|

52010PC0236

Javaslat: a Tanács rendelete .../.../EU a Kínai Népköztársaságból származó egyes rakományátvilágító berendezések behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az ezekre kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről  /* COM/2010/0237 végleges - NLE 2010/0127 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 18.5.2010COM(2010)236 véglegesJavaslatA TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó egyes molibdénhuzalok behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedésérőlINDOKOLÁS1. A javaslat háttere |A javaslat okai és céljai Ez a javaslat az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazására vonatkozik a Kínai Népköztársaságból származó egyes molibdénhuzalok behozatalára vonatkozó eljárásban. |Háttér-információk Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben készült, és az alaprendeletben megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően elvégzett vizsgálat eredményeként jött létre. |Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A Bizottság az 1247/2009/EK rendelettel ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó egyes molibdénhuzalok behozatalára. |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. |2. Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálat |Konzultáció az érdekeltekkel |Az eljárásban érintett érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az alaprendelet rendelkezései szerint a vizsgálat során megvédjék érdekeiket. |Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |Hatásvizsgálat E javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, tartalmazza viszont a vizsgálandó feltételek teljes körű listáját. |3. A javaslat jogi elemei |A javaslat összefoglalása 2009. április 8-án a Bizottság a Kínai Népköztársaságból származó egyes molibdénhuzalok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárást indított. A vizsgálat megállapította, hogy az érintett terméket dömpingelték, ami kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. A vizsgálat azt is megállapította, hogy dömpingellenes intézkedések alkalmazása nem ellentétes az Unió érdekeivel. Ennek alapján az 1247/2009/EK bizottsági rendelet ideiglenes intézkedéseket rendelt el. A tanácsi rendeletre irányuló mellékelt javaslat alapját a dömpingről, a kárról, az okozati összefüggésről és az uniós érdekről tett végleges megállapítások képezik; az ideiglenes rendelkezések elrendelését követő vizsgálat megerősítette a legfontosabb ideiglenes megállapításokat. Ezért javasolt, hogy a Tanács a végleges intézkedések elrendelése érdekében fogadja el a csatolt rendelettervezetet. |Jogalap A Tanács 1225/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről. |A szubszidiaritás elve A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének, mivel az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet írja le, és nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak. |Nem szükséges annak feltüntetése, hogy az Unióra, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági élet szereplőire és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és e teher milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével. |A jogi aktus típusának megválasztása |Javasolt aktus: tanácsi rendelet. |Más jogi aktus azért nem lenne megfelelő, mert az alaprendelet nem rendelkezik más választási lehetőségről. |4. Költségvetési vonzatok |A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai. |JavaslatA TANÁCS RENDELETEa Kínai Népköztársaságból származó egyes molibdénhuzalok behozatalára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére,tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,mivel:1. AZ ELJÁRÁS1.1. Ideiglenes intézkedések(1) Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az 1247/2009/EK rendelettel[2] (a továbbiakban: ideiglenes rendelet) ideiglenes dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó egyes molibdénhuzalok behozatalára.(2) A panaszt a European Association of Metals (EUROMETAUX) (a továbbiakban: panaszos) nyújtotta be egy olyan gyártó nevében, amelynek termelése egyes molibdénhuzalok teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki.(3) Az ideiglenes rendelet (13) preambulumbekezdésében megállapítottaknak megfelelően a dömpingre és kárra vonatkozó vizsgálat a 2008. április 1-jétől 2009. március 31-ig terjedő időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) vonatkozott. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005 márciusától a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.1.2. Az eljárás további menete(4) Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetéséről döntöttek (a továbbiakban: ideiglenes nyilvánosságra hozatal), számos érdekelt fél nyújtotta be írásban az ideiglenes megállapításokra vonatkozó észrevételeit. A meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott a végleges megállapítások kialakításához. Sor került az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételek áttekintésére, és indokolt esetben az ideiglenes megállapításokat ezeknek megfelelően módosították.(5) Valamennyi fél tájékoztatást kapott azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó egyes molibdénhuzalok behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetését és az ideiglenes vám révén biztosított összegek végleges beszedését kívánta javasolni (a továbbiakban: végleges nyilvánosságra hozatal). Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat.2. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK(6) Az érintett termékre és a hasonló termékre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (14)–(17) preambulumbekezdése megerősítést nyer.3. DÖMPING3.1. Piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás(7) A piacgazdasági elbánásra és az egyéni elbánásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (18)–(23) preambulumbekezdése megerősítést nyer.3.2. Rendes érték(8) Az ideiglenes megállapítások nyilvánosságra hozatalát követően az együttműködő exportáló gyártó vitatta, hogy az Amerikai Egyesült Államokból más országokba (beleértve az Uniót) irányuló kivitel árai felhasználhatók lennének a kínai rendes érték meghatározásának alapjául. Ehelyett azt javasolta, hogy az Unióban a hasonló termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat alkalmazzák, mert véleménye szerint az ennek alapján meghatározott rendes érték alacsonyabb dömpingkülönbözetet eredményezne Kína számára.(9) Ugyanez a gyártó azt állította, hogy a rendes értéket ki kellene igazítani lefelé a vertikálisan integrált gyártóként általa élvezett hatékonysági előnyök figyelembevétele érdekében, míg a panaszos vagy az analóg ország gyártója számára nem állnak rendelkezésre a legfontosabb nyersanyag, a molibdénérc bányászatára szolgáló lehetőségek.(10) Az első állítás esetében figyelembe kell venni, hogy az Unióban fizetett vagy fizetendő árak alkalmazása az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében rendelkezésre álló lehetőség, amelyet csak akkor kell igénybe venni, ha az ugyanazon cikkben előírt más opciók nem alkalmazhatók. Mivel ebben az eljárásban együttműködést tanúsított egy harmadik ország gyártója, lehetővé vált a piacgazdasági berendezkedésű harmadik ország más országokban felszámított exportárainak felhasználására vonatkozó opció alkalmazása, ezért jogilag nem indokolt a 2. cikk (7) bekezdésének a) pontjában foglalt fennmaradó opció alkalmazása. Az állítást ezért elutasították.(11) A második állítást illetően meg kell jegyezni, hogy az együttműködő gyártó nem nyújtott be olyan bizonyítékot, amely alátámasztaná, hogy a gyártók integráltságának szintje valóban olyan tényező, amely befolyásolná az árakat és azok összehasonlíthatóságát. Az állítást ezért elutasították.(12) Egyes felek vitatták az analóg országbeli gyártó kiválasztását, mivel ez az egyesült államokbeli vállalat a panaszos leányvállalata. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az a tény, hogy a javasolt analóg országbeli vállalat a panaszossal kapcsolatban áll, nincs hatással a kapott információk megbízhatóságára és ellenőrizhetőségére.(13) A rendes értékre vonatkozó további, az ideiglenes megállapítások módosítására alkalmas észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (24)–(25) preambulumbekezdése megerősítést nyer.3.3. Exportár(14) Az exportárra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (26) preambulumbekezdése megerősítést nyer.3.4. Összehasonlítás(15) Meg kell jegyezni, hogy az ideiglenes rendelet (27) preambulumbekezdésében említett közvetett adózási kiigazítás 5 %, és a belföldi eladásokra fizetendő héa és az exportértékesítések után fizetendő héa közötti különbséget jelenti, megfelelően figyelembe véve az exportértékesítések utáni héa-visszatérítést. Az együttműködő exportáló gyártó vitatta a kiigazítás alkalmazásának módját, azt állítva, hogy azt az exportárat csökkentő tényezőként kellene számításba venni.(16) Ezen állítás vonatkozásában meg kell jegyezni, hogy a kiigazítás az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének b) pontjában foglalt rendelkezéseken alapult, amely előírja az importköltségek és közvetett adók tekintetében (amely kategóriába a héa is tartozik) a rendes érték kiigazítását. Ezen az alapon az állítást elutasították.(17) Az összehasonlításra vonatkozó további, az ideiglenes megállapítások módosítására alkalmas észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (27) preambulumbekezdése megerősítést nyer.3.5. Dömpingkülönbözetek(18) A fentiekre tekintettel az ideiglenes rendelet (28)–(29) preambulumbekezdésében szereplő, 68,4 % mértékű országos dömpingkülönbözet megerősítést nyer.4. KÁR4.1. Uniós termelés(19) Emlékeztetni kell arra, hogy az egyetlen teljes mértékben együttműködő uniós gyártó bizalmas üzleti adatainak védelme érdekében az alábbiakban megadott, bizalmas információkhoz kapcsolódó adatok indexált formában vagy tartományok szerint vannak feltüntetve.(20) Az uniós termelésre vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (30)–(31) preambulumbekezdése megerősítést nyer.4.2. Az uniós gazdasági ágazat fogalommeghatározása(21) Az uniós gazdasági ágazat meghatározásával kapcsolatos észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (32) preambulumbekezdése megerősítést nyer.(22) Az ideiglenes rendelet (33) preambulumbekezdése vonatkozásában meg kell jegyezni, hogy az egyik érdekelt fél által kapott észrevételek alapján elírásból eredő hibát tártak fel. A 2005-ös pénzügyi év az uniós gyártók vonatkozásában a 2005. március 1. és 2006. február 28. közötti időszakra, nem pedig a 2004. március 1. és 2005. február 28. közötti időszakra vonatkozik. Ezért a kár felmérésének tényleges kiindulópontja 2005 márciusa volt.4.3. Uniós felhasználás(23) Emlékeztetni kell arra, hogy az uniós felhasználást úgy határozták meg, hogy az ismert unióbeli gyártók értékesítési volumenéhez hozzáadták a harmadik országokból származó behozatalokat (az Eurostat adatainak felhasználásával). Azt is fel kell idézni, hogy mivel az érintett terméket bejelentő KN-kód alá olyan termékeket is besorolnak, amelyekre e vizsgálat nem terjed ki, és mivel nem állnak rendelkezésre a kizárólag az érintett termékre vonatkozó behozatali statisztikák, az Eurostat adatait a panaszban javasolt módszernek megfelelően kiigazították. Ez a módszer a Kínából származó termék importértékeinek az uniós gyártók eladási értékeivel való összehasonlításán alapszik.(24) Az ideiglenes szakaszban azonban a felhasznált behozatali adatok a naptári éveken, míg az ismert gyártók értékesítési volumene a pénzügyi éveken alapult. Az egyik érdekelt fél felhívta a figyelmet arra, hogy ellentmondás van a felhasználás meghatározásához használt időszak tekintetében, és azt kérte, hogy a behozatalt is a pénzügyi évek alapján vegyék figyelembe.(25) Ezt a kérelmet megalapozottnak találták, és így az Eurostat-adatokat kiigazították, hogy ugyanazokra az időszakokra (pénzügyi évek) vonatkozzanak. Ennek eredményeképpen az ideiglenes rendelet 1. táblázatában szereplő, az uniós felhasználásra vonatkozó számadatokat módosították; az új adatokat az 1. táblázat tartalmazza.1. táblázatUniós felhasználás | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |Tonna | 403 | 396 | 430 | 396 | 358 |Index 2005=100 | 100 | 98 | 107 | 98 | 89 |(26) Összességében a molibdénhuzalok uniós felhasználása 11 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A kereslet kismértékben, 2 %-kal nőtt 2006-ban, majd 2007-ben 9 %-kal emelkedett, ezt követően pedig 2008-ban és a vizsgálati időszakban a gazdasági válság kedvezőtlen hatásával összefüggésben visszaesett.4.4. A Kínából az Európai Unióba irányuló behozatal4.4.1. A Kínából származó behozatal volumene és piaci részesedése(27) A fenti (25) preambulumbekezdésben szereplő érvelés elfogadását követően az alábbi táblázat bemutatja a Kínából az uniós piacra irányuló molibdénhuzalok teljes importvolumenének, piaci részesedésének és árainak felülvizsgált adatait a figyelembe vett időszak alatt. Meg kell jegyezni, hogy az adatok felülvizsgálata nem befolyásolta az érintett országból származó import volumenét a vizsgálati időszak alatt.2. táblázatA Kínából származó összes behozatal | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |Tonna | 42 | 56 | 87 | 100 | 97 |Index 2005=100 | 100 | 133 | 207 | 238 | 231 |Piaci részesedés Index 2005=100 | 100 | 136 | 194 | 243 | 261 |Ár (EUR/tonna) Index | 53 202 100 | 62 198 117 | 56 046 105 | 51 512 97 | 50 892 96 |Forrás: Eurostat-adatok és a panaszban szereplő adatok(28) A 2. táblázat felülvizsgált számadatai azt mutatták, hogy az érintett országból származó behozatal volumenének és piaci részesedésének az ideiglenes rendelet (36) preambulumbekezdésének táblázatában bemutatott általános tendenciái összességében nem változtak. A Kínából érkező dömpingelt behozatal a 2005. évi 42 tonnáról 2008-ra 100 tonnára, vagyis több mint kétszeresére nőtt. A 2008. évi csúcsot követően a behozatal a vizsgálati időszakban az uniós felhasználás alakulásával összhangban csökkent. Emellett a dömpingelt behozatal piaci részesedése több mint kétszeresére nőtt a figyelembe vett időszak alatt.(29) Az átlagos importárra vonatkozó felülvizsgált adatok azonban 2005 és a vizsgálati időszak között csökkenő tendenciát mutatnak. Megállapítást nyert, hogy a figyelembe vett időszak alatt a Kínából származó behozatal átlagos importárai 4 %-kal csökkentek.4.4.2. Áralákínálás(30) Az áralákínálásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (39) és (40) preambulumbekezdése megerősítést nyer.4.5. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete(31) Az alaprendelet (41) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás vizsgálata az uniós gazdasági ágazat 2005 márciusa és a vizsgálati időszak vége közötti helyzetének felmérése tekintetében magában foglalta valamennyi gazdasági mutató értékelését.(32) A termelésre, a termelési kapacitásra és kapacitáskihasználásra vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (41)–(43) preambulumbekezdésében ismertetett ideiglenes következtetések megerősítést nyernek.(33) Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően és az uniós felhasználás tekintetében a fenti 1. táblázatban eszközölt kisebb módosítást követően az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésére vonatkozó adatok a következőképpen módosultak (az értékesítési volumen és az átlagos eladási ár változatlan maradt):3. táblázat2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Vizsgálati időszak |Értékesítési volumen az uniós piacon Index | 100 | 99 | 92 | 75 | 68 |Piaci részesedés Index | 100 | 101 | 86 | 76 | 77 |Átlagos eladási ár Index | 100 | 86 | 96 | 95 | 92 |(34) Az ideiglenes rendelet (45) preambulumbekezdésében említetteknek megfelelően az uniós gazdasági ágazatnak az uniós piacokon független vevők esetében megvalósuló értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban jelentősen, 32 %-kal csökkent. Ez a csökkenés jelentősen meghaladta a felhasználásban bekövetkezett visszaesést, amely a 2. táblázat adatai szerint ugyanebben az időszakban 11 %-kal csökkent. Ennek hatására ugyanezen időszak alatt az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 23 %-kal csökkent.(35) A uniós gazdasági ágazat eladási áraira, készleteire és foglalkoztatásának alakulására, valamint pénzügyi teljesítményének mutatóira vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (46)–(57) preambulumbekezdésében foglalt ideiglenes következtetések megerősítést nyernek.(36) Az ideiglenes rendelet (58)–(61) preambulumbekezdésében foglalt következtetés, miszerint az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte, szintén megerősítést nyer.5. OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS5.1. A dömpingelt import hatása(37) Az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően az ideiglenes szakaszban megvizsgálták, hogy az érintett termék Kínából származó dömpingelt behozatala okozott-e olyan mértékű kárt az uniós gazdasági ágazatnak, amely jelentősnek minősíthető.(38) Emlékeztetni kell arra, hogy az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének romlása egybeesett a Kínából származó dömpingelt behozatal ugrásszerű növekedésével. Az ideiglenes intézkedések elrendelését és a Kínából származó érintett termék behozatalának adataira vonatkozó, a (25) preambulumbekezdésben említett módosításokat követően a kínai exportőrök importvolumene és piaci részesedése 2005 és a vizsgálati időszak között több mint duplájára nőtt.(39) A dömpingelt behozatal importárai a felülvizsgálat eredményeképpen a figyelembe vett időszakban 4 %-kal csökkentek, és stabilan az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradtak, a vizsgálati időszak alatt 30–35 %-kal kínálva alá azoknak. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazatot – hogy versenyképes maradhasson az uniós piacon – a kínai exportőrök folyamatosan árleszorító nyomás alatt tartották.(40) Az egyik érdekelt fél vitatta a Kínából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést. Állítása szerint az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítménye és a dömpingelt import ugrásszerűen megnövekedett volumene között nincs összefüggés. Hangsúlyozta, hogy míg a Kínából származó behozatal 2007-ben jelentősen nőtt az előző időszakokhoz képest, az uniós gazdasági ágazat helyzete ugyanabban az évben veszteségesről nyereségessé vált.(41) E tekintetben először is meg kell jegyezni, hogy 2005 és a vizsgálati időszak között – amikor a behozatal volumene több mint kétszeresére nőtt – az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 32 %-kal csökkent, ami ahhoz vezetett, hogy az ágazat ugyanebben az időszakban 33 %-ot veszített piaci részesedéséből. Ugyanakkor az összes többi kármutató (termelés, kapacitáskihasználás, beruházások, nyereségesség és pénzforgalom) is jelentős mértékben romlott az említett időszakban. Másodsorban a vizsgálat feltárta, hogy az uniós gazdasági ágazat gyenge teljesítménye összefüggött azzal, hogy a kínai exportőrökkel szemben elveszített fontos vevők visszaszerzése reményében az ágazat csökkentette árait. 2007-ben az uniós gazdasági ágazat továbbra is arra törekedett, hogy visszaszerezze vevőit, és ennek érdekében erőfeszítéseket tett a racionalizálásra, hogy alacsonyan tartsa az árakat, és versenyképes legyen az olcsó, dömpingelt behozatallal szemben. Ennek megfelelően megállapítható, hogy az ideiglenes rendelet (63)–(66) preambulumbekezdésében szereplő következtetések helytállók, így ezt az állítást el kellett utasítani.(42) Mindezek alapján megerősíthető, hogy a Kínából származó, alacsony árú, dömpingelt behozatal ugrásszerű növekedése jelentősen kedvezőtlen hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére a vizsgálati időszak során.5.2. Más tényezők hatása(43) Emlékeztetni kell arra, hogy az okozati összefüggések elemzésekor más tényezőket is megvizsgáltak: a kereslet alakulását, az uniós gazdasági ágazat költségeinek alakulását, az ágazat exportteljesítményét, végezetül pedig a más országokból származó behozatal lehetséges hatását.(44) Egy érdekelt fél az állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt más tényezők, nem pedig a dömpingelt behozatalok okozták, mégpedig i. a kereslet csökkenése a gazdasági válság és a technológiai változások következtében, ii. az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye.(45) A felhasználás visszaesése tekintetében meg kell jegyezni, hogy az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene lényegesen nagyobb mértékben csökkent (-32 %), mint az uniós felhasználás (-11 %), ami a piaci részesedés 33 %-os csökkenéséhez vezetett. A kínai exportőrök piaci részesedése ugyanakkor jelentősen, több mint duplájára nőtt. Ezért megállapítható, hogy az ideiglenes rendelet (69) preambulumbekezdésében szereplő következtetés helytálló, így ezt az állítást el kellett utasítani.(46) Az exportteljesítményt illetően az ideiglenes rendelet (72) preambulumbekezdésében ismertetett okok miatt az uniós gazdasági ágazat exportértékesítései valóban csökkenő tendenciát mutattak (összhangban a gépjárműágazatban 2008 óta világszerte tapasztalható kedvezőtlen helyzettel). A vizsgálat azonban feltárta, hogy az exportértékesítések nem képezik az uniós gazdasági ágazat legfontosabb üzleti tevékenységét, mivel ezek az értékesítések a figyelembe vett időszakban sosem haladták meg az uniós értékesítések 17 %-át. Emellett az ideiglenes rendelet (71) és (72) preambulumbekezdését kiegészítve meg kell jegyezni, hogy az ágazat eladási árai felette maradtak az Unión belüli eladási árainak. Ezért az exportértékesítések volumenének csökkenése által okozott bármilyen kedvezőtlen hatás igen korlátozottnak tekinthető. Ezt az állítást ezért el kellett utasítani.(47) Tekintettel a fentiekre, valamint egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (67)–(80) preambulumbekezdése megerősítést nyer.6. UNIÓS ÉRDEK6.1. Az uniós ágazat érdeke(48) Az uniós gazdasági ágazat érdekére vonatkozó észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (83)–(86) preambulumbekezdésében ismertetett ideiglenes következtetések megerősítést nyernek.6.2. A független uniós importőrök, kereskedők és felhasználók érdeke(49) Emlékeztetni kell arra, hogy annak ellenére, hogy számos féllel vették fel a kapcsolatot, a vizsgálat ideiglenes szakaszában az importőrök, kereskedők és felhasználók által tanúsított együttműködés alacsony szintű volt. Mindössze egyetlen, Németországban székhellyel rendelkező kereskedő és egy olaszországi székhelyű felhasználó tanúsított teljes körű együttműködést az ideiglenes szakaszban.(50) Az együttműködő felhasználó szerint az ideiglenes szakaszban az uniós érdekre vonatkozó elemzés alábecsülte az üzleti tevékenységét a dömpingellenes intézkedések révén érő negatív hatásokat, és azt állította, hogy nehezen tudná a költségeket vevőire áthárítani.(51) Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termékkel kapcsolatos üzleti tevékenységek az említett felhasználó teljes üzleti tevékenységének 15-25 %-át teszik ki. Az ideiglenes intézkedések elrendelését követő további elemzés megerősítette, hogy a vállalat teljes nyereségére csak korlátozott hatást gyakorolna az intézkedés. Az említett felhasználó szilárd pozíciókkal rendelkezik az érintett terméket magában foglaló üzleti szegmensben, különösen vevői irányában tanúsított megbízhatóság és a biztonságos ellátás tekintetében. Ez a tény azt jelzi, hogy a felhasználó valószínűleg át tudná hárítani a költségnövekedés legalább egy részét a vevői számára. Ezen az alapon az állítást el kellett utasítani.(52) Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően két felhasználó és egy importőr jelentkezett, azt állítva, hogy tevékenységüket negatívan fogja befolyásolni a dömpingellenes vám elrendelése.(53) A két szóban forgó felhasználó egyike által benyújtott adatok szerint a molibdénhuzalokat is magában foglaló üzleti szegmens teljes tevékenységének 10-20 %-át teszi ki. A benyújtott adatok alapján vannak arra utaló jelek, hogy jóllehet a dömpingellenes vámok kivetése valószínűleg negatív hatást gyakorol majd a molibdénhuzalokat magában foglaló résztevékenységre, a felhasználó továbbra is nyereséges marad. A másik felhasználó nem nyújtott be olyan adatokat, amelyek alátámasztanák állítását.(54) Az importőr tekintetében meg kell jegyezni, hogy csak általános alapadatokat szolgáltatott, melyek szerint a molibdénhuzalok Kínából származó behozatala a vizsgálati időszak alatt a Kínából származó összes behozatal 10- 20 %-át tette ki. A molibdénhuzalok szegmense a vállalat teljes tevékenységének kevesebb mint 7 %-át teszi ki. A rendelkezésre álló információk alapján ezért levonható az a következtetés, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése ugyan negatív hatást gyakorolna a molibdénhuzalokat magában foglaló üzleti szegmensre, a vállalat teljes üzleti tevékenységére kifejtett hatás korlátozott lenne.(55) A fentiek figyelembevételével és egyéb észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (93)–(96) preambulumbekezdésének megállapításai és következtetései megerősítést nyernek.6.3. Verseny- és kereskedelemtorzító hatások(56) Az ideiglenes rendelet kihirdetését követően több olyan fél jelentkezett, aki azt állította, hogy a dömpingellenes intézkedések korlátoznák a versenyt az uniós piacon.(57) Ezen állítás tekintetében meg kell ismételni, hogy mivel a dömpingellenes vámok visszaállítanák az egyenlő feltételeket, a kínai behozatal valószínűleg továbbra is jelen lenne az uniós piacon, árai viszont nem okoznának kárt. Emellett fel kell idézni, hogy léteznek alternatív beszerzési források. Nem merült fel olyan megfelelően alátámasztott bizonyíték, mely érvénytelenítette volna ezt a következtetést, így az ideiglenes rendelet (97)–(99) preambulumbekezdésének következtetései megerősítést nyernek.6.4. Az uniós érdekre vonatkozó megállapítás(58) A fentiek alapján levonható az a következtetés, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely ebben az esetben a Kínából származó molibdénhuzalok behozatalával szembeni dömpingellenes vámok elrendelése ellen szólna.7. VÉGLEGES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK7.1. A kár megszüntetéséhez szükséges szint(59) A kár megszüntetésének szintjével kapcsolatos következtetést megváltoztató, megalapozott észrevételek hiányában az ideiglenes rendelet (101)–(104) preambulumbekezdése megerősítést nyer.7.2. Végleges intézkedések(60) Tekintettel a fentiekre és az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének megfelelően a végleges dömpingellenes vámot olyan szinten kell kivetni, amely a megállapított dömpingkülönbözet túllépése nélkül elégséges a dömpingelt behozatal által okozott kár megszüntetéséhez. Ebben az esetben a vámtételt ennek megfelelően a megállapított kárkülönbözet szintjén, vagyis 64,3 %-on kell meghatározni.(61) Valamennyi felet tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján végleges dömpingellenes vámok kivetését szándékozták ajánlani. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, melyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket megfelelő módon figyelembe vették, és adott esetben megfelelően módosították a megállapításokat.7.3. Kötelezettségvállalások(62) A kínai együttműködő exportáló gyártó kifejezte, hogy kész az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően árra vonatkozó kötelezettségvállalást felajánlani.(63) A vállalat azonban nem részesült sem piacgazdasági elbánásban, sem egyedi elbánásban, és a Bizottság gyakorlata szerint ilyen esetben nem fogadható el kötelezettségvállalás, mivel nem lehetett egyedi dömpingkülönbözetet megállapítani. Ennek alapján a továbbiakban nem vették figyelembe az árra vonatkozó kötelezettségvállalásokat.7.4. Az ideiglenes vámok végleges beszedése(64) Tekintettel a megállapított dömpingkülönbözetek nagyságára, és figyelembe véve az uniós gazdasági ágazatot ért kár szintjét, szükségszerű, hogy az ideiglenes rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vám formájában biztosított összegeket véglegesen beszedjék,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk(1) Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8102 96 00 KN-kóddal bejelentett (TARIC-kód: 8102 96 00 10), legalább 99,95 % tömegszázalékban molibdént tartalmazó, 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm legnagyobb átmérővel rendelkező molibdénhuzalok behozatalára.(2) Az (1) bekezdésben leírt termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke 64,3 %.(3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.2. cikkAz 1247/2009/EK bizottsági rendelettel biztosított ideiglenes dömpingellenes vámokat véglegesen be kell szedni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8102 96 00 KN-kóddal bejelentett (TARIC-kód: 8102 96 00 10), legalább 99,95 % tömegszázalék molibdént tartalmazó, 1,35 mm-t meghaladó, de legfeljebb 4,0 mm legnagyobb átmérővel rendelkező molibdénhuzalok behozatala után.3. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 343., 2009.12.22., 51. o.[2] HL L 336., 2009.12.18., 16. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52010PC0080

Javaslat a Tanács rendelete a többek között a Kínai Népköztársaságból származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 452/2007/EK rendelet módosításáról  /* COM/2010/0080 végleges - NLE 2010/0049 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.3.9.COM(2010)80 végleges2010/0049 (NLE)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa többek között a Kínai Népköztársaságból származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 452/2007/EK rendelet módosításárólINDOKOLÁS1) A javaslat háttere |A javaslat okai és céljai Ez a javaslat az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet[1] (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazására vonatkozik a többek között a Kínai Népköztársaságból származó egyes vasalódeszkák behozatalára vonatkozó eljárásban. |Háttér-információk Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben készült, és az alaprendeletben kifejtett tartalmi és eljárásbeli követelményeknek megfelelően elvégzett vizsgálat eredménye. |Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A Kínai Népköztársaságból és Ukrajnából származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 452/2007/EK tanácsi rendelet[2]. |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan. |2) Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálat |Konzultáció az érdekeltekkel |Az eljárásokban érintett érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban a vizsgálat során megvédjék érdekeiket. |Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |Hatásvizsgálat Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, de tartalmazza a vizsgálandó körülmények részletes listáját. |3) A javaslat jogi elemei |A javaslat összefoglalása 2009. január 8-án az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) a Kínai Népköztársaságból származó vasalódeszkák behozatalára a 2007. április 23-i 452/2007/EK tanácsi rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések dömpinggel kapcsolatos szempontjaira korlátozódó, részleges időközi felülvizsgálatot indított. A felülvizsgálat iránti kérelmet egy kínai exportáló gyártó, név szerint a Power Team Houseware Co. Ltd. (Guangzhou) nyújtotta be. Kérelmében a vállalat azt állította, hogy az intézkedéshez vezető körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak. A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a dömping ellensúlyozásához a továbbiakban nincs szükség az intézkedés jelenlegi mértékének fenntartására, és különösen arról, hogy a vállalat piacgazdasági feltételek szerint működik. A felülvizsgálat során megállapítást nyert, hogy a kérelmező nem tett eleget az alaprendeletnek a piacgazdasági elbánásban való részesülésre vonatkozó rendelkezéseinek, és egyéni dömpingkülönbözetét felül kellett vizsgálni. Ezenkívül az összes együtt nem működő gyártó esetében alkalmazandó maradvány mértékét is felül kellett vizsgálni. A Bizottság ezért javasolja, hogy a Tanács fogadja el a Power Teamre alkalmazandó dömpingellenes vámot és a maradványvámot módosító mellékelt rendeletjavaslatot. Ezt a rendeletet legkésőbb 2010. április 7-ig közzé kell tenni a Hivatalos Lapban. |Jogalap A Tanács 1225/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről és különösen e rendelet 11. cikke (3) bekezdése. |A szubszidiaritás elve A javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: |az alaprendelet meghatározza az intézkedés formáját, és nem hagy teret nemzeti döntéshozatalnak. |Nem szükséges annak feltüntetése, hogy az Unióra, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági élet szereplőire és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és e teher milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével. |A jogi aktus típusának megválasztása |Javasolt aktus: tanácsi rendelet. |Más jogi aktus nem felelne meg, mivel az alaprendelet nem rendelkezik alternatív lehetőségekről. |4) Költségvetési vonzatok |A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai. |2010/0049 (NLE)JavaslatA TANÁCS RENDELETEa többek között a Kínai Népköztársaságból származó vasalódeszkák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 452/2007/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre[3] (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,tekintettel az Európai Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,mivel:1.  AZ ELJÁRÁS2.  Hatályos intézkedések3.  A 452/2007/EK rendelettel[4] a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: KNK) származó vasalódeszkák behozatalára. Az intézkedések 38,1 %-os értékvámot határoznak meg, kivéve öt, külön említett vállalatot, amelyekre egyedi vámtételek vonatkoznak.4.  Felülvizsgálati kérelem5.  2008-ban az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottsághoz részleges időközi felülvizsgálatra vonatkozó kérelem érkezett (a továbbiakban: időközi felülvizsgálat). A kérelmet, mely a dömping hatályának kivizsgálására korlátozódott, egy kínai exportáló gyártó, név szerint a Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd. (Guangzhou) (a továbbiakban: Power Team vagy kérelmező) nyújtotta be. A kérelmező esetében alkalmazandó végleges dömpingellenes vám jelenleg 36,5 %.6.  Kérelemében a kérelmező azt állította, hogy az intézkedéshez vezető körülmények megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak. A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a dömping ellensúlyozásához nincs többé szükség az intézkedés jelenlegi mértékű fenntartására.7.  A kérelmező elsősorban azt állította, hogy jelenleg már piacgazdasági feltételek szerint működik, vagyis teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott kritériumokat. A kérelmező ezért azt állítja, hogy a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján kellene kiszámítani. Az említett rendes érték és az Európai Unióba irányuló exportárak összehasonlítása azt mutatta, hogy a dömpingkülönbözet lényegesen alacsonyabbnak tűnik, mint az intézkedés jelenlegi szintje.8.  Ennélfogva a kérelmező álláspontja értelmében a dömping ellensúlyozása érdekében nincs szükség arra, hogy a korábban megállapított dömping szintjének alapján megállapított vámintézkedések a jelenlegi szinten fennmaradjanak.9.  A felülvizsgálat megindítása10.  Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, melynek hatályát a kérelmező vonatkozásában a dömping kivizsgálására korlátozta[5].11.  Érintett termék és hasonló termék12.  A jelenlegi felülvizsgálat által érintett termék ugyanaz, mint abban a vizsgálatban volt, amely a hatályban lévő intézkedések elrendeléséhez vezetett (a továbbiakban: eredeti vizsgálat), azaz a jelenleg az ex 3924 90 00[6], ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 és az ex 8516 90 00 KN-kód alá tartozó és a Kínai Népköztársaságból származó, állványra rögzített vagy állvány nélküli vasalódeszka, aktív gőzelszívással és/vagy fűtéssel és/vagy fújófunkcióval ellátott felülettel vagy anélkül, beleértve az ujjafát és az alaptartozékokat, vagyis a lábakat, a huzatot és a vasalórácsot is.13.  A Kínában gyártott és az ottani belföldi piacon értékesített, illetve az Európai Unióba (a továbbiakban: EU) exportált termék, valamint az (analóg országként alkalmazott) Ukrajnában gyártott és értékesített termék ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki tulajdonságokkal rendelkezik, és felhasználása is azonos, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek minősülnek.14.  Az érintett felek15.  A Bizottság hivatalosan értesítette az uniós gazdasági ágazat képviselőjét, a kérelmezőt és az exportáló ország képviselőit a felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt álláspontjuk írásbeli ismertetésére és meghallgatáson való részvételre.16.  A Bizottság a kérelmezőnek a piacgazdasági elbánás (a továbbiakban: MET) iránti kérelemhez igénylőlapot és kérdőívet küldött, és a választ az e célból meghatározott határidőn belül megkapta. A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden olyan információt, melyet a dömping megállapításához szükségesnek tartott, valamint ellenőrző látogatást tett a kérelmező telephelyén.17.  A felülvizsgálati időszak18.  A dömpingre vonatkozó vizsgálat a 2008. január 1-je és 2008. december 31-e közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. Emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések elrendeléséhez vezető eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka 2005. január 1-jétől 2005. december 31-ig tartott (a továbbiakban: eredeti vizsgálati időszak).19.  A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI20.  Piacgazdasági elbánás21.  Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerint a KNK-ból származó behozatallal kapcsolatos dömpingellenes vizsgálatok során – azon gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy eleget tesznek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumoknak, vagyis ahol beigazolódik, hogy a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében piacgazdasági feltételek érvényesülnek – a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (1)–(6) bekezdésének megfelelően kell meghatározni. Ezek a követelmények a következőképpen foglalhatók össze:22.  az üzleti döntések a piac jelzéseire adott válaszok jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értéket tükrözik,23.  a cégek egyetlen átlátható könyvelést vezetnek, melyen a nemzetközi számviteli standardoknak (IAS) megfelelően független könyvvizsgálatot végeznek, és melyet minden területen alkalmaznak,24.  nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások,25.  a csődre és tulajdonra vonatkozó jogszabályok stabilitást és jogbiztonságot garantálnak,26.  a valutaátváltás piaci árfolyamon történik.27.  A kérelmező az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerint piacgazdasági elbánást kért, és felkérték, hogy töltse ki a piacgazdasági elbánás iránti kérelemre vonatkozó formanyomtatványt.28.  A vizsgálat megállapította, hogy a főbb ráfordítások költségeit tekintve a kérelmező nem felel meg az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése c) pontjának első francia bekezdésében említett, a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kritériumnak (1. kritérium). Megállapítást nyert, hogy az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakát követően, azaz 2005 után a kínai állam exportkorlátozásokat rendelt el több acéltermékre, köztük a vasalódeszkák gyártásához szükséges fő nyersanyagokra, azaz az acéllemezekre, acélcsövekre és acélhuzalokra vonatkozóan. Megjegyzendő, hogy e nyersanyagok költsége az összes nyersanyagköltség jelentős részét teszi ki. Az exportadók kivetése következtében csökkent az exportösztönzés, ez a hazai piacon rendelkezésre álló mennyiség növekedésével járt, ami viszont alacsonyabb árakat eredményezett. Az is megállapítást nyert továbbá, hogy több támogatási rendszer is a kínai acélgyártók rendelkezésére állt[7], emellett pedig számos acélgyártó nyilvánosan hozzáférhető számlái is azt támasztják alá, hogy a kínai állam aktívan támogatja a kínai acélágazat fejlődését.29.  Ennek következtében a Kínai Népköztársaságban a belföldi acélárak a felülvizsgálati időszakban jóval alacsonyabbak voltak más, jelentős világpiacok árainál, nevezetesen az észak-amerikai és az észak-európai acéláraknál[8], és ez az árkülönbség nem magyarázható az acélgyártásban tapasztalható bármiféle versenyelőnnyel.30.  Az iratokból az is kiderül továbbá, hogy a kérelmező profitált a mesterségesen alacsony és torzított acélárakból, mivel nyersanyagait a kínai belföldi piacon vásárolta.31.  Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy a Power Team főbb ráfordításai nem tükrözik alapvetően a piaci értékeket. Következésképpen megállapították, hogy a kérelmező nem tudta bebizonyítani, hogy teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumokat, és ezért nem részesülhet piacgazdasági elbánásban.32.  A kérelmező, az exportáló ország és az uniós gazdasági ágazat lehetőséget kapott, hogy kifejtsék a fenti megállapításokkal kapcsolatos észrevételeiket. A kérelmezőtől és az uniós gazdasági ágazattól is érkeztek észrevételek.33.  A kérelmező három fő érvet hozott fel a megadott határidőn belül. Először is azt állította, hogy a Power Team nyersanyagárai továbbra is megfelelnek a belföldi áraknak, és hogy ez a megállapítás az eredeti vizsgálat során elegendő volt az 1. kritérium teljesítéséhez. A vállalat ennélfogva úgy tekinti, hogy a kínai belföldi árak összehasonlítása más nemzetközi acélpiacok áraival az alaprendelet 11. cikke (9) bekezdésének megsértését jelenti. Ezzel összefüggésben a vállalat vitatta azt is, hogy az észak-európai és észak-amerikai acélpiaci árak, amelyekkel az összehasonlítást végezték, jelen esetben relevánsak volnának. A kérelmező azt állította, hogy más nemzetközi piaci árak is léteznek – például a török exportárak – , amelyek alacsonyabbak a KNK belföldi árainál.34.  Az eredeti vizsgálatban a kérelmező valóban teljesítette az 1. kritériumot, a 2. kritériumot azonban nem. A Bizottság álláspontja szerint ugyanakkor nem sértették meg az alaprendelet 11. cikkének (9) bekezdését, mivel a módszer annak megítélésére, hogy egy vállalat piacgazdasági feltételek szerint működik-e vagy sem, és különösen, hogy teljesíti-e az 1. kritériumot, semmit sem változott. Mindkét vizsgálat – vagyis az eredeti vizsgálat és a felülvizsgálat – során azt vizsgálták, hogy a nyersanyagárak tükrözik-e a piaci értékeket. Mindkét vizsgálat során megvizsgálták a belföldi acélárakat, azonban az eredeti vizsgálatban nem volt egyéb olyan jelentős tényező, amely látszólag hatással lett volna a nyersanyagárakra. Ezért a módszer nem változott, csupán a megállapítások voltak eltérőek.35.  A felülvizsgálat során kiderült, hogy az eredeti vizsgálati időszakot követően, vagyis 2006 óta a körülmények megváltoztak, mivel a kínai állam több intézkedéssel is gátolta az acéllemezek, acélcsövek és acélhuzalok kivitelét azáltal, hogy exportadót vezetett be, és megszüntette az exportra vonatkozó héa visszatérítését. Az említett támogatási rendszerekkel együtt mindez torzítóan hatott a kínai belföldi acélárakra, mivel az ottani árak és az észak-amerikai, valamint észak-európai belföldi árak közötti árkülönbség jelentősen, közel 30 %-ra nőtt. A kérelmező a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokról szóló tájékoztatást követően nem vitatta az árkülönbséget.36.  A kérelmező azon érvelését illetően, miszerint nem csupán az észak-amerikai és észak-európai belföldi acélárak tekinthetők az egyetlen, nemzetközi szempontból releváns áraknak, megjegyzendő, hogy azért választották ki mindkét acélpiacot az árak összehasonlításához, mert ezeken a piacokon jelentős az acélfogyasztás, és mindkettő több aktív gyártóval is rendelkező, versenyképes piacnak számít. Ennek alapján ésszerűen feltételezni lehetett, hogy az ottani belföldi árak a versenyképes piaci árakat tekintve reprezentatívak. Továbbá azt az állítást, hogy a török exportárak alacsonyabbak a kínai belföldi áraknál, eddig nem támasztották alá, vagyis a határidőn belül nem szolgáltattak konkrét adatokat az adott árakra vonatkozóan. Ezenkívül arról sem szolgáltak magyarázattal, hogy a török exportárak – a török exportpiacnak az észak-amerikai és az észak-európai piachoz mért relatív kis méretét tekintve – miért számítanának relevánsabbak.37.  A vállalat másodsorban azt állította, hogy az uniós jogszabály alkalmazásakor megkülönböztetés éri, mivel számos egyéb korábbi esetben, amikor az acél főbb ráfordításnak számított, volt néhány kínai vállalat, amely megfelelt az 1. kritériumnak. Az esetek mindegyikét megvizsgálták, és megállapították, hogy az érintett vállalatok egyikét sem részesítették piacgazdasági elbánásban, mivel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában előírt kritériumok közül legalább egynek nem feleltek meg. A hatékony adminisztráció érdekében ezért már nem volt szükség az 1. kritériumnak való megfelelés részletes kivizsgálására, mivel egyértelmű volt, hogy a vállalat egy másik feltételt nem teljesített. Az említett korábbi esetekben a Bizottság mindenesetre soha nem jutott arra a következtetésre, hogy a kínai belföldi acélpiacon nem állnak fenn torzulások, hanem ezekben az esetekben sokkal inkább megtagadta a piacgazdasági elbánást, amennyiben valamely nyersanyag tekintetében torzulásokat állapított meg[9].38.  Végezetül a kérelmező érvelésében azt állította, hogy a rendes érték kiigazítása a piacgazdasági elbánás megtagadásánál megfelelőbb lenne. A rendes érték kiigazítása ugyanakkor nem lenne helyénvaló, mivel a piacgazdasági elbánásban való részesítés feltételei között szerepel, hogy a főbb ráfordításoknak tükrözniük kell a piaci értékeket. Amennyiben nem tükrözik, annak inkább az a következménye, hogy megtagadják a piacgazdasági elbánást, a rendes értéket pedig egy analóg ország rendes értékével helyettesítik, főként ha a nyersanyagok a ráfordítások költségeinek olyan jelentős részét teszik ki.39.  Végezetül a Bizottság megállapítja, hogy a Power Team által felhozott érvek egyike sem volt meggyőző, és nem eredményezte a megállapítások átértékelését.40.  Az uniós gazdasági ágazat rámutatott arra, hogy a kínai állam nagy mértékben beavatkozott az acéliparba, ezért az EU és az Egyesült Államok a probléma megoldása céljából már WTO-konzultációkat kérelmezett.41.  A fentiek alapján a vizsgálat megállapításait és a következtetést, mely szerint a Power Team nem részesülhet piacgazdasági elbánásban, megerősítették.42.  Miután az érintett feleket tájékoztatták azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján ajánlást kívántak tenni az 452/2007/EK tanácsi rendelet módosítására, a kérelmező további észrevételeket nyújtott be az eredményekhez.43.  A kérelmező elsősorban azt az érvét ismételte meg, hogy főbb ráfordításai tükrözik a kínai piaci értékeket, és hogy a kínai árak nagyjából megfelelnek más nemzetközi piaci áraknak. A kérelmező elismerte ugyan, hogy 2008-ban a KNK-ban a fő ráfordítások árai kevésbé emelkedtek, mint a nemzetközi acélpiacokon, azt állította azonban, hogy ez nem az ártorzításoknak tudható be; a kínai belföldi piac alacsony árai sokkal inkább egyéb, puszta kereskedelmi tényezőkre vezethetők vissza. A kérelmező utalt a termelés 2008. évi növekedésére, és kifejtette, hogy a KNK-ban gyártott legtöbb acéltermék exportjára kivetett, meglévő dömpingellenes vagy kiegyenlítő vámok arra késztették a kínai gyártókat, hogy csökkentsék belföldi piaci áraikat.44.  Megjegyzendő, hogy a kérelmező által az árra vonatkozóan benyújtott további információk azt a megállapítást támasztották alá, miszerint 2008-ban a vasalódeszkák gyártásához szükséges fő nyersanyagok átlagban jelentősen olcsóbbak voltak a kínai belföldi piacon, mint más jelentős világpiacokon.45.  Ami a kérelmező azon érvelését illeti, hogy az árkülönbség pusztán kereskedelmi tényezőkre, azaz a megnövekedett kínai termelésre vezethető vissza, megjegyzendő, hogy ez az érv nem volt kellően megalapozott, különösen az állítólagos termelésnövekedés és a keresleti oldal helyzete közötti lehetséges összefüggés tekintetében. Ugyanakkor a kérelmező által felhozott érv is – vagyis hogy a KNK-ból származó számos termék exportjára kiegyenlítő vámok vannak érvényben – azt bizonyítja, hogy a kínai acélgyártók valóban támogatásokban részesültek.46.  Ennélfogva a kérelmező azon érvelése, hogy a KNK acélpiaca nem torzul, fenntarthatatlan, és végérvényesen megállapítható, hogy a piacgazdasági elbánás meghatározását nem kell felülvizsgálni, valamint hogy a Power Teamnek nem kell megadni a piacgazdasági elbánást.47.  Egyéni elbánás48.  Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint vám megállapítása esetén az említett cikk hatálya alá tartozó országokra adott esetben az egész országra kiterjedő vámot vetnek ki, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok bizonyítani tudják, hogy teljesítik az egyéni elbánásnak az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi kritériumát. Ezek a kritériumok a következőképpen foglalhatók össze:49.  ha teljes mértékben vagy részben külföldi tulajdonban lévő vállalatról vagy közös vállalatról van szó, az exportőrök szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a nyereséget;50.  az exportárakat és exportmennyiségeket, valamint az értékesítési feltételeket szabadon határozzák meg;51.  a részvények többsége magánszemélyek tulajdonában van, és be kell bizonyítani, hogy a vállalat kellőképpen független az állami beavatkozástól;52.  az árfolyamok átváltása piaci árfolyamon történik;53.  az állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását abban az esetben, ha az egyes exportőrökre különböző vámtételeket alkalmaznak.54.  A kérelmező a piacgazdasági elbánás iránti kérelem mellett egyéni elbánást is igényelt arra az esetre, ha nem kapna piacgazdasági elbánást.55.  A vizsgálat bebizonyította, hogy a kérelmező az összes fenti kritériumot teljesítette, ebből következően a Power Teamnek meg kell adni az egyéni elbánást.56.  Rendes érték57.  Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint a nem piacgazdaságú országokból származó behozatal esetében – amennyiben a piacgazdasági elbánás nem adható meg – az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában meghatározott országok tekintetében a rendes értéket egy analóg országra jellemző ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell megállapítani.58.  A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy ismét Törökországot – melyet már az eredeti vizsgálat során is analóg országként alkalmaztak – kívánja megfelelő analóg országként kiválasztani a KNK-ra vonatkozó rendes érték megállapításához, azonban ebben az időközi felülvizsgálatban egyetlen török gyártó sem működött együtt. Ugyanakkor egy ukrán exportáló gyártó, amelyet egy párhuzamosan zajló, másik időközi felülvizsgálat keretében vizsgáltak, együttműködött. Az érdekelt feleket tájékoztatták erről, és nem érkezetek Ukrajna analóg országként való alkalmazását kifogásoló észrevételek.59.  Miután láthatóan semmi ok nem volt arra, hogy ne Ukrajnát válasszák ki analóg országként, és különösen tekintettel arra, hogy nem volt más, harmadik országbeli gyártó, amely együttműködött volna, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint, azaz az analóg ország együttműködő gyártójától kapott ellenőrzött információk alapján állapították meg.60.  Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően megállapították, hogy az együttműködő gyártó által a hasonló termékből belföldön lebonyolított értékesítési mennyiség a kérelmezőnek az EU-ba történő exportértékesítéséhez képest reprezentatív volt. Ezenkívül az összehasonlítható belföldi értékesítéseket (szükség szerint a különböző fizikai jellemzők figyelembevétele érdekében kiigazítva) valamennyi exportált terméktípus esetében reprezentatívnak tekintették, mivel az eladott mennyiség az EU-ba irányuló teljes exportértékesítések legalább 5 %-át elérte.61.  A Bizottság ezt követően azt vizsgálta meg, hogy az analóg ország belföldi piacán reprezentatív mennyiségben értékesített vasalódeszka mindegyik típusának értékesítése rendes kereskedelmi forgalomban történtnek tekinthető-e. E célból meghatározta a szóban forgó vasalódeszka-típusok független fogyasztók számára történő nyereséges értékesítésének arányát.62.  A belföldi értékesítési ügyletek akkor tekinthetők nyereségesnek, ha a meghatározott terméktípus egységára megegyezik a gyártási költségekkel vagy meghaladja azokat. Ezért a Bizottság meghatározta a vizsgálati időszak alatt az analóg ország belföldi piacán értékesített mindegyik típus gyártási költségét.63.  Ha egy adott terméktípus teljes értékesítési mennyiségének több mint 80 %-át a számított termelési költséggel azonos vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesítették, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett a termelési költséggel vagy meghaladta azt, akkor a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg. Ez az ár az adott típusból a vizsgálati időszak során történt teljes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként lett kiszámítva függetlenül attól, hogy az értékesítés nyereséges volt-e.64.  Amennyiben egy terméktípus nyereséges értékesítése az adott típus teljes értékesítési volumenének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy amennyiben az adott típus súlyozott átlagára a termelési költség alatt volt, a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult, amelyet a kizárólag az adott típusból történt nyereséges értékesítés súlyozott átlagaként számítottak ki.65.  Tájékoztatását követően a kérelmező megjegyezte, hogy olyan esetekben, amikor a nyereséges értékesítések egy adott terméktípus teljes értékesítési mennyiségének kevesebb mint 10 %-át teszik ki, rendszerint számtanilag képzett rendes értéket kellene alkalmazni.66.  E tekintetben megjegyzendő, hogy a nyereséges értékesítések aránya e vizsgálat során soha nem volt 10 %-nál kevesebb. Ezenkívül már megszűnt az a gyakorlat, mely szerint hasonló körülmények között automatikusan rendes értéket állapítanak meg.67.  Exportár68.  Az érintett terméket valamennyi esetben KNK-beli független kereskedőkön keresztül exportként értékesítették uniós független fogyasztók számára; az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően állapították meg, azaz a termék EU-ba történő exportértékesítésekor ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján.69.  A tájékoztatást követően a kérelmező azt állította, hogy az exportárat a kínai független kereskedő által az uniós független fogyasztónak felszámított eladási ár alapján kellene megállapítani, nem pedig – mint ahogyan az megtörtént – annak, a termékért fizetett vagy fizetendő árnak az alapján, amelyet a Power Team exportra történő értékesítésekor a KNK-beli független kereskedőknek felszámol. Ez a megközelítés ugyanakkor nem felelne meg az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének, mely előírja, hogy exportra értékesített áruk esetében az exportárat az első független fogyasztó számára történő értékesítés alapján kell megállapítani. Következésképpen ezt az állítást elutasították.70.  Összehasonlítás71.  A rendes érték és az exportár összehasonlítása a gyártelepi árak alapján történt. A rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek állítólag és bizonyítottan is befolyásolták az árakat, valamint azok összehasonlíthatóságát. Ennek alapján – megfelelő és indokolt esetben – kiigazították a fizikai jellemzőkben, a fuvarozási, biztosítási, valamint a kezelési és hitelköltségekben mutatkozó különbségeket. Mivel az exportárat kizárólag a kínai kereskedők számára – exportértékesítésre szánt – történő belföldi értékesítések alapján állapították meg, nem volt indokolt az eltérő adózás miatti kiigazítás, mivel a rendes értéket a hasonló adózási rendszerrel rendelkező analóg országban is a belföldi értékesítések alapján állapították meg. A rendes értéket és az exportárat is tehát héa nélkül számították ki.72.  A tájékoztatást követően a kérelmező megjegyezte, hogy a terméktípusok csoportosítása (ami valóban összehasonlítási céllal történt) bizonyos kétségeket vet fel az árak összehasonlításának helytállóságát illetően.73.  E tekintetben megjegyzendő, hogy a terméktípusok csoportosítása e vizsgálat során ugyanúgy történt, mint az eredeti vizsgálatban, és ezt szükségesnek tartották annak érdekében, hogy az árukat, amelyeket a Power Team exportként értékesített, az Unióba jobban össze lehessen hasonlítani az analóg ország belföldi piacán értékesített árukkal. Megjegyzendő továbbá az is, hogy a kérelmező ezen állítását nem támasztotta alá részletesebben, különösen arra vonatkozóan, hogy a csoportosítás, ahogyan történt (és amit a kérelmezőnek szánt külön tájékoztatásban elmagyaráztak) miért ne lenne megfelelő. Következésképpen ezt az állítást elutasították.74.  Dömpingkülönbözet75.  Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően árutípusonként összehasonlították a súlyozott átlaggal számított rendes értéket az érintett termék megfelelő típusa exportárának súlyozott átlagával. Ez az összehasonlítás alátámasztotta a dömping meglétét.76.  A Power Team esetében megállapított dömpingkülönbözet – a nettó, uniós határparitáson kiszámított ár százalékában kifejezve – 39,6 %.77.  A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE78.  Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően megvizsgálták azt is, hogy a megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e.79.  E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat során a kérelmezőtől megtagadták a piacgazdasági elbánásban való részesítést, mert számviteli gyakorlatában szabálytalanságokat állapítottak meg. A felülvizsgálat során arra a következtetésre jutottak, hogy a Power Team teljesíti ezt a kritériumot. A fentiekből ugyanakkor kitűnik, hogy a főbb ráfordítások költségeit tekintve a kérelmező nem felel meg az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése c) pontjának első francia bekezdésében említett, a piacgazdasági elbánásra vonatkozó kritériumnak. Ebből következően a piacgazdasági elbánás tekintetében a kérelmező körülményei nem változtak meg.80.  A vizsgálat során begyűjtött és ellenőrzött adatok (azaz a kérelmezőnek az EU-ba irányuló egyedi exportárai és Ukrajna mint hasonló ország esetében megállapított rendes érték) ugyanakkor magasabb dömpingkülönbözetet eredményeztek. Ez a változás jelentősnek tekintendő, így az intézkedések jelenlegi szintű további alkalmazása már nem lenne elegendő a dömping ellensúlyozásához.81.  DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK82.  E felülvizsgálat eredményei alapján helyénvalónak tűnik a Power Teamtől származó érintett termék behozatalára alkalmazandó dömpingellenes vámot 39,6 %-ra módosítani.83.  Ami a maradványvámot illeti, emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálat során csekély volt az együttműködés. Az együtt nem működő vállalatokra ezért a vámot olyan szinten állapították meg, amely megfelel a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező exportáló gyártó legnagyobb mennyiségben értékesített terméktípusai dömpingkülönbözete súlyozott átlagának. Ugyanezen módszert alkalmazva, valamint a kérelmező vonatkozó adatainak figyelembevételével a maradványvámot 42,3 %-ra kell módosítani.84.  Az érdekelt feleket tájékoztatták azokról az alapvető tényekről és szempontokról, melyek alapján a 452/2007/EK tanácsi rendelet módosítására irányuló javaslat szándéka megfogalmazódott, továbbá lehetőséget kaptak észrevételeik megtételére. Az érdekelt felek által benyújtott szóbeli és írásos észrevételeket figyelembe vették, és adott esetben a végleges megállapításokat azoknak megfelelően módosították,ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:1. cikkA 452/2007/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében található táblázatban a Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou gyártóra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:Ország | Gyártó | Vámtétel (%) | Kiegészítő TARIC-kód |PRC | Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou | 39,6 | A783 |2. cikkA 452/2007/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében található táblázatban a KNK-beli összes többi vállalatra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:Ország | Gyártó | Vámtétel (%) | Kiegészítő TARIC-kód |Kínai Népköztársaság | Az összes többi vállalat | 42,3 | A999 |3. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 343., 2009.12.22., 51. o.[2] HL L 109., 2007.4.26., 12. o.[3] HL L 343., 2009.12.22., 51. o.[4] HL L 109., 2007.4.26., 12. o.[5] HL C 3., 2009.1.8., 14. o. („Értesítés vizsgálat megindításáról”).[6] A kód változását (a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben említett 3924 90 90 helyett 3924 90 00) a 2010. január 1-jétől alkalmazandó új Kombinált Nómenklatúra eredményezte (lásd a 948/2009/EK rendeletet).[7] Például: „Money for Metal: A detailed Examination of Chinese Government Subsidies to its Steel Industry”, Wiley Rein LLP, 2007. július; „China Government Subsidies Survey”, Anne Stevenson- Yang, 2007. február; „Shedding Light on Energy Subsidies in China: An Analysis of China's Steel Industry from 2000-2007”, Usha C.V. Haley; „China's Specialty Steel Subsidies: Massive, Pervasive and Illegal”, the Specialty Steel Industry of North America; „The China Syndrome: How Subsidies and Government Intervention Created the World's Largest Steel Industry”, Wiley Rein & Fielding LLP, 2006. július és „The State-Business Nexus in China’s Steel Industry – Chinese Market Distortions in Domestic and International Perspective”, Prof. Dr. Markus Taube & Dr. Christian Schmidkonz of THINK!DESK China Research & Consulting, 2009. február.25.[8] Forrás: Steel Business Briefing: átlagárak 2005-ben és 2008-ban.[9] Lásd a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 91/2009/EK tanácsi rendeletet (HL L 29., 2009.1.31., 1. o.) és a többek között a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről szóló 287/2009/EK bizottsági rendeletet (HL L 94., 2009.4.8., 17. o.).


|

52010PC0306

Javaslat: a Tanács […]/2010/EU Rendelete (...) az 53/2010/EU rendeletnek a közönséges tőkehalra, a vörös álsügérekre és a kékúszójú tonhalra vonatkozó egyes halászati lehetőségek, illetve egyes hajócsoportoknak az 1342/2008/EK rendelet III. fejezetében megállapított halászati erőkifejtési rendszerből való kizárása tekintetében történő módosításáról  /* COM/2010/0306 végleges - NLE 2010/0167 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.6.11.COM(2010)306 végleges2010/0167 (NLE)Javaslat:A TANÁCS […]/2010/EU RENDELETE(...)az 53/2010/EU rendeletnek a közönséges tőkehalra, a vörös álsügérekre és a kékúszójú tonhalra vonatkozó egyes halászati lehetőségek, illetve egyes hajócsoportoknak az 1342/2008/EK rendelet III. fejezetében megállapított halászati erőkifejtési rendszerből való kizárása tekintetében történő módosításárólINDOKOLÁSAz 53/2010/EU rendelet[1] a 2010. évre meghatározza a fogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó uniós hajókra és az uniós vizekre bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében alkalmazandó halászati lehetőségeket.A NAFO 2009. évi éves ülésén határozott a közönséges tőkehal halászatának a NAFO 3M övezetben, illetve a vörös álsügérek halászatának a NAFO 3LN övezetben több mint tízéves moratóriumot követően történő újbóli megnyitásáról, valamint a járulékos fogásokra vonatkozó szigorú szabályok bevezetéséről. Pontosítást igényel, hogy a NAFO szabályozási területen belül a járulékos fogásokra vonatkozó fő szabály azt is jelenti, hogy a járulékos fogásokat csak azok a tagállamok ejthetnek, amelyek az adott területen a meghatározott fajokra kvótával rendelkeznek.Az említett rendelet ID. melléklete megállapítja a teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat a nagy távolságra vándorló fajok tekintetében, az Atlanti Tonhalfélék Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) 2009. évi ülésén hozott határozata alapján. Az ICCAT megfelelési bizottságának 2010. február 24–26. között Madridban tartott rendkívüli ülésén felülvizsgálták a kékúszójú tonhalra vonatkozó kvótaelosztást, és az Európai Unió kvótáját csökkentették. Ezért a kékúszójú tonhalra vonatkozó kvótát ennek megfelelően módosítani kell.Ezen túlmenően az említett rendelet 15. cikke és IV. melléklete megállapítja azon hajók maximális számát, amelyek egyes területeken és meghatározott körülmények között kékúszójútonhal-halászatra jogosultak. Tekintettel a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről szóló 302/2009/EK rendelet[2] 5. és 6. cikkére, dönteni kell az e halászatra vonatkozó halászati lehetőségek további korlátozásáról, továbbá az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren folyó kékúszójútonhal-halászat tekintetében az egyes tagállamokra vonatkozóan meg kell határozni különösen a csapdák számát és a halászhajók teljes bruttó űrtartalmát, illetve a tonhaltenyésztési és -hizlalási kapacitást.A tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról, valamint a 423/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1342/2008/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint a Tanács a tagállamok által nyújtott tájékoztatás és a HTMGB által adott szakvélemények alapján bizonyos hajócsoportokat kizárhat az erőkifejtési rendszer alkalmazásából, feltéve, hogy megfelelő adatok állnak rendelkezésére a tőkehalfogásokról és -visszadobásokról, a tőkehalfogási százalékarány nem haladja meg az egyes érintett hajócsoportok teljes fogásának 1,5 %-át, valamint hogy a hajócsoport erőkifejtési rendszerbe való felvétele aránytalanul nagy adminisztratív terhet jelentene a tőkehalállományokra gyakorolt hatáshoz képest.A HTMGB tanácsa alapján a Németország, Írország és Franciaország által az Északi-tengeren Skóciától nyugatra, illetve az Ír-tengeren halászó egyes hajócsoportokról adott tájékoztatás megfelelően jelzi, hogy a hajócsoportok tőkehalfogásai – a visszadobást is beleértve – megfelelnek az 1342/2008/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdésében foglalt feltételeknek, ezért a szóban forgó hajócsoportokat az erőkifejtési rendszerből ki lehet zárni. Tekintettel a HTMGB szakvéleményére, e hajócsoportokat indokolt a 754/2009/EK rendelet módosítása révén kizárni az 1342/2008/EK rendelet szerinti erőkifejtési rendszer alkalmazásából, valamint módosítani az e tagállamoknak az 53/2010/EU rendelet IIA. mellékletének I. függelékében kiosztott legnagyobb megengedett halászati erőkifejtést.Végezetül, az 1342/2008/EK rendelet 16. cikkének (3) bekezdésével összhangban a tagállamok – bizonyos feltételek teljesülése esetén – 2009-ben módosíthatják a rájuk vonatkozó erőkifejtés-elosztást azáltal, hogy a halászati erőkifejtést és kapacitást átcsoportosítják a földrajzi területek között. Hollandia adatokat szolgáltatott olyan, 2009-ben végrehajtott átcsoportosításokról, amelyek során bizonyos mennyiségű erőkifejtés és kapacitás átkerült az Északi-tengerről az Ír-tengerre, ami összhangban van a 16. cikk (3) bekezdésében foglalt feltételekkel. Az 53/2010/EU rendelet IIA. mellékletének I. függelékében Hollandia számára kiosztott legnagyobb megengedett erőkifejtést ezért indokolt ennek megfelelően módosítani.A Bizottság felkéri a Tanácsot e javaslat mielőbbi elfogadására annak érdekében, hogy a halászok megtervezhessék a halászati idény hátralévő részében folytatandó tevékenységüket.2010/0167 (NLE)Javaslat:A TANÁCS 2010/.../EU RENDELETE(...)az 53/2010/EU rendeletnek a közönséges tőkehalra, a vörös álsügérekre és a kékúszójú tonhalra vonatkozó egyes halászati lehetőségek, illetve egyes hajócsoportoknak az 1342/2008/EK rendelet III. fejezetében megállapított halászati erőkifejtési rendszerből való kizárása tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról szóló, 2008. december 18-i 1342/2008/EK tanácsi rendeletre[3] és különösen annak 11. cikkére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,mivel:(1) Az 53/2010/EU tanácsi rendelet[4] a 2010. évre meghatározza a fogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó uniós hajókra és az uniós vizekre bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében alkalmazandó halászati lehetőségeket.(2) Az Észak-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) 2009. évi éves ülésén határozott a közönséges tőkehal halászatának a NAFO 3M övezetben, illetve a vörös álsügérek halászatának a NAFO 3LN övezetben több mint tízéves moratóriumot követő újbóli megnyitásáról. A két újból megnyitott halászati övezet tekintetében célszerű módosítani az 53/2010/EU rendeletben megállapított, a járulékos fogásokra vonatkozó szabályokat annak biztosítására, hogy azok összhangban álljanak a NAFO szabályozási területen az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet szabályozási területén alkalmazandó védelmi és végrehajtási intézkedések megállapításáról szóló, 2007. október 22-i 1386/2007/EK tanácsi rendelet[5] 4. cikkének (1) bekezdése alapján a járulékos fogásokra alkalmazandó általános szabályokkal.(3) Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) megfelelési bizottságának 2010. február 24–26. között Madridban tartott rendkívüli ülésén csökkentették az Európai Uniónak kiosztott kékúszójútonhal-kvótát. Ezért ezeket az új rendelkezéseket szükséges végrehajtani az uniós jogban.(4) Tekintettel a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervről szóló 302/2009/EK rendelet[6] 5. cikkének (5) és (8) bekezdésére, valamint 6. cikkének (4) bekezdésére, minden egyes tagállam tekintetében meg kell határozni azon halászhajók legnagyobb számát és bruttó űrtartalomban megadott teljes kapacitását, amelyek számára engedélyezhető a kékúszójú tonhal halászata, fedélzeten való tárolása, átrakodása, szállítása vagy kirakodása, meg kell határozni továbbá az egyes tagállamok által engedélyezhető tonhalcsapdák legnagyobb számát, az egyes tagállamok számára a legnagyobb tonhaltenyésztési és -hizlalási kapacitást, valamint a kifogott vadon élő kékúszójú tonhalaknak a tagállamok által halgazdaságaik részére kiosztható maximális számát.(5) A halászati lehetőségek meghatározása keretében és az 1342/2008/EK rendelet 11. cikkével összhangban a Tanács a tagállamok által nyújtott és a HTMGB által értékelt tájékoztatás alapján bizonyos hajócsoportokat kizárhat a hivatkozott rendelettel létrehozott erőkifejtési rendszer alkalmazásából, amennyiben megfelelő adatok állnak rendelkezésére az érintett hajók általi tőkehalfogásokról és -visszadobásokról, a tőkehalfogási százalékarány nem haladja meg az érintett hajócsoportok teljes fogásának 1,5 %-át, valamint e hajócsoportoknak az erőkifejtési rendszerbe való felvétele aránytalanul nagy adminisztratív terhet jelentene a tőkehalállományokra gyakorolt általános hatáshoz képest. Németország az Északi-tengeren és a Skóciától nyugatra fekvő területen 120 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű fenékvonóhálóval fekete tőkehalra halászó hajócsoport közönségestőkehal-fogásairól adott tájékoztatást. Írország az Ír-tengeren a 43/2009/EK rendelet III. mellékletének 2. függelékében meghatározott szelektáló rácshoz hasonló szelektáló ráccsal norvég homárra halászó hajócsoport által ejtett tőkehalfogásokról számolt be. Franciaország a Skóciától nyugatra fekvő területen 110 mm-nél nagyobb szembőségű fenékvonóhálóval mélytengeri fajokra halászó hajócsoport tőkehalfogásairól adott tájékoztatást. Az említett információk HTMGB általi értékelése alapján megállapítható, hogy e hajócsoportok tőkehalfogásai – a visszadobásokat is beleértve – nem haladják meg teljes fogásuk 1,5 %-át. Tekintettel továbbá az e hajócsoportok nyomon követésére és ellenőrzésére létrehozott nyomonkövetési és ellenőrzési intézkedésekre, valamint arra, hogy a szóban forgó hajócsoportok erőkifejtési rendszerbe való felvétele aránytalanul nagy adminisztratív terhet jelentene a tőkehalállományokra gyakorolt általános hatáshoz képest, az említett hajócsoportokat helyénvaló kizárni az 1342/2008/EK rendelet III. fejezetének alkalmazásából, ilyen módon lehetővé téve, hogy az érintett tagállamok tekintetében az erőkifejtési korlátozások ennek megfelelően kerüljenek megállapításra.(6) Az 1342/2008/EK rendelet 16. cikkének (3) bekezdése lehetővé tette a tagállamok számára, hogy – bizonyos feltételek teljesülése esetén – a halászati erőkifejtés és kapacitás a földrajzi területek közötti átcsoportosításával 2009-ben módosítsák a rájuk vonatkozó erőkifejtés-elosztást. A bizonyos mennyiségű erőkifejtésnek és kapacitásnak az Északi-tengerről az Ír-tengerre történő, 2009-ben végrehajtott átcsoportosításokról Hollandia által szolgáltatott adatok alapján indokolt kiigazítani az 53/2010/EU rendelet IIA. mellékletének I. függelékében Hollandiának kiosztott legnagyobb megengedett erőkifejtést.(7) Ezért az 53/2010/EU rendeletet és az egyes hajócsoportoknak az 1342/2008/EK rendelet III. fejezetében előírt erőkifejtési rendszerből történő kizárásáról szóló 754/2009/EK rendeletet[7] ennek megfelelően módosítani kell.(8) A halászati tevékenységek félbeszakításának megelőzése érdekében és a naptári évre vonatkozó fogás, illetve a 2010. február 1. és 2011. január 31. közötti időszakra számított éves erőkifejtés jelentése céljából helyénvaló előírni, hogy ez a rendelet a közzétételét követően azonnal hatályba lépjen, és 2010. január 1-jétől, illetve 2010. február 1-jétől alkalmazandó legyen,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 53/2010/EU rendelet módosításaAz 53/2010/EK rendelet a következőképpen módosul:1. A 15. cikk helyébe a következő szöveg lép:„15. cikk A kékúszójú tonhalra irányuló halászati és tenyésztési, illetve hizlalási kapacitás korlátozása(1) Az Atlanti-óceán keleti részén a kékúszójú tonhal 8 kg / 75 cm és 30 kg / 115 cm közötti méretű példányainak aktív halászatára jogosult, csalival és pergetett horogsorral halászó uniós hajók maximális számát a IV. melléklet 1. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni.(2) A Földközi-tengeren a kékúszójú tonhal 8 kg / 75 cm és 30 kg / 115 cm közötti méretű példányainak aktív halászatára jogosult, part menti halászatot végző uniós kisüzemi hajók maximális számát a IV. melléklet 2. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni.(3) Az Adriai-tengeren a kékúszójú tonhal 8 kg / 75 cm és 30 kg / 115 cm közötti méretű példányainak tenyésztés célú, aktív halászatára jogosult uniós hajók maximális számát a IV. melléklet 3. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni.(4) Azon halászhajók számát és bruttó űrtartalomban mért teljes kapacitását, amelyek az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren jogosultak a kékúszójú tonhal halászatára, fedélzeten való tárolására, átrakodására, szállítására vagy kirakodására, a IV. melléklet 4. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni.(5) Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren kékúszójútonhal-halászat céljából állított csapdák számát a IV. melléklet 5. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni.(6) Az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren a kékúszójútonhal-tenyésztési kapacitás, a hizlalási kapacitás és a kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak telepíthető egyedeinek maximális számát a IV. melléklet 6. pontjában meghatározottak szerint kell korlátozni.”2. Az IC. melléklet a következőképpen módosul:i. a NAFO 3M övezet tekintetében a közönséges tőkehal fajra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:Faj: | Közönséges tőkehal Gadus morhua | Övezet: | NAFO 3M (COD/N3M.) |Észtország | 61 | (1) (2) |Németország | 247 | (1) |Lettország | 61 | (1) (2) |Litvánia | 61 | (1) (2) |Lengyelország | 209 | (1) (2) |Spanyolország | 796 | (1) |Franciaország | 110 | (1) |Portugália | 1 070 | (1) |Egyesült Királyság | 521 | (1) |EU | 3 136 | (1) (2) |TAC | 5 500 | (1) (2) |(1) A közönséges tőkehal NAFO 3M övezetbeli célzott halászata addig engedélyezett, amíg az az év fennmaradó részében zsákmányolandó becsült fogásmennyiség (beleértve a járulékos fogásokat is) el nem éri a kiosztott kvóta 100 %-át. Ezt követően a lobogó szerinti tagállam számára kiosztott kvóta keretében már csak járulékos fogások ejtése engedélyezett legfeljebb 1 250 kg vagy 5 % mennyiségig, attól függően, hogy melyik érték a nagyobb. (2) Beleértve Észtország, Lettország és Litvánia egyenként 61 tonnára, valamint Lengyelország 209 tonnára vonatkozó halászati jogosultságait, összhangban a NAFO Halászati Bizottsága által Észtország, Lettország, Litvánia és Lengyelország európai uniós csatlakozását követően 2003-ban elfogadott, a volt Szovjetuniót érintő részesedési szabályokkal. |ii. A 3LN övezet tekintetében a vörös álsügérekre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:Faj: | Vörös álsügérek Sebastes spp. | Övezet: | NAFO 3LN (RED/N3LN.) |Észtország | 173 | (1) (2) |Németország | 119 | (1) |Lettország | 173 | (1) (2) |Litvánia | 173 | (1) (2) |EU | 638 | (1) (2) |TAC | 3 500 | (1) (2) |(1) A vörös álsügérek NAFO 3LN övezetbeli célzott halászata addig engedélyezett, amíg az az év fennmaradó részében zsákmányolandó becsült fogásmennyiség (beleértve a járulékos fogásokat is) el nem éri a kiosztott kvóta 100 %-át. Ezt követően a lobogó szerinti tagállam számára kiosztott kvóta keretében már csak járulékos fogások ejtése engedélyezett legfeljebb 1 250 kg vagy 5 % mennyiségig, attól függően, hogy melyik érték a nagyobb. (2) Beleértve Észtország, Lettország és Litvánia egyenként 173 tonnára vonatkozó halászati jogosultságait, összhangban a NAFO Halászati Bizottsága által Észtország, Lettország, Litvánia és Lengyelország európai uniós csatlakozását követően 2003-ban elfogadott, a volt Szovjetuniót érintő részesedési szabályokkal. |3. Az ID. mellékletben az Atlanti-óceánon a ny. h. 45°-tól keletre fekvő vízterületek és a Földközi-tenger tekintetében a kékúszójú tonhal fajra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:„Faj: | Kékúszójú tonhal Thunnus thynnus | Övezet: | Atlanti-óceán a ny. h. 45°-tól keletre és Földközi-tenger (BFT/AE045W) |Ciprus | 70,18 | (4) |Görögország | 130,30 |Spanyolország | 2 526,06 | (2)(4) |Franciaország | 2 021,93 | (2)(3)(4) |Olaszország | 1 937,50 | (4)(5) |Málta | 161,34 | (4) |Portugália | 237,66 |Összes tagállam | 2,41 | (1) |EU | 7 087,38 | (2)(3)(4)(5) |TAC | 13 500 |(1) Ciprus, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Málta és Portugália kivételével, kizárólag járulékos fogásként. |(2) Az itt megállapított teljes kifogható mennyiség keretében a következő fogási korlátozások érvényesek, illetve tagállamok közötti elosztás alkalmazandó a kékúszójú tonhal 8 kg / 75 cm és 30 kg / 115 cm közötti méretű példányainak a IV. melléklet 1. pontjában meghatározott hajók által végzett fogásaira (BFT/*8301): |Spanyolország | 367,23 |Franciaország | 165,69 |EU | 532,92 |(3) Az itt megállapított teljes kifogható mennyiség keretében a következő fogási korlátozások érvényesek, illetve tagállamok közötti elosztás alkalmazandó a kékúszójú tonhal legalább 6,4 kg tömegű és legalább 70 cm hosszúságú példányainak a IV. melléklet 1. pontjában meghatározott hajók által végzett fogásaira (BFT/*641): |Franciaország | 45 (*) |EU | 45 |(*) A Bizottság ezt a mennyiséget Franciaország kérésére legfeljebb 100 tonnára módosíthatja, az ICCAT 08-05. ajánlása szerint. |(4) Az itt megállapított teljes kifogható mennyiség keretében a következő fogási korlátozás érvényes, illetve tagállamok közötti elosztás alkalmazandó a kékúszójú tonhal 8 és 30 kg közötti tömegű példányainak a IV. melléklet 2. pontjában meghatározott hajók által végzett fogásaira (BFT/*8302): |Spanyolország | 50,52 |Franciaország | 49,84 |Olaszország | 39,34 |Ciprus | 1,40 |Málta | 3,23 |EU | 144,34 |(5) Az itt megállapított teljes kifogható mennyiség keretében a következő fogási korlátozás érvényes, illetve tagállamok közötti elosztás alkalmazandó a kékúszójú tonhal 8 és 30 kg közötti tömegű példányainak a IV. melléklet 3. pontjában meghatározott hajók által végzett fogásaira (BFT/*643): |Olaszország | 39,34 |EU | 39,34 | „ |4. A IV. melléklet a következőképpen módosul:i. A 2. pontban szereplő táblázat helyébe a következő szöveg lép:„Spanyolország | 139 |Franciaország | 86 |Olaszország | 35 |Ciprus | 25 |Málta | 83 |EU | 374” |ii. A szöveg a következő 4., 5. és 6. ponttal egészül ki:„4. Azon halászhajók legnagyobb száma és bruttó űrtartalomban mért teljes kapacitása az egyes tagállamokban, amelyek számára engedélyezhető a kékúszójú tonhalnak az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren történő halászata, fedélzeten való tárolása, átrakodása, szállítása vagy kirakodásaA. táblázatHalászhajók száma |Ciprus | Görögország | Olaszország | Franciaország | Spanyolország | Málta |Erszényes kerítőhálós hajók | 1 | 1 | 24 | 19 | 6 | 0 |Horogsoros hajók | 12 | 0 | 30 | 0 | 81 | 83 |Csalival halászó hajók | 0 | 0 | 0 | 8 | 61 | 0 |Kézi horogsoros hajók | 0 | 0 | 0 | 29 | 2 | 0 |Vonóhálós hajók | 0 | 0 | 0 | 78 | 0 | 0 |Egyéb kisüzemi hajók | 0 | 256 | 0 | 87 | 33 | 0 |B. táblázat:A teljes kapacitás bruttó űrtartalomban |Ciprus | Görögország | Olaszország | Franciaország | Spanyolország | Málta |Erszényes kerítőhálós hajók | 51 | 260 | * | 4044 | 1 608 | 0 |Horogsoros | 409 | - | 1 196 | 0 | 4 416,73 | 1 365,64 |Csalival halászó hajók | - | - | - | 248 | 10 335,58 | 0 |Kézi horogsoros hajók | - | - | - | pm | 20,96 | 0 |Vonóhálós hajók | - | - | - | pm | 0 | 0 |Egyéb kisüzemi hajók | - | 3 343,21** | - | pm | 489,83 | 0 |* A tevékenység ideiglenes szüneteltetése 2010-ben ** Többfunkciós hajók, melyek többféle halászeszközt használnak (horogsor, kézi horogsor, pergetett horogsor) |5. Az egyes tagállamok által az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren kékúszójútonhal-halászat céljából állított csapdák legnagyobb számaCsapdák száma |Spanyolország | 6 |Olaszország | 6 |Portugália | 1 |6. Az egyes tagállamok legnagyobb kékúszójútonhal-tenyésztési és -hizlalási kapacitása, valamint a kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak telepíthető egyedeinek maximális száma, amelyet az egyes tagállamok kioszthatnak halgazdaságaik közöttA. táblázatLegnagyobb kékúszójútonhal-tenyésztési és -hizlalási kapacitás |Spanyolország | 14 |Olaszország | 15 |Görögország | 2 |Ciprus | 3 |Málta | 8 |B. táblázat:Kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak telepíthető egyedeinek maximális mennyisége (tonnában) |Spanyolország | 5 855 |Olaszország | 3 764 |Görögország | 785 |Ciprus | 2 195 |Málta | 8 768” |5. A IIA. melléklet 1. függeléke a következőképpen módosul:i. A b) táblázatban a Németországra és Hollandiára vonatkozó oszlopok helyébe az alábbi szöveg lép:Szabályozott eszköz | DE | NL |TR 1 | 1 269 111 | 371 757 |TR 2 | 516 154 | 1 080 920 |TR 3 | 3 501 | 48 508 |BT 1 | 29 271 | 999 808 |BT 2 | 1 691 253 | 34 743 212 |GN | 224 484 | 438 664 |GT | 467 | 0 |LL | 0 | 0 |ii. A c) táblázatban az Írországra és Hollandiára vonatkozó oszlopok helyébe a következő szöveg lép:Szabályozott eszköz | IE | NL |TR 1 | 59 625 | 0 |TR 2 | 778 729 | 0 |TR 3 | 8 433 | 0 |BT 1 | 0 | 0 |BT 2 | 514 584 | 200 000 |GN | 18 255 | 0 |GT | 0 | 0 |LL | 0 | 0 |iii. A d) táblázatban a Németországra és Franciaországra vonatkozó oszlopok helyébe a következő szöveg lép:Szabályozott eszköz | DE | FR |TR 1 | 11 151 | 2 317 946 |TR 2 | 0 | 7 415 |TR 3 | 0 | 0 |BT 1 | 0 | 7 161 |BT 2 | 0 | 13 211 |GN | 35 442 | 400 503 |GT | 0 | 0 |LL | 0 | 54 917 |2. cikkA 754/2009/EK rendelet módosításaA 754/2009/EK rendelet 1. cikke a következő pontokkal egészül ki:„f) a Németország lobogója alatt közlekedő, Németország 2010. március 26-án kelt és 2010. április 9-i és május 20-i levelével kiegészített kérelmében azonosított halászatban részt vevő, az Északi-tengeren, az ICES IIa övezet uniós vizein és a Skóciától nyugatra fekvő területen 120 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű fenékvonóhálóval fekete tőkehalra halászó, nyílt tengeri hajócsoport;g) az Írország lobogója alatt közlekedő, Írország 2010. március 26-án kelt kérelmében azonosított halászatban részt vevő, az Ír-tengeren norvég homárra abban az időszakban halászó hajók csoportja, amikor a szóban forgó hajók kizárólag a 43/2009/EK rendelet III. mellékletének 2. függelékében meghatározott szelektáló rácshoz hasonló eszközzel halásznak;-  h) a Franciaország lobogója alatt közlekedő, Franciaország 2010. március 24-én kelt és 2010. március 25-i, március 29-i, április 8-i és május 20-i levelével kiegészített kérelmében azonosított halászatban részt vevő, a Skóciától nyugatra fekvő területen legalább 110 mm-nél nagyobb szembőségű fenékvonóhálóval mélytengeri fajokra halászó hajócsoport.”3. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ezt a rendeletet 2010. január 1-jétől kell alkalmazni, az 1. cikk (5) bekezdésének és a 2. cikknek a kivételével, amelyeket 2010. február 1-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 21., 2010.1.26., 1. o.[2] HL L 96., 2009.4.15., 1. o.[3] HL L 348., 2008.12.24., 20. o.[4] HL L 21., 2010.1.26., 1. o.[5] HL L 318., 2007.12.5., 1. o.[6] HL L 96., 2009.4.15., 1. o.[7] HL L 214., 2009.8.19., 16. o.