az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezményt.

               Az Európai Bizottság Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett 2001. évi közleménye a tagjelölt országoknak az egységes árutovábbítási eljárásról, illetőleg az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló 1987. évi EK–EFTA egyezményekhez való csatlakozása előkészítésével összefüggésben követendő stratégiáról, az Európai Bizottság Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett 2010. évi közleménye egyes szomszédos országoknak a két egyezményhez való csatlakozása előkészítésével összefüggésben követendő stratégiáról, valamint a Tanács 2011. április 14-i, a két közleményben elfogadott megközelítést jóváhagyó következtetései számos ország tekintetében támogatást irányoznak elő az egyezményekhez való csatlakozásukra irányuló erőfeszítésekhez.

               A határozat célja a közös uniós álláspont elfogadása az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítésével foglalkozó EU–EFTA vegyes bizottság .../2015 határozattervezetéről és az EU–EFTA egységes árutovábbítási vegyes bizottság .../2015 határozattervezetéről, hogy a Szerb Köztársaság felkérést kaphasson az egyezményekhez való csatlakozásra.

               A javaslatnak a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel való összhangja

               A javaslat által érintett területre jelenleg nem vonatkoznak rendelkezések.

               A javaslat egyéb uniós politikákkal való összhangja

               A javaslat megfelel az EU versenyképességet és gazdasági növekedést támogató stratégiájának.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               Jogalap

               Az egyezmények olyan intézkedéseket állapítanak meg, amelyek megkönnyítik az áruk mozgását az Európai Unió és az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Norvég Királyság, a Svájci Államszövetség, valamint a Török Köztársaság között.

               A Szerb Köztársaság kinyilvánította, hogy csatlakozni kíván az egyezményekhez, amint teljesítette a csatlakozás előfeltételeit képező jogi, strukturális és információtechnológiai követelményeket.

               Az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló egyezmény 11. cikke (3) bekezdése rendelkezéseinek, valamint az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezmény 15. cikke (3) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően az EU–EFTA vegyes bizottságok határozat útján kérnek fel harmadik országokat az 1. cikk (2) bekezdése, illetve a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontja értelmében az egyezményekhez való csatlakozásra, a 11 a. illetve a 15 a. cikkben szereplő eljárás szerint.

               Az EU–EFTA vegyes bizottságok csak abban az esetben tesznek ilyen felkérést, ha az adott ország bizonyítja, hogy megfelel az egyezmények rendelkezéseinek alkalmazására vonatkozó részletes szabályoknak.

               Az EU–EFTA egységes árutovábbítási munkacsoport, valamint az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítésével foglalkozó EU–EFTA munkacsoport megbízása alapján egy értékelő küldöttség, amely főként a Szerb Köztársaság nemzeti vámjogszabályainak kiigazítását, az eljárás kezeléséhez szükséges struktúrák létrehozását, valamint az egységes árutovábbítási eljárás alkalmazását lehetővé tévő új számítógépesített árutovábbítási rendszer (NCTS) bevezetését ellenőrizte, megállapította, hogy teljesülnek a felkérések feltételei.

               Arányosság

               A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt:

               A javasolt intézkedés formája az egyetlen lehetséges intézkedési forma.

               A javasolt intézkedés formája nem jár semmilyen finanszírozási költséggel.

               A jogi aktus típusának megválasztása

               Javasolt aktus: határozat.

               Nincs más megfelelő jogiaktus-típus.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               A Szerb Köztársaságnak az egyezményekhez való csatlakozásra történő felkérése érdekében jóváhagyást eredményező konzultáció zajlott a tagállamokkal a Vámkódexbizottságnak a vámjogi státusszal és az árutovábbítással foglalkozó szekciójában, valamint az egyezmény szerződő feleivel az EU–EFTA egységes árutovábbítási munkacsoportban és az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítésével foglalkozó EU–EFTA munkacsoportban az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítésével foglalkozó EU–EFTA vegyes bizottság .../2015 határozattervezetéről és az EU–EFTA egységes árutovábbítási vegyes bizottság .../2015 határozattervezetéről.

               Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetése:

               Kedvező vélemény.

               Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

               Külső szakértők bevonására nem volt szükség.

               Hatásvizsgálat

               Az egyezményekhez való csatlakozás a Szerb Köztársaságnak az Európai Unióhoz való csatlakozásával összefüggő előcsatlakozási stratégia része. Az egyezményekhez való csatlakozás az árutovábbítási terület szabályozásának az uniós vívmányokkal való összehangolását eredményezi. Az egységes árutovábbításnak a TIR-eljárás alternatívájaként történő szerb köztársasági bevezetése hozzájárul az árutovábbítás megkönnyítéséhez, a költségek csökkentéséhez és a kereskedelem esetleges növekedéséhez.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre.

               2015/0186 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az EU–EFTA egységes árutovábbítási vegyes bizottság, valamint az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítésével foglalkozó EU–EFTA vegyes bizottság által hozandó, a Szerb Köztársaságnak az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló egyezményhez és az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezményhez való csatlakozásra történő felkéréséről szóló határozatok elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Közösség és az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, a Norvég Királyság, a Svéd Királyság és a Svájci Államszövetség közötti, az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló egyezmény
                  1
                (a továbbiakban: az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló egyezmény) 11. cikkének (3) bekezdése felhatalmazza az egyezmény által felállított EU–EFTA vegyes bizottságot arra, hogy a 11a. cikknek megfelelően határozat útján, az 1. cikk (2) bekezdésével összhangban az egyezményhez történő csatlakozásra vonatkozó felkéréseket fogadjon el harmadik országok tekintetében.

               (2)Az Európai Gazdasági Közösség és az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság, az Izlandi Köztársaság, a Norvég Királyság, a Svéd Királyság és a Svájci Államszövetség közötti, az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezmény
                  2
                (a továbbiakban: egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezmény) 15. cikkének (3) bekezdése felhatalmazza az egyezmény által felállított EU–EFTA vegyes bizottságot arra, hogy a 15a. cikknek megfelelően határozat útján, a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontjával összhangban az egyezményhez történő csatlakozásra vonatkozó felkéréseket fogadjon el harmadik országok tekintetében.

               (3)Meg kell határozni az említett vegyes bizottságokban a Szerb Köztársaságnak az említett egyezményekhez való csatlakozásra történő felkéréséről szóló határozatok elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontot.

               (4)Az Unió vegyes bizottságon belüli álláspontjának ezért a mellékelt határozattervezeteken kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió által az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítésével foglalkozó EU–EFTA vegyes bizottságban képviselt, a Szerb Köztársaságnak az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló egyezményhez való csatlakozásra történő felkérésével kapcsolatos álláspontot az említett vegyes bizottságnak a jelen határozathoz mellékelt határozattervezetére kell alapozni.

               2. cikk

               Az Európai Unió által az EU–EFTA egységes árutovábbítási vegyes bizottságban képviselt, a Szerb Köztársaságnak az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezményhez való csatlakozásra történő felkérésével kapcsolatos álláspontot az említett vegyes bizottságnak a jelen határozathoz mellékelt határozattervezetére kell alapozni.

               3. cikk

               Miután a Szerb Köztársaság teljesítette a csatlakozás technikai feltételeit, az Uniót az 1. illetve a 2. cikkben említett vegyes bizottságban képviselő személy javaslatot tesz a Szerb Köztársaságnak az egyezményekhez való csatlakozásra történő felkéréséről szóló határozatokra, valamint az e határozatokról a jelen határozat 1. és 2. cikkével összhangban történő szavazásra.

               4. cikk

               Az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítésével foglalkozó EU–EFTA vegyes bizottság határozatát és az EU–EFTA egységes árutovábbítási vegyes bizottság határozatát annak elfogadását követően ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               5. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 134., 1987.5.22., 2. o.

                     (2)
                  HL L 226., 1987.8.13., 2. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2015.9.3.
            COM(2015) 417 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            Javaslat a Tanács határozata
            az EU–EFTA egységes árutovábbítási vegyes bizottság, valamint az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítésével foglalkozó EU–EFTA vegyes bizottság által hozandó, a Szerb Köztársaságnak az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló egyezményhez és az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezményhez való csatlakozásra történő felkéréséről szóló határozatok elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               MELLÉKLETEK

               a következőhöz:

               Javaslat a Tanács határozata

               az EU–EFTA egységes árutovábbítási vegyes bizottság, valamint az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítésével foglalkozó EU–EFTA vegyes bizottság által hozandó, a Szerb Köztársaságnak az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló egyezményhez és az egységes árutovábbítási eljárásról szóló egyezményhez való csatlakozásra történő felkéréséről szóló határozatok elfogadásával kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspontról

               1. MELLÉKLET

               Javaslat – Az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítésével foglalkozó EU–EFTA vegyes bizottság .../2015 határozata a Szerb Köztársaságnak az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló, 1978. május 20-i egyezményhez való csatlakozásra történő felkéréséről

               AZ EU–EFTA VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítéséről szóló 1987. május 20-i egyezményre
                  1
                (a továbbiakban: egyezmény) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

               mivel:

               1.
                     A Szerb Köztársasággal folytatott árukereskedelmet megkönnyítené az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítése a Szerb Köztársaság, valamint az Európai Unió, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Norvég Királyság, a Svájci Államszövetség és a Török Köztársaság között szállított áruk vonatkozásában.

               2.
                     Az említett könnyítés megvalósításának érdekében helyénvaló felkérni a Szerb Köztársaságot az egyezményhez való csatlakozásra,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az egyezmény 11a. cikkének megfelelően a Szerb Köztársaság felkérést kap, hogy 2015. december 1-jétől csatlakozzon az egyezményhez.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt ...-ban/ben, 2015. …-án/-én,

               az EU–EFTA vegyes bizottság részéről

                     az elnök

               2. MELLÉKLET

               Javaslat – Az áruforgalom alakiságainak egyszerűsítésével foglalkozó EU–EFTA vegyes bizottság .../2015 határozata a Szerb Köztársaságnak az egységes árutovábbítási eljárásról szóló, 1987. május 20-i egyezményhez való csatlakozásra történő felkéréséről

               AZ EU–EFTA VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az egységes árutovábbítási eljárásról szóló 1987. május 20-i egyezményre
                  2
                (a továbbiakban: egyezmény) és különösen annak 15. cikke (3) bekezdésének e) pontjára,

               mivel:

               1.
                     A Szerb Köztársasággal folytatott kereskedelmet megkönnyítené az egységes árutovábbítási eljárás alkalmazása a Szerb Köztársaság, valamint az Európai Unió, az Izlandi Köztársaság, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, a Norvég Királyság, a Svájci Államszövetség és a Török Köztársaság között szállított termékek vonatkozásában.

               2.
                     Az említett eljárás megvalósításának érdekében helyénvaló felkérni a Szerb Köztársaságot az egyezményhez való csatlakozásra,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az egyezmény 15 a. cikkének megfelelően a Szerb Köztársaság felkérést kap, hogy 2015. december 1-jétől csatlakozzon az egyezményhez.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt ...-ban/ben, 2015. …-án/-én,

               az EU–EFTA vegyes bizottság részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 134., 1987.5.22., 2. o.

                     (2)
                  HL L 226., 1987.8.13., 2. o.