               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.8.30.
            COM(2016) 543 final
            2016/0259(COD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            a kulturális örökség európai évéről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az európai kulturális örökségben meghonosodott eszmények, elvek és értékek az emlékezés, a megértés, az identitás, a párbeszéd, a kohézió és a kreativitás közös forrását jelentik Európa számára. Az európai kulturális menetrend
                  1
                2007. évi elfogadása óta a kulturális örökség a Tanács egymást követő kulturális munkatervei – többek között a 2015–2018 közötti időszakra vonatkozó jelenlegi terv
                  2
                keretében prioritást élvez. Európai szintű együttműködésre főként a nyitott koordinációs módszer alkalmazásával kerül sor. 2014-ben a kulturális örökséggel kapcsolatos szakpolitikák társadalmi és gazdasági előnyök megvalósításában betöltött szerepe hangsúlyosan szerepelt a fenntartható Európa stratégiai erőforrásául szolgáló kulturális örökségről szóló (2014. május 21-i) tanácsi következtetésekben
                  3
               , valamint „A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé” című bizottsági közleményben
                  4
               . A közleményt üdvözölte a Régiók Bizottsága a 2015. április 16-i véleményében
                  5
               , valamint az Európai Parlament is, amely 2015. szeptember 8-án állásfoglalást
                  6
                fogadott el.

               A kulturális örökség európai éve tárgyában a Bizottsághoz intézett felhívás szerepelt a kulturális örökség vonatkozásában a participatív kormányzásról szóló, 2014. november 25-én elfogadott tanácsi következtetésekben
                  7
               . Az Európai Parlament az állásfoglalásában hasonló felhívást fogalmazott meg, és felkérte a Bizottságot arra, hogy „nyilvánítsa, lehetőleg 2018-at a kulturális örökség európai évének”. A Régiók Bizottsága is megismételte ezt a felhívást a véleményében, és hangsúlyozta, hogy a kulturális örökség európai éve elősegítené a közös célok megvalósulását összeurópai kontextusban.

               Ahogyan a bizottsági közlemény hangsúlyozza, a kulturális örökségnek az európai gazdasági növekedéshez és társadalmi kohézióhoz való hozzájárulása nem kellőképpen ismert és azt gyakran alulbecsülik. Ugyanakkor Európában a kulturális örökség ágazata számos kihívással szembesül. Ezek többek között a következők: csökkenő állami költségvetések; visszaeső részvétel a hagyományos kulturális tevékenységekben; az örökségi helyszíneket érő növekvő környezeti és fizikai nyomás; a digitális átmenet következtében átalakuló értékláncok és elvárások; valamint a kulturális alkotások illegális kereskedelme.

               Mint minden európai év esetében, a legfontosabb célkitűzés a kihívásokra és a lehetőségekre irányuló figyelemfelkeltés, illetve az EU közös megoldások előmozdításában betöltött szerepének hangsúlyozása. Az európai kulturális menetrend célkitűzéseivel összhangban a kulturális örökség európai évének az alábbi általános célkitűzéseket kell követnie:

               –Hozzájárul az európai kulturális örökségnek a kulturális sokszínűség és az interkulturális párbeszéd döntő fontosságú elemeként betöltött szerepe hangsúlyosabbá tételéhez. Ki kell emelnie a kulturális örökség megőrzésének és védelmének, valamint szélesebb és változatosabb közönséghez való eljutásának biztosítását szolgáló legmegfelelőbb eszközöket. Ezek magukban foglalnak közönségfejlesztési intézkedéseket és a kulturális örökség védelmére irányuló oktatást, a tagállamok hatásköreinek maximális tiszteletben tartása mellett, ezáltal előmozdítva a társadalmi befogadást és integrációt.

               –Közvetlen és közvetett gazdasági potenciálja révén fokoznia kell az európai kulturális örökség gazdasághoz és társadalomhoz való hozzájárulását. Ilyen potenciál többek között a kulturális és kreatív iparágak támogatására, az alkotás és az innováció ösztönzésére, a fenntartható idegenforgalom előmozdítására, valamint a hosszú távú helyi munkahelyteremtésre való képesség.

               –Az európai kulturális örökség és szakértelem tekintetében a partnerországokban tapasztalható érdeklődésre alapozva hozzá kell járulnia a kulturális örökségnek az EU nemzetközi dimenziója fontos elemeként történő előmozdításához. A kulturális örökség kulcsszerepet tölt be több külkapcsolati programban, főként – de nem kizárólag – a Közel-Keleten. A kulturális örökség értékének előmozdítása válaszlépést is jelent a kulturális kincsek szándékos megsemmisítésére a konfliktus sújtotta övezetekben
                  8
               .

               A kulturális örökség európai éve a múlt gazdagabb és közös értelmezése révén lehetőséget biztosít majd az európai polgároknak a jelen jobb megértéséhez. Az európai év ösztönözni fogja a kulturális örökség társadalmi és gazdasági előnyeinek, valamint a gazdasági növekedéshez és a társadalmi kohézióhoz való hozzájárulásának megfelelőbb értékelését. Ez például a fenntartható idegenforgalom és a városrehabilitáció előmozdítása terén mérhető fel. Az európai év hangsúlyt fog fektetni a digitalizációhoz kapcsolódó kihívásokra és lehetőségekre. A védelem, az irányítás, a fejlesztés, a kormányzás, valamint a kutatási és innovációs tevékenységek terén bevált gyakorlatok terjesztése révén hozzájárul majd a feltárt kihívások leküzdéséhez is. Hangsúly kerül a kulturális örökség területén a technológiai és a szociális innováció tekintetében bekövetkezett közelmúltbeli áttörésekre, valamint az e területeken végrehajtott uniós kezdeményezésekre.

               •Összhang a szakpolitikai területen már meglévő rendelkezésekkel

               A kulturális örökség európai éve meglévő uniós programok segítségével valósul meg. A kulturális örökség több, megőrzésre, digitalizációra, infrastruktúrára, kutatásra és fejlesztésre, valamint készségfejlesztésre szolgáló uniós program keretében jelenleg számottevő uniós finanszírozásra jogosult. E programok többek között a következők: Kreatív Európa, az európai strukturális és beruházási alapok, Horizont 2020, Erasmus+, valamint Európa a polgárokért. A Kreatív Európa program keretében a következő három, kifejezetten a kulturális örökségre irányuló uniós fellépés finanszírozására kerül sor: Európai Örökség Napok, az Európai Unió Kulturális Öröksége díj, valamint az Európai Örökség cím.

               Az európai év lehetőséget biztosít arra, hogy a tagállamok és az érdekeltek együttműködjenek a kulturális örökség határozottabb és integráltabb megközelítésének kialakítása érdekében. E megközelítés célja az európai kulturális örökség előmozdítása és védelme, illetve a belső és társadalmi értékének, valamint a foglalkoztatáshoz és a növekedéshez való hozzájárulásának maximalizálása. Erre a szubszidiaritás elvének maximális tiszteletben tartása mellett kerül sor.

               Más európai évekhez hasonlóan az intézkedések között lesznek európai, nemzeti, regionális és helyi szintű tájékoztatási és promóciós kampányok, rendezvények és kezdeményezések. Rendeltetésük a fontos üzenetek közvetítése és a bevált gyakorlatokkal kapcsolatos információk terjesztése lesz.

               Minden erőfeszítést meg kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy az európai év során szervezett tevékenységek az egyes tagállamok igényeihez és körülményeihez igazodjanak. A tagállamok ezért felkérést kapnak arra, hogy nevezzenek ki egy nemzeti koordinátort, aki a kulturális örökség európai évében való részvételük megszervezéséért felelős. Létrehozzák a nemzeti koordinátorok képviselőiből álló európai irányítócsoportot. A Bizottság üléseket hív össze a nemzeti koordinátorokkal, hogy az európai év lebonyolítását összehangolják, és információt cseréljenek annak nemzeti és európai szintű végrehajtásáról.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               A javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 167. cikke. E cikk kimondja, hogy „Az Unió hozzájárul a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket, ugyanakkor előtérbe helyezve a közös kulturális örökséget”. Az Unió emellett ösztönzi „a tagállamok közötti együttműködés előmozdítását” a kultúra területén, és szükség esetén támogatja és kiegészíti tevékenységüket.

               •Szubszidiaritás

               A javaslat célkitűzéseit kizárólag tagállami fellépéssel nem lehet kellő mértékben megvalósítani. Ennek az az oka, hogy a csupán nemzeti szintű fellépésből hiányozna a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjének európai dimenziója. Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikke kimondja, hogy az Európai Unió tiszteletben tartja a tagállamok kulturális és nyelvi sokféleségét, továbbá biztosítja Európa kulturális örökségének megőrzését és további gyarapítását. Az Unió e célkitűzéseket a megfelelő eszközökkel, a Szerződésekben ráruházott hatáskörök keretein belül valósítja meg. Ezenfelül a tagállami fellépést az EU-n belül és kívül kialakult figyelem és láthatóság jellemezné.

               •Arányosság

               A fellépés javasolt menete egyszerű. A meglévő programokra és a kommunikációs tevékenységek hangsúlyának az európai év témáira való áthelyezésére épül. A fellépés nem ró aránytalan igazgatási terheket a javaslatot végrehajtó szervekre.

               Az uniós fellépés támogatja és kiegészíti a tagállamok erőfeszítéseit. Ez a fellépés először is javítani fogja az EU saját eszközeinek eredményességét. Másodszor, a katalizátor szerepét tölti majd be azáltal, hogy ösztönzi a tagállamok közötti szinergiákat és együttműködést, a kulturális szervezeteket és alapítványokat, valamint a magán- és a közvállalkozásokat.

               Az uniós fellépés nem lépné túl a feltárt problémák kezeléséhez szükséges mértéket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Az európai parlamenti és tanácsi határozat a legmegfelelőbb jogi aktus annak biztosításához, hogy a jogalkotó hatóság teljes körűen részt vegyen a 2018. évnek a kulturális örökség európai évévé nyilvánításában.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               A javaslat előkészítése során a Bizottság a kulturális örökség ágazatának jellegét, valamint magas szervezettségi és szakosodási fokát, a tagállamok hatásköreit, emellett a szakmai szervek és a nemzetközi szervezetek szerepét lefedő számos érdekelt fél részvételével célirányos konzultációsorozatot bonyolított le. Ezen túlmenően a Bizottság különös figyelmet fordított a fent említett tanácsi következtetésekre, az Európai Parlament állásfoglalására és a Régiók Bizottsága véleményére.

               Uniós szinten a kulturális örökséget érintő szakpolitikai fejleményekről a közelmúltban szerteágazó vita folyt. Ezt azok a testületek segítették elő, amelyek a kulturális örökséggel kapcsolatos szakpolitikákért felelős tagállami hatóságokat tömörítik. Ilyen testület többek között „Az Unió és a kulturális örökség” vitacsoport és az örökségi intézményvezetők európai fóruma (EHHF). Más kormányközi és nem kormányzati szervezetek közé tartozik a Múzeumok Nemzetközi Tanácsa (ICOM), a Műemlékek és Műemlékhelyszínek Nemzetközi Tanácsa (ICOMOS), a Kulturális Javak Megóvása és Helyreállítása Tanulmányozásának Nemzetközi Központja (ICROM), az Európa Tanács. A területen működő egyéb fontos hálózatok: az Europa Nostra, az európai kulturális örökség szövetsége 3.3
                  9
                és az Európai Múzeumi Szervezetek Hálózata (NEMO).

               Különféle egyéb fejlemények is voltak. 2015 áprilisában az Európa Tanács kulturális miniszterei elfogadták a namuri nyilatkozatot. E nyilatkozatban üdvözölték az Európai Unió Tanácsának az örökség európai éve megrendezésére vonatkozó elképzelését. Azt kérték, hogy az Európa Tanács, valamint az Európai Kulturális Egyezmény valamennyi részes állama kapjon felkérést a részvételre.

               2015. június 29-én, az Európa Tanács égisze alatt 1975-ben rendezett építészeti örökség európai éve 40. évfordulójának előestéjén a német kulturális örökségvédelmi bizottság (Deutsches Nationalkomitee für Denkmalschutz) nyilvános vitát rendezett Bonnban – a Világörökség Bizottság ülésével összefüggésében – az európai évre irányuló javaslatról.

               Egy másik releváns vitát rendezett 2015 áprilisában az Europa Nostra brüsszeli irodája a tagszervezetek ügyvezetőinek kiválasztott csoportjával. 2015. júniusi közgyűlésén az Europa Nostra teljes tagsága megvitatta a kulturális örökség európai évének célját és az esetlegesen kialakítandó főbb fellépéseket. A közgyűlés Oslóban került megrendezésre az Európai Bizottság részvételével.

               Az érdekelt felekkel „A kulturális örökség európai éve – 2018” elnevezésű nyitott munkacsoport keretében is folyt konzultáció, amelyet a német kulturális örökségvédelmi bizottság, valamint a kultúráért és a médiáért felelős szövetségi kormánybiztos szervezett. Ennek eredményeként egy vitaanyag („Sharing Heritage”’ [Az örökség megosztása]
                  10
               ) jött létre, amelyet a Bizottság figyelembe vett e javaslat kidolgozása során. A vita „Az Unió és a kulturális örökség” vitacsoport tagjaival, többek között Belgium, Bulgária, Németország, Franciaország, Görögország, Olaszország, Luxemburg, Lettország, Litvánia, Hollandia, Norvégia, Lengyelország, Spanyolország, Svédország, Svájc és az Egyesült Királyság nemzeti igazgatási szerveinek szakértőivel zajlott. További szakértők érkeztek Észtországból, Ausztriából, Portugáliából és Szlovákiából, illetve megfigyelői státusszal rendelkező különböző szervezetektől, többek között a Kulturális Közigazgatási Képzési Központok Európai Hálózatától (ENCATC), az Europa Nostra szervezettől, az Európai Múzeumi Szervezetek Hálózatától és másoktól.

               Olaszország és Spanyolország EU melletti állandó képviselete „A kulturális örökség európai éve: az örökség megosztása, közös kihívás” címmel 2015. október 28-án szemináriumot rendezett. Ezen részt vettek érdekelt szervezetek, például az Europa Nostra, nemzeti hatóságok és szakértők is.

               A javaslatról további vita folyt a fent említett vitacsoport 2015. szeptember 23–24-i luxemburgi, 2015. november 30–december 1-i római, 2016. május 9-i hágai ülésén, valamint az örökségi intézményvezetők európai fórumának 2016. május 19–20-i berni ülésén. Végezetül újabb vitára került sor a 2016. április 19-én tartott 2016. évi európai kulturális fórum keretében.

               •Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

               A kezdeményezés független elemzésekre és tanulmányokra, különösen a „Cultural Heritage Counts for Europe” (A kulturális örökség fontos Európának)
                  11
                jelentésre fog épülni. E jelentés egy kétéves átfogó projekt eredménye, amelyet az EU Kultúra programja finanszírozott azzal a céllal, hogy bizonyítékokat gyűjtsön a kulturális örökség értékére, illetve annak az európai gazdaságra, kultúrára és társadalomra, valamint a környezetre gyakorolt hatására vonatkozóan.

               A kezdeményezés a Horizont 2020 keretprogram kulturális örökséggel foglalkozó szakértői csoportjának
               „Getting cultural heritage to work for Europe”
                  12
                (A kulturális örökség működtetése Európa számára) című jelentésére és a „Kulturális örökség és globális változás” című közös programozási kezdeményezés stratégiai kutatási menetrendjére
                  13
                is fog épülni. A kezdeményezés végül a Horizont 2020 keretprogram kulturális örökséggel és európai identitásokkal foglalkozó társadalmi platformjára, az érdekelt felekkel folytatott konzultáción alapuló CULTURALBASE többéves kezdeményezésre
                  14
               , valamint új kutatási infrastruktúrák – a DARIAH-ERIC (a művészeteket és bölcsészettudományt szolgáló digitális kutatási infrastruktúra) és az E-HIS (az örökségvédelmi tudományt szolgáló európai kutatási infrastruktúra)
                  15
                – létrehozására épül.

               A 2007–2013 közötti időszak kohéziós politikai programjainak az Európai Regionális Fejlesztési Alapra (ERFA) és a Kohéziós Alapra (KA) összpontosító utólagos értékelése kultúrával és idegenforgalommal foglalkozó 9. munkacsomagja megállapította, hogy a kultúrára és az idegenforgalomra irányuló befektetés felélénkítheti egy-egy régió gazdaságát és javíthatja a társadalmi befogadást.

               A 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó hetedik keretprogramnak, az EU 2007 és 2013 közötti kutatásfinanszírozási programjának az utólagos értékelése megállapította, hogy a program eredményes volt a tudományos kiválóság fokozásában és Európa ipari versenyképességének megerősítésében. Ennek során hozzájárult az európai növekedéshez és foglalkoztatáshoz olyan területeken, amelyek jellemzően nemzeti hatáskörbe tartoznak. A hetedik keretprogram több mint 180 millió EUR támogatást biztosított az európai kulturális örökség különböző (materiális, immateriális és digitális) aspektusaira irányuló kutatáshoz a környezet, a társadalomtudományok és a bölcsészettudományok, a digitális kulturális örökség, az ipari technológiák, a nemzetközi együttműködés és az (e-)infrastruktúra témakörében. A meglévő ismeretanyagot jobban ki kellene használni.

               •Hatásvizsgálat

               Nincs szükség hatásvizsgálatra, mivel a javasolt kezdeményezés célkitűzései meglévő uniós programok célkitűzései körébe tartoznak. A kulturális örökség európai éve megvalósítható a meglévő költségvetési korlátokon belül olyan programok alkalmazásával, amelyek a finanszírozási prioritások évenkénti vagy többévenkénti meghatározásáról rendelkeznek. A javasolt kezdeményezés nem kötelezné a Bizottságot jogalkotási természetű külön fellépésre. A javasolt kezdeményezésnek nem lenne a hatályos jogi aktusokon túlmutató jelentős társadalmi, gazdasági vagy környezeti hatása.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Az európai év nem igényel kiegészítő finanszírozást. Ez a kezdeményezés nem igényel további uniós költségvetést. Az érintett programokban a prioritások évenkénti vagy többévenkénti meghatározása kellően rugalmas a korábbi európai évekhez hasonló léptékű figyelemfelkeltési kampány kilátásba helyezéséhez.

               2016/0259 (COD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               a kulturális örökség európai évéről

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 167. cikkére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére
                  16
               ,

               rendes jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)Az európai kulturális örökségben meghonosodott eszmények, elvek és értékek az emlékezés, a megértés, az identitás, a párbeszéd, a kohézió és a kreativitás közös forrását jelentik Európa számára. A kulturális örökség szerepet játszik az Európai Unióban, ahogyan az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) preambulumában szerepel, amely kimondja, hogy az aláíró felek „ösztönzést [merítenek] Európa kulturális, vallási és humanista örökségéből”.

               (2)Az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy az Európai Unió tiszteletben tartja saját kulturális és nyelvi sokféleségét, továbbá biztosítja Európa kulturális örökségének megőrzését és további gyarapítását.

               (3)Az EUMSZ 167. cikkének (1) bekezdése azt a feladatot ruházza az Európai Unióra, hogy járuljon hozzá „a tagállamok kultúrájának virágzásához, tiszteletben tartva nemzeti és regionális sokszínűségüket, ugyanakkor előtérbe helyezve a közös kulturális örökséget.” Az Unió fellépésének célja a tagállamok közötti együttműködés előmozdítása és szükség esetén tevékenységük támogatása és kiegészítése többek között az európai népek kultúrája és történelme ismeretének és terjesztésének javítása, valamint az európai jelentőségű kulturális örökség megőrzése és védelme területén (az EUMSZ 167. cikkének (2) bekezdése).

               (4)Ahogyan „A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé” című közleményében
                  17
                az Európai Bizottság kiemeli, a kulturális örökség a jövő generációi számára letétben tartott közös erőforrásokat és javakat jelenti, amely generációkról való gondoskodás valamennyi érdekelt fél közös felelőssége.

               (5)A kulturális örökség kulturális, környezeti, társadalmi és gazdasági szempontból jelentős értéket képvisel az európai társadalom számára. Ezért fenntartható kezelése a 21. század stratégiai döntését jelenti, ahogyan a Tanács a fenntartható Európa stratégiai erőforrásául szolgáló kulturális örökségről szóló, 2014. május 21-i következtetéseiben
                  18
                hangsúlyozza. Az értékteremtés, a készségek és a munkahelyek, valamint az életminőség tekintetében történő hozzájárulása alulértékelt.

               (6)A kulturális örökség az európai kulturális menetrend
                  19
                központi eleme. A kulturális örökség a 2015–2018 közötti időszakra vonatkozó európai kulturális együttműködés négy prioritásának egyike, ahogyan a Tanács által 2014. november 25-én elfogadott jelenlegi kulturális munkatervben
                  20
                szerepel.

               (7)A kulturális örökség „a múlt által ránk hagyott források összessége – legyen az tárgyi, szellemi vagy digitális (eleve digitális vagy digitalizált) formátumú –, beleértve a műemlékeket, lelőhelyeket, tájakat, készségeket, gyakorlatokat, tudást és az emberi kreativitás megnyilvánulásait, valamint azokat a gyűjteményeket, amelyeket olyan köz-, illetve magánszervezetek őriznek és tartanak fenn, mint a múzeumok, a könyvtárak és az archívumok”, ahogyan a fent említett, 2014. május 21-i következtetésekben szerepel.

               (8)A kulturális örökséget az Európát benépesítő különféle civilizációk kulturális kifejezéseinek szintézise és ötvözése teremtette meg az idők során. Az európai év segítségével ösztönözhető és előmozdítható annak megértése, hogy a kulturális kifejezések sokszínűségének védelme és előmozdítása jelentőséggel bír. E megértés megvalósulásának egyik módját – a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, az UNESCO által 2005. október 20-án elfogadott, az EU-val mint részes féllel létrejött egyezménnyel
                  21
                összhangban – oktatási és fokozottabb figyelemfelkeltési programok jelentenék.

               (9)A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény, amelynek az EU és a tagállamok többsége részes fele, a kulturális életben, üdülési, szabadidős és sporttevékenységekben való részvételről szóló 30. cikkében kimondja, hogy a részes államok elismerik a fogyatékossággal élő személyek azon jogát, hogy másokkal azonos alapon vegyenek részt a kulturális életben, és minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítására, hogy a fogyatékossággal élő személyek többek között hozzáférjenek a kulturális előadások vagy szolgáltatások helyszínéhez, mint például a színházhoz, múzeumhoz, mozihoz, könyvtárhoz és utazási irodához, továbbá lehetőség szerint hozzáférjenek az emlékművekhez és a jelentősebb nemzeti kulturális helyszínekhez.

               (10)Az „Access City” európai díj bebizonyította, hogy a városok kulturális öröksége a természetüket és az értékeiket tiszteletben tartó módon hozzáférhetővé tehető a fogyatékossággal élők, az idősek, valamint a csökkent mozgásképességű vagy más jellegű ideiglenes egészségkárosodással élő személyek számára, és bevált gyakorlatot jelent.

               (11)A kulturális örökség fontos szerepet tölthet be a közösségi kohézió szempontjából olyan időszakban, amikor a kulturális sokszínűség fokozódik az európai társadalmakban. A kulturális örökséggel kapcsolatos szakpolitikák új, participatív és interkulturális megközelítései, valamint a minden kulturális örökségnek egyenlő méltóságot tulajdonító oktatási kezdeményezések fokozhatják a bizalmat, a kölcsönös elismerést és a társadalmi kohéziót.

               (12)Ezt a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend
                  22
                is elismeri, amely a globális polgárságot, a kulturális sokszínűséget és a kultúrák közötti párbeszédet a fenntartható fejlődés átfogó alapelveinek tekinti. Elismeri, hogy minden kultúra és civilizáció hozzájárulhat a fenntartható fejlődéshez és döntő módon ösztönözheti azt. A kultúra kifejezetten említésre kerül a 2030-ra vonatkozó menetrend több fenntartható fejlesztési céljában: például a 4. célban (oktatás), az 5. célban (nemek), a 8. és 12. célban az idegenforgalom vonatkozásában (fenntartható növekedési/fogyasztási minták) és különösen a 11. célban (városok-örökség).

               (13)Annak fokozott elismerése nemzetközi szinten, hogy az embereket kell a kulturális örökség kiterjesztett és tudományágakon átívelő koncepciójának középpontjába állítani, megerősíti, hogy elő kell segíteni a kulturális örökséghez való szélesebb körű hozzáférést. Ez különböző közönségek megszólításával, valamint a helyek, épületek, termékek és szolgáltatások elérhetőségének javításával valósítható meg, a különleges igényeknek és a demográfiai változás vonzatainak figyelembevétele mellett.

               (14)A kulturális örökség kezelését, helyreállítását, megőrzését, újrahasználatát, hozzáférhetőségét és előmozdítását célzó szakpolitikák, valamint a kulturális örökséghez kapcsolódó szolgáltatások elsősorban nemzeti, regionális vagy helyi hatáskörbe tartoznak. Mindazonáltal a kulturális örökség egyértelmű európai dimenzióval jellemezhető, és arra a kulturális szakpolitikákon kívül több uniós szakpolitika kitér. Ezek többek között a következők: oktatás, mezőgazdaság és vidékfejlesztés, regionális fejlesztés, társadalmi kohézió, tengerügy, környezet, idegenforgalom, a digitális menetrend, kutatás és innováció, valamint kommunikáció.

               (15)Annak érdekében, hogy teljes mértékben kiaknázzák az európai gazdaságok és társadalmak szempontjából bennük rejlő lehetőségeket, a kulturális erőforrások több közpolitikán átívelő védelme, fejlesztése és kezelése tényleges többszintű kormányzást és jobb ágazatközi együttműködést igényel. Ez minden érdekelt felet érint, többek között hatóságokat, magánszemélyeket, civil társadalmi szervezeteket, nem kormányzati szervezeteket és az önkéntes ágazatot.

               (16)A Tanács a 2014. november 25-i következtetéseiben
                  23
                felkérte a Bizottságot, hogy mérlegelje „A Kulturális Örökség Európai Évére” irányuló javaslat előterjesztését.

               (17)Az Európai Parlament a 2015. szeptember 8-i állásfoglalásában azt ajánlotta, hogy nyilvánítsanak egy évet, lehetőleg 2018-at a kulturális örökség európai évének.
                  24

               (18)A Régiók Bizottsága a 2014. április 16-i véleményében
                  25
                üdvözölte a kulturális örökség európai évére irányuló tanácsi javaslatot, és hangsúlyozta, hogy a kulturális örökség európai éve elősegítené a közös célok megvalósulását összeurópai kontextusban.

               (19)A kulturális örökség európai évének kijelölésével eredményesen folytatható társadalmi figyelemfelkeltés, a bevált gyakorlatokra vonatkozó információk terjesztése, a kutatás és az innováció előmozdítása, valamint szakpolitikai vita. Az e célkitűzések uniós, nemzeti, regionális és helyi szintű egyidejű előmozdítását szolgáló környezet megteremtése révén nagyobb mértékű szinergia és jobb erőforrás-kihasználás valósulhat meg.

               (20)A kulturális örökség több külkapcsolati programban is beavatkozási terület, főként – de nem kizárólag – a Közel-Keleten. A kulturális örökség értékének előmozdítása válaszlépést is jelent a kulturális kincsek szándékos megsemmisítésére a konfliktus sújtotta övezetekben
                  26
               . Fontos lesz annak biztosítása, hogy a kulturális örökség európai éve és a megfelelő kereteken belül kialakított összes külkapcsolati kezdeményezés egymást kiegészítő jellegűek legyenek. A megfelelő külkapcsolati eszközök keretében a kulturális örökség védelmét és előmozdítását célzó fellépéseknek többek között tükrözniük kell a harmadik országokkal folytatott tapasztalat- és értékcseréhez kapcsolódó kölcsönös érdeket. A kulturális örökség európai éve elő fogja mozdítani az érintett kultúrák kölcsönös ismeretét, tiszteletét és megértését.

               (21)Bár e határozat címzettjei a tagállamok, a bővítésben érintett országokat mégis szorosan be kell vonni a kulturális örökség európai éve keretébe tartozó fellépésekbe. Adott esetben az európai szomszédságpolitika országainak és más partnerországoknak a bevonására is törekedni kell. Ez az együttműködésre és a párbeszédre szolgáló megfelelő kereteken belül, különösen az EU és ezen országok közötti civil társadalmi párbeszéd összefüggésében valósítható meg.

               (22)Az európai kulturális örökség védelme, megőrzése és fejlesztése meglévő uniós programok célkitűzései között szerepel. Ezért a kulturális örökség európai éve e programok alkalmazásával, a hatályos rendelkezéseik szerint és a finanszírozási prioritások évenkénti vagy többévenkénti meghatározásával valósítható meg. Például az oktatás, a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés, a regionális fejlesztés, a társadalmi kohézió, a tengerügy, a környezet, az idegenforgalom, az európai digitális egységes piaci stratégia, a kutatás és az innováció, valamint a kommunikáció területén alkalmazott programok és szakpolitikák közvetlen és közvetett módon hozzájárulnak az európai kulturális örökség védelméhez, fejlesztéséhez, innovatív újrahasználatához és előmozdításához, és a jogi kereteiknek megfelelően támogathatják a kezdeményezést.

               (23)E határozat célja, hogy támogassa az európai kulturális örökség védelmére, megőrzésére, újrahasználatára és előmozdítására irányuló tagállami erőfeszítéseket. Mivel ezt a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, valamint a transznacionális információcsere szükségességére és a bevált gyakorlatoknak az Unió egészében történő terjesztésére tekintettel uniós szinten jobban megvalósíthatók, az Európai Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem lépi túl az e célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Tárgy

               A 2018. évet a kulturális örökség európai évének (a továbbiakban: európai év) nyilvánítjuk.

               2. cikk

               Célkitűzések

               (1) Az európai kulturális menetrend célkitűzéseivel összhangban az európai év általános célkitűzései a következők: az Unió, a tagállamok, a regionális és helyi hatóságok által az Európai Unió (EU) kulturális örökségének védelme, megőrzése, újrahasználata, fejlesztése, kiaknázása és előmozdítása érdekében tett erőfeszítések – többek között a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok cseréjével történő – ösztönzése és támogatása. Különös tekintettel a következőkre:

               a)Hozzájárul az európai kulturális örökségnek a kulturális sokszínűség és az interkulturális párbeszéd döntő fontosságú elemeként betöltött szerepéhez. Ki kell emelnie azokat a legmegfelelőbb eszközöket, amelyek a kulturális örökség megőrzésének és védelmének, valamint szélesebb és változatosabb közönséghez való eljutásának biztosítását szolgálják. Ezek magukban foglalnak közönségfejlesztési intézkedéseket és a kulturális örökségre irányuló oktatást, a tagállamok hatásköreinek maximális tiszteletben tartása mellett, ezáltal előmozdítva a társadalmi befogadást és integrációt.

               b)Közvetlen és közvetett gazdasági potenciálja révén fokozza az európai kulturális örökség gazdasághoz és társadalomhoz való hozzájárulását. Ilyen potenciál többek között a kulturális és kreatív iparágak támogatására, az alkotás és az innováció ösztönzésére, a fenntartható idegenforgalom előmozdítására, a társadalmi kohézió javítására, valamint a hosszú távú munkahelyteremtésre való képesség.

               c)Az európai kulturális örökség és szakértelem tekintetében a partnerországokban felmerült érdeklődésre alapozva hozzájárul a kulturális örökségnek az Unió nemzetközi dimenziója fontos elemeként történő előmozdításához.

               (2) A kulturális örökség európai évének konkrét célkitűzései a következők:

               a)emberközpontú, inkluzív, előretekintő, integráltabb és ágazatközi megközelítések ösztönzése a kulturális örökség mindenki számára való elérhetősége, védelme, megőrzése, innovatív újrahasználata és fejlesztése érdekében;

               b)a kulturális örökséget érintő többszintű kormányzásra és a kulturális örökség kezelésére szolgáló innovatív modellek előmozdítása minden érdekelt fél, többek között hatóságok, magánszemélyek, civil társadalmi szervezetek, nem kormányzati szervezetek és az önkéntes ágazat bevonásával;

               c)vita, kutatási és fejlesztési tevékenységek előmozdítása és a bevált gyakorlatok cseréje a kulturális örökség megőrzésének és védelmének minőségéről, valamint a történelmi környezetbe való kortárs beavatkozásokról, továbbá mindenki számára – a fogyatékossággal élőket is ideértve – elérhető megoldások előmozdítása;

               d)a kulturális örökség társadalomhoz és gazdasághoz való pozitív hozzájárulásának kiemelése és ösztönzése kutatással és innovációval, többek között uniós szintű tudományos bizonyítékokkal, valamint mutatók és referenciaértékek kialakításával;

               e)a kulturális örökséget érintő helyi fejlesztési stratégiák ösztönzése, többek között a fenntartható kulturális idegenforgalom előmozdításával;

               f)speciális készségek fejlesztésének támogatása, valamint a tudásmenedzsment és a tudástranszfer javítása a kulturális örökség ágazatában, a digitális átállás vonzatainak figyelembevételével;

               g)a kulturális örökségnek a kortárs alkotás és innováció ihletforrásaként történő előmozdítása, valamint a kulturális és kreatív ágazatok és közösségek, illetve a kulturális örökség ágazata közötti kölcsönös inspirációban és fokozottabb kölcsönhatásban rejlő potenciál kihangsúlyozása;

               h)az európai kulturális örökség jelentőségére irányuló figyelemfelkeltés az oktatás és az egész életen át tartó tanulás keretében, különösen a fiatalokra és a helyi közösségekre összpontosítva;

               i)az EU-n kívüli országokkal létesítendő erősebb kötelékek kialakítása érdekében a kulturális örökség tárgyában folytatott nemzetközi együttműködésben rejlő potenciál kihangsúlyozása, valamint a kultúrák közötti párbeszéd, a konfliktust követő megbékélés és a konfliktusmegelőzés ösztönzése;

               j)a kulturális örökségre irányuló kutatás és innováció előmozdítása; a kutatási eredmények valamennyi érdekelt fél – többek között a hatóságok és a magánszektor – általi felhasználásának és kiaknázásának megkönnyítése, valamint a kutatási eredmények szélesebb közönséghez történő eljuttatásának megkönnyítése; továbbá

               k)az Unió és a tagállamok közötti szinergiák ösztönzése, ideértve a kulturális javak illegális kereskedelmének megakadályozását célzó kezdeményezések fokozását is.

               3. cikk

               Az intézkedések tartalma

               (1) A 2. cikkben kitűzött célok eléréséhez szükséges intézkedések az európai év célkitűzéseihez kapcsolódó, következő európai, nemzeti, regionális vagy helyi szinten végzendő tevékenységekre terjednek ki:

               a)a kulturális örökség jelentőségére és értékére vonatkozó vita ösztönzését és figyelemfelkeltést célzó konferenciák, rendezvények és kezdeményezések, valamint a polgárok és az érdekelt felek szerepvállalásának elősegítése;

               b)az Európa gazdag örökségéből származó bizonyítékok felhasználásával tájékoztatási, oktatási és figyelemfelkeltési kampányok olyan értékek közvetítése érdekében, mint a sokszínűség és a kultúrák közötti párbeszéd, valamint a nagyközönség hozzájárulásának ösztönzése az örökségvédelemhez és -kezeléshez, és általánosabban az európai év célkitűzéseinek megvalósulásához;

               c)a nemzeti, regionális és helyi igazgatási szervek és más szervezetek tapasztalatainak és bevált gyakorlatainak megosztása a kulturális örökségre vonatkozó információk terjesztése érdekében; továbbá

               d)tanulmányok készítése, kutatási és innovációs tevékenységek lebonyolítása, valamint az eredményeik európai vagy nemzeti szinten történő terjesztése.

               (2) A Bizottság és a tagállamok meghatározhatnak más olyan tevékenységeket, amelyek hozzájárulhatnak az európai év 2. cikkben foglalt célkitűzéseihez, továbbá lehetővé tehetik, hogy az európai évre vonatkozó hivatkozásokat fel lehessen használni e tevékenységek népszerűsítése során, amennyiben azok hozzájárulnak a célkitűzések megvalósításához.

               4. cikk

               Nemzeti szintű koordináció

               Minden tagállam kinevez egy nemzeti koordinátort, aki a kulturális örökség európai évében való részvétel megszervezéséért felelős. A koordinátor gondoskodik a releváns tevékenységek nemzeti szintű koordinálásáért.

               5. cikk

               Uniós szintű koordináció

               A Bizottság üléseket hív össze a nemzeti koordinátorokkal, hogy az európai év lebonyolítását összehangolják, és információt cseréljenek annak nemzeti és európai szintű végrehajtásáról.

               6. cikk

               Nemzetközi együttműködés

               Az európai év céljából a Bizottság együttműködik az illetékes nemzetközi szervezetekkel, különösen az UNESCO-val és az Európa Tanáccsal, biztosítva az EU részvételének láthatóságát.

               7. cikk

               Finanszírozás

               Az európai évet támogató tevékenységek európai szintű társfinanszírozására az alkalmazandó szabályokkal összhangban, valamint a meglévő programok – különösen a Kreatív Európa program – szerinti prioritások évenkénti vagy többévenkénti meghatározásának meglévő lehetőségein belül kerül sor. Adott esetben más programok és szakpolitikák is támogathatják az európai évet a hatályos jogi és pénzügyi rendelkezéseik keretein belül.

               8. cikk

               Nyomon követés és értékelés

                A Bizottság 2019. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának az e határozatban előírt kezdeményezések végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről.

               8. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               9. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  Az Európai Parlament részéről
                        A Tanács részéről

                  Az elnök
                        Az elnök

               PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

               1.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

               1.1.A javaslat/kezdeményezés címe

               1.2.A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)

               1.3.A javaslat/kezdeményezés típusa

               1.4.Célkitűzés(ek)

               1.5.A javaslat/kezdeményezés indoklása

               1.6.Időtartama és pénzügyi hatás

               1.7.Tervezett irányítási módszer(ek)

               2.IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

               2.1.A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

               2.2.Irányítási és kontrollrendszer

               2.3.A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

               3.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

               3.1.A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?

               3.2.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

               3.2.1.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

               3.2.2.Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

               3.2.3.Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

               3.2.4.A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

               3.2.5.Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

               3.3.A bevételre gyakorolt becsült hatás

               PÉNZÜGYI KIMUTATÁS

               1.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI

               1.1.A javaslat/kezdeményezés címe

                  A kulturális örökség európai éve

               1.2.A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
                  27

                  SZAKPOLITIKAI TERÜLETEK: OKTATÁSI ÉS KULTURÁLIS TEVÉKENYSÉG(EK) KREATÍV EURÓPA

               1.3.A javaslat/kezdeményezés típusa

               X A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul

               ◻ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet / előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul
                  28

               ◻ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul

               ◻ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított intézkedésre irányul

               1.4.Célkitűzés(ek)

               1.4.1.A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek)

                  Nincs többéves stratégiai célkitűzés, tekintettel a kezdeményezésnek arra a sajátosságára, hogy európai évről van szó

               1.4.2.Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

                  … sz. konkrét célkitűzés

                  a) Hozzájárul az európai kulturális örökségnek a kulturális sokszínűség és az interkulturális párbeszéd döntő fontosságú elemeként betöltött szerepe hangsúlyosabbá tételéhez. Ki kell emelnie a kulturális örökség megőrzésének és védelmének, valamint szélesebb és változatosabb közönséghez való eljutásának biztosítását szolgáló legmegfelelőbb eszközöket. Ezek magukban foglalnak közönségfejlesztési intézkedéseket és a kulturális örökség védelmére irányuló oktatást, a tagállamok hatásköreinek maximális tiszteletben tartása mellett, ezáltal előmozdítva a társadalmi befogadást és integrációt.

                  b)
                        Közvetlen és közvetett gazdasági potenciálja révén fokozza az európai kulturális örökség gazdasághoz és társadalomhoz való hozzájárulását. Ilyen potenciál többek között a kulturális és kreatív iparágak támogatására, az alkotás és az innováció ösztönzésére, a fenntartható idegenforgalom előmozdítására, a társadalmi kohézió javítására, valamint a hosszú távú munkahelyteremtésre való képesség.

                  c)
                        Az európai kulturális örökség és szakértelem tekintetében a partnerországokban felmerült érdeklődésre alapozva hozzájárul a kulturális örökségnek az Unió nemzetközi dimenziója fontos elemeként történő előmozdításához.

                  A tevékenységalapú irányítás / tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

                  15.04 – Kreatív Európa

               1.4.3.Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

               Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/célcsoportokra.

                  – Tájékoztatási és reklámkampányok, európai, nemzeti, regionális és helyi szintű rendezvények és kezdeményezések, amelyek célja a fontos üzenetek közvetítése és a bevált gyakorlatokkal kapcsolatos információk terjesztése, beleértve az EU-nak a közös megoldások előmozdításában betöltött szerepét.

                  – A kulturális örökség fontosságának tudatosítása az uniós polgárokban, valamint a növekedéshez, a munkahelyteremtéshez és a társadalmi kohézióhoz nemzeti és európai szinten való hozzájárulásának erősítése.

                  – A kihívások hangsúlyozása, valamit a kulturális örökség védelmére, megőrzésére és kezelésére kínálkozó lehetőségek fokozása, beleértve a digitalizáláshoz kapcsolódó lehetőségeket.

               1.4.4.Eredmény- és hatásmutatók

               Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat.

                  A tájékoztatási kampány keretében elért eredmények

               1.5.A javaslat/kezdeményezés indoklása

               1.5.1.Rövid vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)

                  Rövid táv: Megfelelőbb tájékoztatás az uniós értéket képviselő kulturális örökség jelentőségéről, valamint az Uniónak ezen érték megőrzésében játszott szerepéről

                  Hosszú táv: A kulturális örökség jelentőségének fokozott tudatosítása az uniós polgárok körében, valamint az Unió pozitív szerepének szélesebb körű elismerése

               1.5.2.Az uniós részvételből adódó többletérték

                  – Az európai kulturális örökségnek a gazdasági növekedésben és a társadalmi kohézióban betöltött jelentőségére irányuló hangsúlyozott figyelemfelkeltés

                  – A kihívásokra és a lehetőségekre irányuló figyelemfelkeltés, illetve az EU közös megoldások előmozdításában betöltött szerepének hangsúlyozása

               1.5.3.Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

                  Az elmúlt tíz évben megrendezett európai évek hatékony figyelemfelkeltő eszköznek bizonyultak, nagy hatást gyakoroltak mind a közvéleményre, mind a véleményformálókra, továbbá szinergiákat teremtettek uniós és tagállami szinten a különböző beavatkozási területek között.

               1.5.4.Egyéb releváns eszközökkel való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia

                  A kulturális örökség európai éve hivatkozási pontként szolgál majd számos olyan uniós program számára, mint a Kreatív Európa, az európai strukturális és beruházási alapok, a Horizont 2020 (beleértve a kulturális örökség megőrzésének és kiaknázásának digitális elemeit), az Erasmus+, valamint az Európa a polgárokért program. A Kreatív Európa program keretében emellett a következő három, kifejezetten a kulturális örökségre irányuló uniós fellépés finanszírozására kerül sor:  Európai Örökség Napok; Európai Unió Kulturális Öröksége díj; Európai Örökség cím.

               1.6.Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

               X A javaslat/kezdeményezés határozott időtartamra vonatkozik

               –X
                     A javaslat/kezdeményezés 2018. január 1-től –2018. december 31-ig van érvényben

               –X
                     Pénzügyi hatás: 2017-től 2018-ig

               ◻ A javaslat/kezdeményezés határozatlan időtartamra vonatkozik

               –Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig

               –azt követően: rendes ütem.

               1.7.Tervezett irányítási módszer(ek)
                  29

               X Bizottság általi közvetlen irányítás

               –◻a Bizottság szervezeti egységein keresztül, ideértve az uniós küldöttségek személyzetét;

               –◻
                     ◻végrehajtó ügynökségen keresztül

               ◻ Megosztott irányítás a tagállamokkal

               ◻ Közvetett irányítás a költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatoknak a következőkre történő átruházásával:

               –◻harmadik országok vagy az általuk kijelölt szervek;

               –◻nemzetközi szervezetek és ügynökségeik (nevezze meg);

               –◻az EBB és az Európai Beruházási Alap;

               –◻a költségvetési rendelet 208. és 209. cikkében említett szervek;

               –◻közjogi szervek;

               –◻magánjog alapján működő, közfeladatot ellátó szervek, olyan mértékben, amennyiben megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtanak;

               –◻a valamely tagállam magánjoga alapján működő, köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott és megfelelő pénzügyi garanciákat nyújtó szervek;

               –◻az EUSZ V. címének értelmében a KKBP terén konkrét fellépések végrehajtásával megbízott, és a vonatkozó alap-jogiaktusban meghatározott személyek.

               –Egynél több irányítási módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések” rovatban.

               Megjegyzések

                  […]

                  […]

               2.IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK

               2.1.A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések

               Gyakoriság és feltételek.

                  Az európai év munkaprogramja

                  Irányítóbizottság felállítása

               2.2.Irányítási és kontrollrendszer

               2.2.1.Felismert kockázat(ok)

                  – A kezdeményezések láthatóságának hiánya

                  – Túlzott elvárások a korlátozott költségvetési forrásokhoz képest

               2.2.2.A működő belső kontrollrendszerrel kapcsolatos információk.

                  Rendszeres kockázatértékelés az irányítóbizottság keretében

               2.2.3.Az ellenőrzések költsége és haszna, a várt hibaarány értékelése

                  [Pour mémoire]

                  [Pour mémoire]

               2.3.A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések

               Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.

                  A Bizottság gondoskodik arról, hogy az e határozat alapján finanszírozott fellépések végrehajtása során az Unió pénzügyi érdekei – csalás, vesztegetés és bármely egyéb illegális tevékenység elleni megelőző intézkedések alkalmazásával, hatékony ellenőrzésekkel, a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, illetve szabálytalanságok észlelése esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal – védelemben részesüljenek. A Bizottság e határozatnak megfelelően helyszíni vizsgálatokat és ellenőrzéseket végezhet az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelettel összhangban. Szükség esetén a vizsgálatokat az Európai Csalás Elleni Hivatal végzi el, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló, 1999. május 25-i 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezései alapján.

               3.A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA

               3.1.A többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?

               Jelenlegi költségvetési tételek

               A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.

                        A többéves pénzügyi keret fejezete

                        Költségvetési tétel

                        Kiadástípusa

                        Hozzájárulás

                        3. fejezet: Biztonság és uniós polgárság

                        diff./nem diff.
                           30

                        EFTA-országoktól
                           31

                        tagjelölt országoktól
                           32

                        harmadik országoktól

                        a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében

                        3

                        15 04 02 – Kultúra alprogram – a határokon átnyúló fellépések támogatása, valamint a nemzetek közötti áramlás és mobilitás előmozdítása

                        Diff.

                        Nem

                        Nem

                        Nem

                        Nem

               Létrehozandó új költségvetési tételek

               A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.

                        A többéves pénzügyi keret fejezete

                        Költségvetési tétel

                        Kiadástípusa

                        Hozzájárulás

                        diff./nem diff.

                        EFTA-országoktól

                        tagjelölt országoktól

                        harmadik országoktól

                        a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében

               3.2.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás

               [Ezt a részt az

                   igazgatási jellegű költségvetési adatok táblázatában

               (a pénzügyi kimutatás mellékletében található második dokumentum) kell kitölteni, és a szolgálatközi konzultációhoz fel kell tölteni a CISNET-re.]

               3.2.1.A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        A többéves pénzügyi keret
                        fejezete

                        Szám

                        [3.] fejezet  – Biztonság és polgárság

                        FŐIGAZGATÓSÁG: EAC

                        N.
                           33
                         év

                        N+1. év

                        N+2. év

                        N+3. év

                        A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető

                        ÖSSZESEN

                        •Operatív előirányzatok

                        (1)

                        (2)

                        15 04 02 – Kreatív Európa – Kultúra alprogram

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        (1a)

                        1 000

                        3 000

                        4 000

                        Kifizetési előirányzatok

                        (2 a)

                        0,500

                        1 900

                        1 100

                        0,500

                        4 000

                        Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok
                           34

                        Költségvetési tétel száma

                        (3)

                        Az EAC Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN
                        *

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        =1+1a +3

                        Kifizetési előirányzatok

                        =2+2a

                        +3

                        •Operatív előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        (4)

                        1 000

                        3 000

                        4 000

                        Kifizetési előirányzatok

                        (5)

                        0,500

                        1 900

                        1 100

                        0,500

                        4 000

                        •Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN

                        (6)

                        A többéves pénzügyi keret
                         <….> FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        =4+ 6

                        Kifizetési előirányzatok

                        =5+ 6

               Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is érint:

                        •Operatív előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        (4)

                        Kifizetési előirányzatok

                        (5)

                        •Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN

                        (6)

                        A többéves pénzügyi keret
                        1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó
                           előirányzatok ÖSSZESEN
                        (Referenciaösszeg)

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        =4+ 6

                        1 000

                        3 000

                        4 000

                        Kifizetési előirányzatok

                        =5+ 6

                        0,500

                        1 900

                        1 100

                        0,500

                        4 000

                        A többéves pénzügyi keret
                           fejezete

                        5

                        „Igazgatási kiadások”

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        N. év

                        N+1. év

                        N+2. év

                        N+3. év

                        A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető

                        ÖSSZESEN

                        FŐIGAZGATÓSÁG: EAC

                        •Humánerőforrás

                        p.m

                        p.m

                        p.m

                        p.m

                        p.m

                        •Egyéb igazgatási kiadások

                        p.m

                        p.m

                        p.m

                        p.m

                        p.m

                        Az EAC Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN

                        Előirányzatok

                        p.m

                        p.m

                        p.m

                        p.m

                        p.m

                        A többéves pénzügyi keret
                        5. FEJEZETÉHEZ tartozó
                        előirányzatok ÖSSZESEN

                        (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat)

                        p.m

                        p.m

                        p.m

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        N.
                           35
                        év

                        N+1. év

                        N+2. év

                        N+3. év

                        A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető

                        ÖSSZESEN

                        A többéves pénzügyi keret
                        1–5. FEJEZETÉHEZ* tartozó
                        előirányzatok ÖSSZESEN

                        Kötelezettségvállalási előirányzatok

                        Kifizetési előirányzatok

               *5. fejezet: Az igazgatáshoz – beleértve a humánerőforrást – szükséges költségeket  a DG EAC-on belüli belső átcsoportosítás útján fogják biztosítani.

               3.2.2.Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

               –◻
                     ◻A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív előirányzatok felhasználását.

               –X
                     A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok felhasználását vonja maga után:

               Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)

                        Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket

                        ⇩

                        N. év

                        N+1. év

                        N+2. év

                        N+3. év

                        A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető

                        ÖSSZESEN

                        TELJESÍTÉSEK

                        Típus
                           36

                        Átlagos költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Szám

                        Költség

                        Összesített szám

                        Összköltség

                        1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS
                           37
                        ...

                        – Teljesítés

                        Komm.

                        0,3

                        2

                        0,600

                        0

                        0

                        0,600

                        – Teljesítés

                        Szemin.

                        0,25

                        4

                        1 000

                        0

                        0

                        1 000

                        – Teljesítés

                        1. konkrét célkitűzés részösszege

                        6

                        1 600

                        0

                        0

                        1 600

                        2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS ...

                        – Teljesítés

                        Komm.

                        0,3

                        2

                        0,600

                        0

                        0

                        0,600

                        – Teljesítés

                        Szemináriumok és konferenciák

                        0,25

                        3

                        0,750

                        0

                        0

                        0,750

                        2. konkrét célkitűzés részösszege

                        5

                        1 350

                        0

                        0

                        1 350

                        3. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS

                        – Teljesítés

                        Komm.

                        0,3

                        1

                        0,300

                        0

                        0

                        0,300

                        – Teljesítés

                        Szemináriumok és konferenciák

                        0,25

                        3

                        0,750

                        0

                        0

                        0,750

                        3. konkrét célkitűzés részösszege

                        4

                        1,050

                        0

                        0

                        1,050

                        ÖSSZKÖLTSÉG

                        4 000

               Teljesítések

               Kommunikációs kampány: amely részét képezhetik videohírlevelek (VNR), videoklippek, vizuális identitás, honlapok, PR-tevékenységek, közösségi média, promóciós anyagok, kiadványok és nyomtatott anyagok, tanulmányok és egyéb figyelemfelkeltő tevékenységek

               Szemináriumok és konferenciák: amely részét képezhetik nyitó- és zárókonferenciák, előadások, műhelytalálkozók, magas szintű események, újságírók számára rendezett szemináriumok, kísérőrendezvények és egyéb összejövetelek Brüsszelben vagy a tagállamokban

               Költségstruktúra

               A Kreatív Európa program keretében megrendezett egyéb, kultúrával kapcsolatos fellépések tapasztalatai alapján egy uniós szintű kommunikációs kampány becsült összege 300 000 EUR körül mozog, egy szeminárium megrendezése a rendezvény nagyságától és a meghívottak számától függően 100 000 és 400 000 EUR közötti összegbe kerül, így a kulturális örökség európai évének keretében megrendezendő szemináriumok átlagköltsége ésszerű becslések szerint 250 000 EUR-t tesz majd ki.

               3.2.3.Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

               3.2.3.1.Összegzés

               –◻
                     ◻A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási előirányzatok felhasználását.

               –X
                     A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után:

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        N.
                           38
                         év

                        N+1. év

                        N+2. év

                        N+3. év

                        A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető

                        A többéves pénzügyi keret

                        5. FEJEZETÉHEZ tartozó
                        előirányzatok ÖSSZESEN

                        Humánerőforrás

                        p.m

                        p.m

                        p.m

                        p.m

                        Egyéb igazgatási kiadások

                        p.m

                        p.m

                        p.m

                        p.m

                        A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozóelőirányzatok részösszege

                        p.m

                        p.m

                        p.m

                        p.m

                        A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE
                           39
                         bele nem tartozó előirányzatok

                        Humánerőforrás

                        Egyéb igazgatásikiadások

                        A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege

                        ÖSSZESEN

                        p.m

                        p.m

                        p.m

                        p.m

               A humánerőforrással és más igazgatási kiadásokkal kapcsolatos előirányzat-igényeket az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt előirányzatokkal és/vagy az adott főigazgatóságon belüli átcsoportosítással kell teljesíteni. A források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.

               3.2.3.2.Becsült humánerőforrás-szükségletek

               –◻
                     ◻A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.

               –X
                     A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel jár:

               A becsléseket teljes munkaidős egyenértékben kell kifejezni

                        N. év

                        N+1. év

                        N+2. év

                        N+3. év

                        A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető

                        •A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak)

                        XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken)

                        1

                        1

                        1

                        XX 01 01 02 (a küldöttségeknél)

                        XX 01 05 01 (közvetett kutatás)

                        10 01 05 01 (közvetlen kutatás)

                        •Külső munkatársak teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve
                           40

                        XX 01 02 01 (AC, END, INT a teljes keretből)

                        XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél)

                        XX 01 04  éé
                           41

                        – A központban

                        – Küldöttségeknél

                        XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban)

                        10 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban)

                        Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni)

                        ÖSSZESEN

                        1

                        1

                        1

               XX az érintett szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.

               A humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.

               Az elvégzendő feladatok leírása:

                        Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak

                        Az európai év munkatervének más szolgálatokkal együttműködésben való kialakítása és koordinálása;  a szolgáltatási és adásvételi szerződések tartalmának meghatározása, a kiválasztási eljárás figyelemmel kísérése; az intézményközi koordináció biztosítása; tájékoztatók és beszédek készítése a biztos és a főigazgatóság számára; anyagok biztosítása a sajtótevékenységek számára; az utólagos értékelés segítése

                        Külső munkatársak

               3.2.4.A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség

               –X
                     A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.

               –◻
                     ◻A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átprogramozása.

                  Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.

               –◻
                     ◻A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára.

                  Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.

               3.2.5.Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

               –X A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő harmadik felek általi társfinanszírozást.

               –A javaslat/kezdeményezés az alábbi becsült társfinanszírozást irányozza elő:

               előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)

                        N. év

                        N+1. év

                        N+2. év

                        N+3. év

                        A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető

                        Összesen

                        Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet

                        Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN

               3.3.A bevételre gyakorolt becsült hatás

               –X
                     A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a bevételre.

               –◻
                     ◻A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:

               a javaslat a saját forrásokra gyakorol hatást

               a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol hatást

               millió EUR (három tizedesjegyig)

                        Bevételi költségvetési tétel:

                        Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok

                        A javaslat/kezdeményezés hatása
                           42

                        N. év

                        N+1. év

                        N+2. év

                        N+3. év

                        A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető

                        … jogcímcsoport

               Az egyéb címzett bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(eke)t.

               Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás számításának módszerét.

                     (1)
                  A Tanács 2007. november 16-i állásfoglalása az európai kulturális menetrendről (2007/C 287/01) (HL C 287., 2007.11.29., 1. o.).

                     (2)
                  A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a 2015–2018-as időszakra szóló kulturális munkatervről (2014/C/463/02)

                     (3)
                  A Tanács 2014. május 21-i következtetései a fenntartható Európa stratégiai erőforrásául szolgáló kulturális örökségről (2014/C 183/08) (HL C 183., 2014.6.14., 36. o.).

                     (4)
                  A Bizottság 2014. július 22-i közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé, COM(2014) 477 final.

                     (5)
                  A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé (2015/C 195/04) (HL C 195., 2015.6.12., 22. o.).

                     (6)
                  Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása – A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé (2014/2149(INI)) P8_TA(2015)0293.

                     (7)
                  A Tanács következtetései a kulturális örökség vonatkozásában a participatív kormányzásról (2014/C 463/01) (HL C 463., 2014.12.23., 1. o.)

                     (8)
                  Ahogyan az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak „A nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó európai uniós stratégia felé” című közös közleménye (JOIN(2016) 29 final) kiemeli.

                     (9)
                  A terület hálózatait és szervezeteit tömörítő, az Europa Nostra által koordinált szövetség. A Szövetség 3.3 az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 3. cikkének (3) bekezdésére utal.

                     (10)

                     http://www.sharingheritage.de/en/main/

                     (11)

                     http://ec.europa.eu/culture/news/2015/0612-cultural-heritage-counts_en.htm

                  .

                     (12)

                     http://bookshop.europa.eu/en/getting-cultural-heritage-to-work-for-europe-pbKI0  115128/

                  .

                     (13)

                     http://www.jpi-culturalheritage.eu/wp-content/uploads/SRA-2014-06.pdf

                  .

                     (14)

                     http://www.culturalbase.eu

                     (15)
                  Az ESFRI (Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fóruma) kutatási infrastruktúráról szóló stratégiai jelentése – 2016-os ütemterv.

                     (16)
                  HL C ., ., . o.

                     (17)
                  A Bizottság 2014. július 22-i közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé, COM(2014) 477 final.

                     (18)
                  A Tanács 2014. május 21-i következtetései a fenntartható Európa stratégiai erőforrásául szolgáló kulturális örökségről (2014/C 183/08) (HL C 183., 2014.6.14., 36. o.).

                     (19)
                  A Tanács 2007. november 16-i állásfoglalása az európai kulturális menetrendről (2007/C 287/01) (HL C 287., 2007.11.29., 1. o.).

                     (20)
                  A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a 2015–2018-as időszakra szóló kulturális munkatervről (2014/C 463/02) (HL C 463., 2014.12.23., 4. o.).

                     (21)
                  2005. évi egyezmény a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról, Párizs, 2005. október 20.

                     (22)
                  A „Világunk átalakítása: a fenntartható fejlődés 2030-ig szóló programja” című, az Egyesült Nemzetek Közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott állásfoglalás.

                     (23)
                  A Tanács következtetései a kulturális örökség vonatkozásában a participatív kormányzásról (2014/C 463/01) (HL C 463., 2014.12.23., 1. o.)

                     (24)
                  Az Európai Parlament 2015. szeptember 8-i állásfoglalása – A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé (2014/2149(INI)) P8_TA(2015)0293.

                     (25)
                  A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé (2015/C 195/04) (HL C 195., 2015.6.12., 22. o.).

                     (26)
                  Ahogyan az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak „A nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó európai uniós stratégia felé” című közös közleménye (JOIN(2016) 29 final) kiemeli.

                     (27)
                  Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting).

                     (28)
                  A költségvetési rendelet 54. cikke (2) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.

                     (29)
                  Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletre való megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: https://myintracomm.ec.testa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (30)
                  Diff. = Differenciált előirányzatok / Nem diff. = Nem differenciált előirányzatok.

                     (31)
                  EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.

                     (32)
                  Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok.

                     (33)
                  Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.

                     (34)
                  Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

                     (35)
                  Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.

                     (36)
                  A teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).

                     (37)
                  Az 1.4.2. szakaszban feltüntetett célkitűzés „Konkrét célkitűzés(ek)…”:

                     (38)
                  Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának első éve.

                     (39)
                  Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.

                     (40)
                  AC=szerződéses alkalmazott; AL=helyi alkalmazott; END=kirendelt nemzeti szakértő; INT=kölcsönmunkaerő (átmeneti alkalmazott); JED=küldöttségi pályakezdő szakértő.

                     (41)
                  Az operatív előirányzatokból finanszírozott külső munkatársakra vonatkozó részleges felső határérték (korábban: BA-tételek).

                     (42)
                  A tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó összegeket kell megadni.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.2.28.
            COM(2017) 101 final
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (EGF/2017/000 TA 2017 - Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére)

               INDOKOLÁS

               Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból (EGAA) nyújtott pénzügyi hozzájárulásokra vonatkozó szabályokat az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  1
                (a továbbiakban: EGAA-rendelet) határozza meg.

               A KÉRELEM ÖSSZEFOGLALÁSA ÉS ELEMZÉS

                  Főbb adatok:

                  EGAA-referenciaszám
                        EGF/2017/000

                  Európai Bizottság
                        Technikai segítségnyújtás

                  Igazgatási kiadások: költségvetés EUR-ban
                        310 000

                  Igazgatási kiadások százalékos aránya (felső korlát: 0,5 %)
                        0,18 %

               Az EGAA-rendelet 11. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság kezdeményezésére évente az EGAA éves maximális összegének legfeljebb 0,5 %-a használható fel technikai segítségnyújtásra.

               A finanszírozandó technikai segítségnyújtás és a becsült költségek bontása

               1.A hozzájárulást az EGAA-rendelet 11. cikkének (1) és (4) bekezdésében, valamint 12. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésében említett kiadásokra fordítják az alábbi részletezés szerint.

               2.Monitoring és adatgyűjtés: A Bizottság a beérkezett, kifizetett és lezárt kérelmekkel, valamint a javasolt és végrehajtott intézkedésekkel kapcsolatban adatgyűjtést végez. Ezeket az adatokat a honlapon közzéteszik, valamint a 2017. évi és a 2019. évi kétéves jelentés céljából megfelelő formában összesítik. Az elmúlt évek munkájára építve e tevékenységek költsége 20 000 EUR lesz.

               3.Tájékoztatás: Az EGAA-weboldal
                  2
               , amelyet a Bizottság a foglalkoztatás, a szociális ügyek és a társadalmi befogadás területén az EGAA-rendelet 12. cikkének (2) bekezdése értelmében hozott létre és tart karban, rendszeresen frissül és bővül, valamint minden új információ megjelenik valamennyi uniós nyelven. Általa nő az EGAA ismertsége és láthatósága. Az EGAA hatásával foglalkozó félidős értékelés internetes közzététele mellett kis példányszámban nyomtatásban is megjelenik. Az EGAA-rendelet 11. cikke (4) bekezdésének megfelelően az EGAA-val számos bizottsági kiadvány és audiovizuális tevékenység is foglalkozik majd. Ezek költsége 2017-ben a becslések szerint 20 000 EUR lesz.

               4.Tudásbázis/kérelembeadási felület létrehozása: A Bizottság folytatja az EGAA-kérelmekre és az irányításra vonatkozó szabványosított eljárások kialakítására irányuló munkáját, felhasználva az elektronikus adatcsererendszer (SFC 2014) funkcióit, amelybe e rendszert integrálják. Ez lehetővé teszi az EGAA-rendelet alapján benyújtott kérelmek egyszerűsítését, a feldolgozás felgyorsítását és a különböző szempontok szerint készített jelentések létrehozását. A rendszer jelentéstételi eljárásokat is magában foglal. Egy, az SFC, valamint a Bizottság eredményszemléletű elszámolási és pénzügyi információs rendszere közötti interfész szerepét betöltő back-office modul könnyíti meg az EGAA pénzügyi műveleteit. Mivel a programozás nagy része az elmúlt években már megtörtént, a továbbiakban már csak finomhangolásra és az esetleges változásoknak megfelelő módosításokra van szükség. Az alacsonyabb programozási költségek és a változatlan karbantartási költségek okán kevesebb forrás szükséges, mint az elmúlt években. E tételek költsége a becslések szerint 80 000 EUR lesz; ez az összeg az EGAA hozzájárulása az elektronikus adatcsererendszer továbbfejlesztéséhez, frissítéséhez és rendszeres karbantartásához.

               5.Igazgatási és technikai támogatás: Az EGAA-kapcsolattartók szakértői csoportja – amelybe minden tagállam egy-egy tagot küld – két ülést fog tartani (2017 második felében és 2018 első felében), a becslések szerint összesen 70 000 EUR költségvetéssel.

               6.A tagállamok közötti hálózatépítés támogatására emellett a Bizottság két szemináriumot szervez az EGAA-t végrehajtó szervek és a szociális partnerek részvételével. Ezeket lehetőség szerint úgy időzítik, hogy nagyjából ugyanakkor kerüljön sor rájuk, mint a szakértői csoportok megbeszéléseire; témájuk pedig az EGAA-rendelet helyi szintű, gyakorlati végrehajtása lesz. Mindezek költsége a becslések szerint 120 000 EUR lesz.

                        Tételek

                        Becsült szám

                        Becsült költség/tétel
                           (euróban)

                        Összköltség
                           (euróban)

                        Monitoring és adatgyűjtés

                        Több

                        Több

                        20 000

                        Tájékoztatás

                        Több

                        Több

                        20 000

                        Tudásbázis/kérelembeadási felület létrehozása, frissítése és karbantartása az elektronikus adatcsererendszerben

                        Több

                        Több

                        80 000

                        Igazgatási és technikai támogatás: az EGAA-kapcsolattartók szakértői csoportjának találkozói

                        2

                        35 000

                        70 000

                        Igazgatási és technikai támogatás: hálózatépítési szemináriumok az EGAA végrehajtásával kapcsolatban

                        2

                        60 000

                        120 000

                        Becsült költségek összesen

                        310 000

               Finanszírozás

               7.Az EGAA rendelkezésére álló éves maximális összeg 2017-ben (2011-es árakon számítva) 150 millió EUR a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  3
                12. cikkében meghatározottaknak megfelelően.

               8.Az EGAA-rendelet 11. cikkének (1) bekezdése értelmében ezen összeg 0,5 %-a (azaz 2017-re 844 620 EUR) használható fel a Bizottság kezdeményezésére technikai segítségnyújtásra. Jelenleg 2017-re a teljes összeg rendelkezésre áll; egyelőre még semmit nem irányoztak elő a technikai segítségnyújtásra. A javasolt összeg az EGAA keretében 2017-re rendelkezésre álló maximális éves költségvetés mintegy 0,18 %-ának felel meg.

               9.Az EGAA igénybevételére vonatkozó javasolt határozatot az Európai Parlament és a Tanács közösen hozza meg az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás
                  4
                13. pontja értelmében.

               Kapcsolódó jogi aktusok

               10.A Bizottság az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló javaslatának benyújtásával egyidejűleg javaslatot nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz a 310 000 EUR összegnek az érintett költségvetési sorba történő átcsoportosítása érdekében.

               A kifizetési előirányzatok forrása

               11.A technikai segítségnyújtásra igényelt 310 000 EUR összegre az EGAA költségvetési sorában előirányzott összeg fog fedezetet biztosítani.

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (EGF/2017/000 TA 2017 - Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére)

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre
                  5
                és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  6
                és különösen annak 13. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (a továbbiakban: EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások, vagy az 546/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben
                  7
                említett globális pénzügyi és gazdasági válság elhúzódása vagy egy újabb globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak vagy tevékenységüket megszüntető önálló vállalkozóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra való újbóli beilleszkedésben.

               (2)Az EGAA éves maximális összege (2011-es árakon számítva) az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  8
                12. cikkében meghatározottaknak megfelelően 150 millió EUR.

               (3)Az 1309/2013/EU rendelet értelmében a Bizottság kezdeményezésére az EGAA éves maximális összegének legfeljebb 0,5 %-a minden évben felhasználható technikai segítségnyújtásra.

               (4)Az EGAA forrásaiból ezért a Bizottság kezdeményezésére 310 000 eurót mozgósítani kell a technikai segítségnyújtás fedezése érdekében,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapból 310 000 EUR összeg igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában.

               2. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben,

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)
                  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

                     (2)

                     http://ec.europa.eu/egf

                     (3)
                  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (4)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (5)
                  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

                     (6)
                  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (7)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 546/2009/EK rendelete (2009. június 18.) az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló 1927/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 167., 2009.6.29., 26. o.).

                     (8)
                  A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).