				|

		52012PC0237

			Javaslat A TANÁCS RENDELETE a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről /* COM/2012/0237 final - 2012/0121 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A javaslat háttere
·      A javaslat okai és céljai
A javaslat tárgya az Európai Közösségben tagsággal
nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni
védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (a
továbbiakban: alaprendelet) alkalmazása a többek között Indiából származó egyes
polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára vonatkozó eljárásban.
·      Háttér-információk
A javaslat az alaprendelet végrehajtásával
összefüggésben, az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek
megfelelően lefolytatott vizsgálat eredményeként jött létre.
·      Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen
Jelenleg végleges intézkedések vannak hatályban,
melyeket a többek között Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET)
behozatala vonatkozásában végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló
2603/2000/EK rendelet módosításáról szóló 2005. október 6-i
1645/2005/EK tanácsi rendelet vezetett be.
·      Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel
Tárgytalan.
2.           Konzultáció az
érdekeltekkel; hatásvizsgálat
·      Konzultáció az érdekeltekkel
Az eljárásban érintett érdekeltek az alaprendelet
rendelkezéseinek megfelelően lehetőséget kaptak arra, hogy a
vizsgálat során megvédjék érdekeiket.
·      Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása
Külső szakértők bevonására nem volt
szükség.
·      Hatásvizsgálat
Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának
eredményeképpen jött létre.
Az alaprendelet nem ír elő általános
hatásvizsgálatot, tartalmazza viszont a vizsgálandó feltételek teljes körű
listáját.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
·      A javasolt intézkedés összefoglalása
2011. április 2-án a Bizottság a többek között
Indiából származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalával
kapcsolatban részleges időközi felülvizsgálatot kezdeményezett.
A mellékelt tanácsi rendeletjavaslat azon
vizsgálat megállapításain alapul, amelynek hatálya a kérelmező
támogatásának kivizsgálására korlátozódott.
A vizsgálat megállapította, hogy a támogatás
szintje alacsonyabb volt, mint a legutóbbi vizsgálat idején, azonban a
megváltozott körülmények, amelyek a támogatási szint csökkenéséhez vezettek,
nem bizonyulnak tartósnak.
Ezért a Bizottság javasolja, hogy a Tanács fogadja
el a mellékelt rendeletjavaslatot, és a rendeletet legkésőbb 2012. július
1-jéig hirdessék ki.
·      Jogalap
A Tanács 597/2009/EK rendelete (2009. június
11.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból
érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről.
·      A szubszidiaritás elve
A javaslat az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe
tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.
·      Az arányosság elve
A javaslat megfelel az arányosság elvének a
következők miatt:
Az intézkedés formáját a fent említett
alaprendelet írja le, amely nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak.
Nem szükséges tehát annak feltüntetése, hogy az
Unióra, nemzeti kormányokra, regionális és helyi hatóságokra, gazdasági
szereplőkre és polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan
minimalizálható, illetve mennyiben arányos a javaslat célkitűzésével.
·      A jogi aktus típusának megválasztása
Javasolt aktusok: rendelet.
Más jogi aktus azért nem lenne megfelelő,
mert az alaprendelet nem rendelkezik más választási lehetőségről.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést
érintő vonzatai.
2012/0121 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS RENDELETE
a többek között Indiából származó egyes
polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő
intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal
nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni
védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre[1] (a
továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 19. és 24. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság által a
tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott
javaslatra,
mivel:
1.           AZ ELJÁRÁS
1.1.        Korábbi vizsgálat és
meglévő kiegyenlítő intézkedések
(1)       A 2603/2000/EK rendelettel[2] a Tanács
végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a többek között Indiából származó
polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára (a továbbiakban: eredeti
szubvencióellenes vizsgálat). Az alaprendelet 20. cikke szerinti gyorsított
felülvizsgálat végleges megállapításait és következtetéseit az
1645/2005/EK tanácsi rendelet[3]
tartalmazza. Hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács
193/2007/EK rendeletével[4]
további öt éves időtartamra vetett ki a PET behozatalára végleges
kiegyenlítő vámot. A kiegyenlítő intézkedéseket az
1286/2008/EK tanácsi rendelet[5]
egy részleges időközi felülvizsgálatot követően módosította (a
továbbiakban: legutóbbi felülvizsgálat). Ezek a kiegyenlítő intézkedések
egy mértékvámot jelentenek. A vám tonnánként 0 EUR és 106,5 EUR
között mozog azon egyénileg megnevezett indiai gyártók esetében, amelyeknél a
más gyártóktól származó behozatalra a maradványvám tonnánként 69,4 EUR.
(2)       Egy indiai vállalat, a South
Asian Petrochem Ltd névváltoztatását követően a Bizottság 2010/C 335/07/EK értesítésében[6] arra a
következtetésre jutott, hogy a South Asian Petrochem Ltd-re vonatkozó
szubvencióellenes megállapításokat a továbbiakban a Dhunseri Petrochem &
Tea Limited-re kell alkalmazni.
1.2.        Meglévő dömpingellenes
intézkedések
(3)       A 2604/2000/EK rendelettel[7] a Tanács
végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából származó PET
behozatalára (a továbbiakban: eredeti dömpingellenes vizsgálat). Az
1225/2009/EK tanácsi rendelet[8]
11. cikke (4) bekezdése értelmében ezt követően felülvizsgálatot (a
továbbiakban: új exportőr vizsgálat) folytattak a South Asian Petrochem
Ltd-re vonatkozóan, amely végleges megállapításait és következtetéseit az
1646/2005/EK tanácsi rendelet[9]
tartalmazza. Hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Tanács
192/2007/EK rendeletével[10]
további öt éves időtartamra vetett ki a PET behozatalára végleges
dömpingellenes vámot. A dömpingellenes intézkedéseket az
1286/2008/EK tanácsi rendelet egy részleges időközi felülvizsgálatot
követően módosította (a továbbiakban: legutóbbi dömpingellenes
felülvizsgálat). A dömpingellenes intézkedésekre a kár megszüntetéséhez
szükséges szinten került sor, dömpingellenes mértékvám formájában. A vám
tonnánként 87,5 EUR és 200,9 EUR között mozog azon egyénileg megnevezett
indiai gyártók esetében, amelyeknél a más gyártóktól származó behozatalra a
maradványvám tonnánként 153,6 EUR (a továbbiakban: jelenlegi
dömpingellenes intézkedések).
(4)       Egy indiai vállalat, a South
Asian Petrochem Ltd névváltoztatását követően a Bizottság
2010/C 335/06/EK értesítésében[11] arra a következtetésre jutott, hogy a South
Asian Petrochem Ltd-re vonatkozó dömpingellenes megállapításokat a továbbiakban
a Dhunseri Petrochem & Tea Limited-re kell alkalmazni.
(5)       A
Bizottság a 2005/697/EK határozattal[12] elfogadta a South Asian Petrochem Ltd-nek a minimum importár (a
továbbiakban: MIÁ) meghatározására vonatkozó kötelezettségvállalási
felajánlását (a továbbiakban: kötelezettségvállalás). Egy névváltoztatást
követően a Bizottság 2010/C 335/05/EK értesítésében
megállapította, hogy a South Asian Petrochem Ltd által felajánlott
kötelezettségvállalás a továbbiakban a Dhunseri Petrochem & Tea Limited-re
vonatkozik.
1.3.        A részleges időközi
felülvizsgálat megindítása
(6)       A PET egyik indiai exportáló
gyártója, a Dhunseri Petrochem & Tea Limited (a továbbiakban:
kérelmező) részleges időközi felülvizsgálatra irányuló kérelmet
nyújtott be az alaprendelet 19. cikke alapján. A kérelem hatályát a
kérelmezőt érintő támogatás kivizsgálására korlátozták. A
kérelmező egyidejűleg a jelenlegi dömpingellenes intézkedések
felülvizsgálatát is kérelmezte. A kérelmező által gyártott termékekre
dömpingellenes és kiegyenlítő maradványvámok alkalmazandók, és a
kérelmező Unióba irányuló értékesítése a kötelezettségvállalás szerint
történik.
(7)       A kérelmező prima
facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy a kiegyenlíthető
támogatás ellensúlyozásához az intézkedés jelenlegi szintű fenntartása már
nem szükséges. A kérelmező prima facie bizonyítékot
szolgáltatott különösen arra vonatkozóan, hogy támogatásának összege jóval az
esetében jelenleg alkalmazandó vám mértéke alá csökkent. A támogatás mértékének
összességében való csökkenése elsősorban a termék exportorientáltegység-státuszának
(„EOU”) megszűnésére vezethető vissza. A gyorsított felülvizsgálat
során megállapított 13,9 %-os támogatás túlnyomó többsége (13,5 %) az
EOU-rendszerből származott.
(8)       A tanácsadó bizottsággal
folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy a kérelem
elegendő prima facie bizonyítékot tartalmaz, így a Bizottság
az Európai Unió Hivatalos Lapjában 2011. április 2-án közzétett,
felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés[13] útján bejelentette az alaprendelet 19.
cikke szerinti részleges időközi felülvizsgálat megindítását (a
továbbiakban: a jelenlegi felülvizsgálat). Hatályát tekintve a felülvizsgálat a
kérelmező támogatásának vizsgálatára korlátozódott.
1.4.        A vizsgálatban érintett felek
(9)       A felülvizsgálat megindításáról
a Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az exportáló ország
képviselőit és az uniós gyártók szövetségét. Az érdekelt felek
lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben
megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és
szóbeli meghallgatást kérjenek.
(10)     Egy érdekelt fél kért
meghallgatást, amelyet biztosítottak számára.
(11)     A vizsgálat szempontjából
szükségesnek tartott információk beszerzése céljából a Bizottság kérdőívet
küldött a kérelmezőnek és India kormányának és az erre a célra megadott
határidőn belül meg is kapta a válaszokat.
(12)     A Bizottság minden olyan
információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a támogatás megállapítása
szempontjából szükségesnek ítélt. A Bizottság ellenőrző látogatásokat
tett a kérelmező telephelyein az indiai Kalkuttában, valamint az indiai
kormánynál Újdelhiben (a Külkereskedelmi Főigazgatóságon és a Kereskedelmi
Minisztériumban) és Kalkuttában (a Kereskedelmi és Ipari Igazgatóságon és
Nyugat-Bengália kormányánál).
1.5.        A felülvizsgálati időszak
(13)     A támogatásra vonatkozó
vizsgálat a 2010. április 1-je és 2011. március 31-e közötti időszakra (a
továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) vonatkozott.
1.6.        Párhuzamos dömpingellenes
vizsgálat
(14)     A Bizottság 2011. április 2-án[14]
bejelentette, hogy a dömpingellenes alaprendelet 11. cikkének
(3) bekezdése alapján a jelenlegi dömpingellenes intézkedések tekintetében
részleges időközi felülvizsgálatot indít, amely a dömpingnek a
kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik.
(15)     A párhuzamos dömpingellenes
vizsgálat megállapította, hogy a dömping tekintetében a körülmények
jelentősen és tartósan megváltoztak, ezért a kérelmezőre alkalmazandó
jelenlegi dömpingellenes intézkedéseket megváltoztatták.
2.           AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A
HASONLÓ TERMÉK
2.1.        Érintett termék
(16)     A felülvizsgálat tárgyát
képező termék a jelenleg a 3907 60 20 KN-kód alá tartozó,
Indiából származó, az ISO 1628-5 szabvány szerinti, 78 ml/g vagy
magasabb viszkozitási együtthatóval rendelkező PET (a továbbiakban:
érintett termék).
2.2.        Hasonló termék
(17)     A vizsgálat feltárta, hogy az
Indiában gyártott és az Uniónak értékesített érintett termék fizikai és kémiai
tulajdonságait és felhasználását tekintve azonos az Indiában a hazai piacon
gyártott és értékesített termékkel. A Bizottság ezért azt a következtetést
vonta le, hogy a hazai és az exportpiacokon értékesített termékeket az
alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében hasonló terméknek kell
tekinteni.
3.           A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI
3.1.        Támogatás
(18)     Az indiai kormány és a
kérelmező által benyújtott információ, valamint a Bizottság
kérdőíveire adott válaszok alapján a következő – állítólagosan
támogatásokkal járó – rendszerek megvizsgálására került sor:
Nemzeti rendszerek:
a)       vámjogosultsági betétkönyvrendszer (Duty
Entitlement Passbook Scheme, DEPBS);
b)      exportorientált egységek (Export Oriented
Units, EOU)/exportfeldolgozó övezetek (Export Processing Zones, EPZ)/különleges
gazdasági övezetek (Special Economic Zones, SEZ);
c)       beruházási javak exportösztönzési
rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS);
d)      piacra összpontosító rendszer (Focus
Market Scheme; FMS);
e)       exporthitelrendszer (ECS);
f)       jövedelemadó-mentességi rendszer (Income
Tax Exemption Scheme; ITES).
Regionális rendszerek:
g)       nyugat-bengáli ösztönzési rendszer.
(19)     A fent meghatározott a)–d)
pont alatti rendszerek az 1992. augusztus 7-én hatályba lépett, a
külkereskedelemről (fejlesztés és szabályozás) szóló, 1992. évi (1992/22
sz.) törvényen (a továbbiakban: külkereskedelmi törvény) alapulnak. A
külkereskedelmi törvény feljogosítja az indiai kormányt, hogy értesítéseket
adjon ki az export- és importpolitikával kapcsolatban. Ezek összefoglalása a
„Foreign Trade Policy” (külkereskedelem-politika, a továbbiakban: FTP)
című dokumentumokban található, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium
ötévente ad ki és rendszeresen frissít. A felülvizsgálati időszakra két
FTP-dokumentum vonatkozik: az FTP 04–09 és az FTP 09–14. Az utóbbi
2009 augusztusában lépett hatályba. Az indiai kormány ezenfelül az
FTP 04–09 és az FTP 09–14 dokumentumra irányadó eljárásokat
lefekteti egy „Handbook of Procedures, Volume I” (Eljárási kézikönyv, I.
kötet) című dokumentumban (a továbbiakban: HOP I 04–09, illetve
HOP I 09–14). Az eljárási kézikönyvet szintén rendszeresen frissítik.
(20)     Az e) pont szerinti rendszer a
banki tevékenységek szabályozásáról szóló, 1949. évi törvény 21. és 35A.
szakaszán alapul, amely lehetővé teszi az Indiai Központi Bank (a
továbbiakban: IKB) számára, hogy az exporthitelek területén utasításokat adjon
a kereskedelmi bankoknak.
(21)     Az f) pont alatti rendszer
alapja a jövedelemadóról szóló 1961. évi törvény, amelyet a pénzügyi törvény
évente módosít.
(22)     A g) pont szerinti rendszert
Nyugat-Bengália kormánya kezeli, és a nyugat-bengáli kormány Kereskedelmi és
Ipari Igazgatósága hozta létre 1999. június 22-i 580-CI/H sz. értesítésével
(WBIS 1999), amelynek helyébe legutóbb a 2004. március 24-i
134-CI/O/Incentive/17/03/I sz. értesítés lépett (WBIS 2004).
3.2.        Vámjogosultsági betétkönyvrendszer
(Duty Entitlement Passbook Scheme, a továbbiakban: DEPBS)
a)      Jogalap
(23)     A DEPBS részletes leírását az
FTP 04–09 és az FTP 09–14 4.3. bekezdése, valamint a
HOP I 04–09 és a HOP I 09–14 4. fejezete tartalmazza.
b)      Jogosultság
(24)     A rendszer igénybevételére
minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult.
c)      A DEPBS gyakorlati végrehajtása
(25)     A jogosult exportőr
kérelmezhet DEPBS-hiteleket, amelyeket a rendszer keretében exportált termékek
értékének százalékos arányaként számítanak ki. Az indiai hatóságok a legtöbb
termékre – többek között az érintett termékre vonatkozóan is – megállapítottak
ilyen DEPBS-szinteket. Ezeket a szinteket attól függetlenül határozzák meg,
hogy a behozatali vámokat megfizették-e vagy sem. A DEPB-szint az érintett
termék esetében a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálati időszaka során a
FOB-paritáson számított érték 8%-a volt, 58 INR/kg értékhatárral. Ebből
következik, hogy a maximális kedvezmény 4,64 INR/kg.
(26)     Ahhoz, hogy jogosult legyen a
rendszerben nyújtható támogatásra, a vállalatnak exportálnia kell. Az
exporttranzakció időpontjában az exportőrnek nyilatkoznia kell az
indiai hatóságoknak arról, hogy az export a DEPBS alapján történik. Az áru
exportálásának érdekében az indiai vámhatóságok – a feladási eljárás során –
kiállítanak egy exportfuvarszámlát. Ez a dokumentum többek között feltünteti az
adott exporttranzakcióra nyújtandó DEPBS-hitel összegét. Ekkor az exportőr
már tudja, milyen gazdasági előnnyel számolhat. Amint a vámhatóságok kiállították
az exportfuvarszámlát, az indiai kormánynak megszűnik azon joga, hogy
mérlegelje, nyújtható-e DEPBS-hitel. A kedvezmény kiszámításához releváns
DEPBS-szint az lesz, amelyet az exportnyilatkozat megtételének
időpontjában alkalmaztak. Ezért nincs lehetőség a kedvezmény
mértékének visszamenőleges módosítására.
(27)     Megállapítást nyert, hogy az
indiai számviteli standardok szerint a DEPBS-hitelek az exportkötelezettség
teljesítésekor a kereskedelmi számlákban eredményszemléleti alapon bevételként
is elszámolhatók. Ezek a hitelek a továbbiakban felhasználhatók – a beruházási
javak kivételével – a korlátozás nélkül importálható áruk későbbi
behozatalakor fizetendő vám kifizetésére. Az ilyen hitelek ellenében
behozott áru a belföldi piacon (forgalmi adó megfizetése mellett)
értékesíthető vagy másként felhasználható. A DEPBS-hitelek szabadon
átruházhatók, és a kibocsátásuk napjától számított 24 hónapig érvényesek.
(28)     A DEPBS-hitelek iránti
kérelmeket elektronikusan kell benyújtani, és azok korlátlan számú exporttranzakcióra
vonatkozhatnak. A DEPBS-hitelek kérelmezésére de facto nincsenek
meghatározva szigorú határidők. A DEPBS kezelésére használt elektronikus
rendszer nem zárja ki automatikusan a HOP I 04–09 és a
HOP I 09–14 4.47. bekezdésében említett benyújtási határidőn
túli exporttranzakciókat. Sőt, amint azt a HOP I 04–09 és a
HOP I 09–14 9.3. bekezdése világosan meghatározza, a benyújtási
határidő lejárta után beérkezett kérelmek csekély (a jogosultság 10%-ának
megfelelő) pénzbüntetés kivetése mellett bármikor elbírálhatók.
(29)     Megállapításra került, hogy a
kérelmező a felülvizsgálati időszak során használta ezt a rendszert.
d)      A DEPBS-re vonatkozó következtetések
(30)     Az DEPBS az alaprendelet
3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és
3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A DEPBS-hitel
az indiai kormány pénzügyi hozzájárulása, mivel a hitelt végeredményben
behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve az indiai
kormány egyébként esedékes vámbevételét. Emellett a DEPBS-hitel gazdasági
előnyhöz juttatja az exportőrt, mivel növeli likviditását.
(31)     Ezen túlmenően a DEPBS
jogilag egyértelműen az exportteljesítmény függvénye, és így az
alaprendelet 4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének
a) pontja alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak
tekintendő.
(32)     Ez a rendszer az alaprendelet
3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében
– a kérelmező állításával ellentétben – nem tekinthető
megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő vámkedvezményrendszernek.
A rendszer nem felel meg az alaprendelet I. melléklete i) pontjában,
a II. mellékletben (a vámvisszatérítés meghatározása és szabályai),
valamint a III. mellékletben (a helyettesítő vámkedvezmény
meghatározása és szabályai) megállapított szigorú szabályoknak. Az
exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen importált árunak a gyártási
folyamatban való tényleges felhasználására, a hitel összege pedig nem a
ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva van kiszámítva. Ezenkívül
nem működik rendszer vagy eljárás annak megerősítésére, hogy az
exporttermék gyártási folyamatában mely alapanyagokat használták fel, vagy sor
került-e túlzott mértékű behozatali vám befizetésére az alaprendelet
I. mellékletének i) pontja, valamint a II. és III. melléklete
szerint. Végül az exportőr attól függetlenül jogosult a DEPBS-ből
származó előnyök igénybevételére, hogy egyáltalán importál-e alapanyagot.
Az előnyök igénybevételéhez elegendő, ha az exportőr
egyszerűen árut exportál, anélkül hogy igazolnia kellene azt, hogy az
alapanyagok importból származnak. Így még azok az exportőrök is jogosultak
a DEPBS-ből származó előnyök igénybevételére, akik minden
alapanyagukat helyben szerzik be, és egyáltalán nem importálnak alapanyagként
felhasználható árukat.
e)      A DEPB-rendszer megszüntetése
(33)     A 2011. június 17-i
54 (RE-2010) /2009–2014 sz. nyilvános értesítéssel a DEPB-rendszert
utolsó alkalommal hosszabbították meg három hónappal, 2011. szeptember 30-áig.
Mivel ezt követően nem jelentettek be további meghosszabbítást, a DEPB-rendszert
ténylegesen visszavonták 2011. szeptember 30-ától kezdődően. Ennek
következtében a rendszer 2011. szeptember 30. után semmiféle előnyt nem
juttat a kérelmezőnek. Ezért ellenőrizni kell, hogy szükséges-e erre
a rendszerre az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdése szerinti
intézkedéseket alkalmazni.
(34)     Ezzel kapcsolatban
megállapítást nyert, hogy a kérelmező már részesült a párhuzamos
vámvisszatérítési rendszer által nyújtott hasonló előnyökben. A PET
vámvisszatérítési mértéke a FOB-paritáson számított érték 5,5 %-a, de
legfeljebb 5,50 INR/kg. Mivel azonban a vámvisszatérítési rendszert nem
alkalmazták a felülvizsgálati időszak alatt, lehetetlen a támogatás
összegének kiszámítása ennél a rendszernél.
(35)     A kérelmező állítása
szerint a vámvisszatérítési rendszer megfelel az alaprendelet II. mellékletében
foglalt, a termelési folyamathoz hozzáadott felhasználandó anyagokkal
kapcsolatos iránymutatásoknak különösen az említett melléklet I.
bekezdésének. Azonban megállapítást nyert, hogy – a DEPB-rendszerhez hasonlóan
– a vámvisszatérítés mértékét attól függetlenül határozzák meg, hogy a
behozatali vámokat ténylegesen befizették-e vagy sem.
f)       A támogatás összegének kiszámítása
(36)     Az alaprendelet
3. cikkének (2) bekezdése és 5. cikke szerint a kiegyenlíthető
támogatások összegének kiszámítása a kedvezményezettnek nyújtott és a
felülvizsgálati időszak alatt megállapított gazdasági előny
mértékének megfelelően történt. Ebben a tekintetben a Bizottság úgy ítélte
meg, hogy a kedvezményezett akkor jutott hozzá a gazdasági előnyhöz,
amikor e rendszer alapján kerül sor exporttranzakciókra. Jelenleg az indiai
kormány kötelezően lemond a vámról, ami az alaprendelet 3. cikke
(1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében pénzügyi
hozzájárulásnak minősül.
(37)     A fentiek fényében indokoltnak
tekinthető a DEPBS keretében megvalósuló juttatásokat úgy értékelni, mint
a rendszer keretében a felülvizsgálati időszakban megvalósuló valamennyi
exporttranzakcióra megkapott hitelek összegét.
(38)     Indokolt kérésre az alaprendelet
7. cikke (1) bekezdésének a) pontja alapján a támogatás
összegének mint számlálónak a kiszámításakor a hitelekből levonták a
támogatás megszerzése érdekében szükségszerűen felmerült költségeket.
(39)     Az
alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint ezeket a támogatási
összegeket a felülvizsgálati időszak alatti teljes exportforgalomra
vetítették ki (nevező), mivel a támogatás az exportteljesítmény függvénye,
és azt nem a gyártott, megtermelt, exportált vagy szállított mennyiségek alapján
nyújtották.
(40)     A fentiek alapján a
felülvizsgálati időszakban a kérelmező esetében az e rendszer
tekintetében megállapított támogatás mértéke 6,7 %.
3.3.        Exportorientált egységek
(Export Oriented Units, EOU)/exportfeldolgozó övezetek (Export Processing
Zones, EPZ)/különleges gazdasági övezetek (Special Economic Zones, SEZ)
(41)     A vizsgálat során
megállapítást nyert, hogy az együttműködő indiai gyártó a
felülvizsgálati időszakban az EOU/EPZ/SEZ rendszerből nem jutott
előnyhöz. Ezeket a rendszereket ezért e vizsgálat keretében nem kellett
tovább elemezni.
3.4.        Beruházási javak
exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)
a)      Jogalap
(42)     Az EPCGS részletes leírása az
FTP 04–09 és az FTP 09–14 5. fejezetében, valamint a
HOP I 04–09 és a HOP I 09–14 5. fejezetében található.

b)      Jogosultság
(43)     Erre a rendszerre a támogató
gyártókhoz és szolgáltatókhoz „kötött” gyártó-exportőrök és
kereskedő-exportőrök jogosultak.
c)      Gyakorlati
végrehajtás
(44)     Exportkötelezettség
vállalásával a vállalat csökkentett vámtétel mellett importálhat (új és
legfeljebb 10 éves használt) beruházási javakat. Ebből a célból az indiai
kormány – kérelemre és térítés ellenében – EPCGS-engedélyt állít ki. A rendszer
a keretében importált beruházási javak mindegyikére 5 %-os csökkentett
vámtételt biztosít. Az exportkötelezettség teljesítése érdekében az importált
beruházási javakat bizonyos idő alatt bizonyos mennyiségű exportáru
előállítására kell felhasználni. Az FTP 09‑14 szerint az EPCGS
keretében a beruházási javak 0%-os vámtétellel is importálhatók, ilyen esetben
azonban az exportkötelezettség teljesítésére rendelkezésre álló időszak
rövidebb.
(45)     Az
EPCGS-engedély jogosultja a beruházási javakat belföldi forrásból is
beszerezheti. Ebben az esetben a beruházási javak belföldi előállítója
igénybe veheti a beruházási javak előállításához szükséges alkotóelemek
vámmentes behozatalára nyújtott kedvezményt. Választható lehetőségként a
belföldi gyártó az EPCGS-engedély jogosultjának szállított beruházási javakra
vonatkozóan kérheti „exportnak tekintett művelethez” kapcsolódó kedvezmény
igénybevételét is.
(46)     Megállapítást nyert, hogy a
kérelmező a felülvizsgálati időszak során használta ezt a rendszert.
d)      Az
EPCGS-sel kapcsolatos következtetések
(47)     Az EPCGS az alaprendelet
3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és
3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az indiai
kormány részéről a vámcsökkentés pénzügyi hozzájárulást jelent, mivel az
engedmény csökkenti az indiai kormány egyébként esedékes vámbevételét. Ezen
túlmenően a vámcsökkentés gazdasági előnyhöz juttatja az
exportőrt, mert az importálásnál megtakarított vám növeli a vállalat
likviditását.
(48)     Továbbá az EPCGS-szabályozás
jogilag az exportteljesítmény függvénye, mivel az engedélyek exportkötelezettség
vállalása nélkül nem nyerhetők el. A rendszer ennélfogva az alaprendelet
4. cikke (4) bekezdése első albekezdésének a) pontja
alapján egyedi és kiegyenlíthető támogatásnak minősül. A
kérelmező állítása szerint a beruházási javak beszerzése tekintetében nem
kellene exportteljesítménytől függőnek tekinteni azokat az
EPCGS-támogatásokat, amelyeknél az exportkötelezettség már a felülvizsgálati
időszak előtt teljesült. Ezért ezeket nem lenne szabad egyedi
támogatásnak tekinteni és kiegyenlíteni. Ezt az állítást azonban vissza kellett
utasítani. Ki kell emelni, hogy maga a támogatás exportteljesítmény-függő
volt, vagyis nem adták volna meg, ha a vállalat nem vállalt volna bizonyos
exportkötelezettséget.
(49)     Az EPCGS az alaprendelet
3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében
nem tekinthető sem megengedhető vám-visszatérítési rendszernek, sem
helyettesítő vámkedvezményrendszernek. Az ilyen engedélyezett rendszerek
hatálya nem terjed ki a beruházási javakra, amint azt az alaprendelet I.
mellékletének i) pontja meghatározza, mivel azokat az exportált termékek
előállítása során nem használják el.
e)      A
támogatás összegének kiszámítása
(50)     A támogatás összegét az
alaprendelet 7. cikkének (3) bekezdése értelmében az importált
beruházási javak vonatkozásában meg nem fizetett vámok alapján számították ki,
az érintett iparágban az ilyen beruházási javak szokásos értékcsökkenési
időszakát tükröző időszakra (azaz 18,93 évre) elosztva. Az
időközben felhalmozódott gazdasági előny teljes értékének kifejezése
érdekében az Bizottság ehhez az összeghez kamatokat adott hozzá. E célra az
Indiában a felülvizsgálati időszak során a helyi valutában kínált
hitelekre érvényes kereskedelmi kamatot ítélték megfelelőnek.
(51)     Az alaprendelet 7. cikke
(2) bekezdésének és 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően
ezt a támogatási összeget a felülvizsgálati időszak alatti
exportforgalomhoz megfelelő nevezőként rendelték hozzá, mivel a
támogatás az exportteljesítmény függvénye.
(52)     A felülvizsgálati időszak
során megállapított támogatás mértéke e rendszer tekintetében a kérelmező
esetében 0,6 %.
3.5.        Piacra összpontosító rendszer
(Focus Market Scheme; FMS)
a)      Jogalap
(53)     Az FMS részletes leírása az
FTP 04–09 3.9.1–3.9.2.2. bekezdésében, az FTP 09–14 3.14.1–3.14.3.
bekezdésében, a HOP I 04–09 3.20–3.20.3. bekezdésében és a
HOP I 09–14 3.8–3.8.2. bekezdésében található.
b)      Jogosultság
(54)     A rendszer igénybevételére
minden gyártó-exportőr és kereskedő-exportőr jogosult.
c)      Gyakorlati
végrehajtás
(55)     E rendszer keretében minden
terméknek a HOP I 04–09 és a HOP I 09–14 37C. mellékletében
felsorolt országokba irányuló exportja az e rendszer keretében kivitt termékek
FOB-paritáson számított értékének 2,5%-áig vámhitelre jogosult. Bizonyos
exporttevékenységeket ez a rendszer kizár, például az importált vagy átrakodott
termékek exportját, az exportnak tekintett műveleteket, a szolgáltatások
exportját, valamint a különleges gazdasági övezetekben működő
egységek, illetve az exportorientált egységek exportforgalmát. A
rendszerből ki vannak továbbá zárva egyes terméktípusok, például a
gyémánt, a nemesfémek, az ércek, a gabonafélék, a cukor és a
kőolajtermékek.
(56)     Az FMS keretében kapott
exporthitelek szabadon átruházhatók, és a megfelelő vámhitel-jogosultsági
bizonylat kiadási időpontjától számított 24 hónapig érvényesek. E hitelek
bármely alapanyag vagy termék (köztük a beruházási javak) későbbi importja
alkalmával felhasználhatók vámok kifizetésére.
(57)     A vámhitel-jogosultsági
bizonylatot – az export megtörténte vagy az áruk elszállítása után – az a
kikötő bocsátja ki, ahonnan a kivitelt végezték. Amennyiben a
kérelmező a hatóságoknak minden releváns exportra vonatkozó okirat (pl.
exportmegrendelés, számlák, szállítólevelek, a kivitelt igazoló banki
bizonylatok) másolatát be tudja mutatni, az indiai kormánynak nincs
lehetősége felülbírálni a vámhitelek megadását.
(58)     Megállapítást nyert, hogy a
kérelmező a felülvizsgálati időszak során használta ezt a rendszert.
d)      Az
FMS-sel kapcsolatos következtetések
(59)     Az FMS az alaprendelet 3. cikke
(1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének
(2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. Az FMS-vámhitel India
kormányának pénzügyi hozzájárulását jelenti, mivel a hitelt végső soron
behozatali vámok kiegyenlítésére veszik igénybe, ezzel csökkentve India
kormányának egyébként esedékes vámbevételét. Emellett az FMS-vámhitel gazdasági
előnyt nyújt az exportőrnek, mivel növeli likviditását.
(60)     Ezen túlmenően az FMS
jogilag az exportteljesítménytől függ, és ennélfogva az alaprendelet
4. cikke (4) bekezdése első albekezdése a) pontja alapján
egyedinek és kiegyenlíthetőnek tekintendő.
(61)     Az alaprendelet 2. cikke
(1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja értelmében a rendszer
nem tekinthető megengedhető vám-visszatérítési rendszernek vagy helyettesítő
vámkedvezményrendszernek. A rendszer nem felel meg az alaprendelet
I. melléklete i) pontjában, II. mellékletében (a vámkedvezmény
meghatározása és szabályai), valamint III. mellékletében (a
helyettesítő vámkedvezmény meghatározása és szabályai) megállapított
szigorú szabályoknak. Az exportőrt semmi sem kötelezi a vámmentesen
importált árunak a gyártási folyamatban való tényleges felhasználására, és a
hitel összegét nem a ténylegesen felhasznált alapanyagokhoz viszonyítva
számítják ki. Nem áll rendelkezésre olyan rendszer vagy eljárás, amely
megerősítené, hogy a gyártási eljárásban mely alapanyagokat használták fel
az exportált termékhez, illetve annak megerősítésére, hogy történt-e
túlfizetés a behozatali vámok vonatkozásában az alaprendelet I. melléklete
i) pontjának, valamint II. és III. melléklete értelmében. Az
exportőrök jogosultak az FMS szerinti kedvezményekre, függetlenül attól,
hogy importálnak-e alapanyagot vagy sem. Az előnyök igénybevételéhez
elegendő, ha az exportőr egyszerűen árut exportál, anélkül hogy
igazolnia kellene azt, hogy az alapanyagok importból származnak. Így még azon
exportőrök is jogosultak az FMS-támogatás igénybevételére, akik minden
alapanyagukat belföldön szerzik be, és egyáltalán nem importálnak
felhasználható nyersanyagot. Ezen túlmenően az exportőr az
FMS-vámhitelt beruházási javak behozatalára is felhasználhatja, noha ez
utóbbiak nem tartoznak a megengedhető vámkedvezményrendszerek hatálya alá,
amint az alaprendelet I. mellékletének i) pontja meghatározza, mivel
nem használják el őket az exportált termékek előállítása során.
e)      A támogatás összegének kiszámítása
(62)     A kiegyenlíthető
támogatások összegének kiszámítása a kedvezményezettnek juttatott gazdasági
előny alapján történt, amelyről megállapítást nyert, hogy a felülvizsgálati
időszakban a kérelmező az eredményelszámolás elve alapján az
exportügylet szakaszában befolyt bevételként könyvelte el. Az alaprendelet
7. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően e támogatási
összeget (számláló) a felülvizsgálati időszak alatti exportforgalomra
vetítették ki (megfelelő nevező), mivel a támogatás az
exportteljesítmény függvénye, és azt nem a gyártott, előállított,
exportált vagy szállított mennyiségek alapján nyújtották.
(63)     Ebben a rendszerben a
felülvizsgálati időszak alatt a kérelmező tekintetében megállapított
támogatási ráta alacsonyabb, mint 0,1 %.
3.6.        Exporthitelrendszer (Export
Credit Scheme, a továbbiakban: ECS)
(64)     Megállapítást nyert, hogy a
felülvizsgálati időszak alatt a kérelmező továbbra is élvezte az
exportfinanszírozására nyújtott kedvezményes kamatokból származó előnyöket
2011. június 30-ig. A rendszer részletes leírása az Indiai Központi Bank Master
Circular on Rupee / Foreign Currency Export Credit & Customer Services to
Exporters (DBOD No DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10) című
körrendeletében található, melynek címzettje valamennyi indiai kereskedelmi
bank.
(65)     2011. július 1-jén az ECS
feltételeit a Master Circular on Rupee / Foreign Currency Export
Credit & Customer Services to Exporters DBOD No.DIR.
(Exp).BC.04/04.02.002/2011-12 felülvizsgálta. A felülvizsgált feltételek
semmiféle előnyt nem juttatnak a kérelmezőnek. Az alaprendelet 15.
cikke (1) bekezdése szerint ezt a rendszert ennélfogva nem egyenlítik ki.
3.7.        Jövedelemadó-mentességi
rendszer (Income Tax Exemption Scheme; ITES)
(66)     A vizsgálat során
megállapították, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszakban nem
részesült kedvezményekben az ITES keretében. Ezt a rendszert ezért ebben a
vizsgálatban nem kellett tovább elemezni.
3.8.        Nyugat-bengáli ösztönzési
rendszer (West Bengal Incentive Scheme, a továbbiakban: WBIS)
(67)     Nyugat-Bengália állam számos
ösztönzőt biztosít az ipari vállalatoknak, többek közt a késztermékek
eladására kivetett forgalmi adók és központi forgalmi adók alóli mentesség formájában,
az ezen államon belüli gazdaságilag hátrányos helyzetű területek ipari
fejlődésének elősegítése érdekében.
a)      Jogalap
(68)     A Nyugat-Bengália kormánya
által alkalmazott rendszer részletes leírása a Nyugat-Bengália kormánya
Kereskedelmi és Ipari Igazgatóságának 1999. június 22-i 580-CI/H
sz. értesítésében található meg.
b)      Jogosultság
(69)     A hátrányos területeken új
ipari létesítményt létrehozó vagy egy létező ipari létesítményt
jelentősen bővítő vállalatok jogosultak kedvezményekre e
rendszer keretében. Mindamellett létezik a nem jogosult vállalatok teljes
listája (a vállalatok negatív listája), és ennek következtében bizonyos
területeken a vállalatok nem részesülhetnek kedvezményekben e rendszerek
keretében.
c)      Gyakorlati
végrehajtás
(70)     A rendszer keretében a
vállalatoknak beruházásokat kell végrehajtaniuk a hátrányos helyzetű
területeken. E területek, amelyek bizonyos területi egységeket képviselnek
Nyugat-Bengáliában, gazdasági fejlettségük szerint különböző kategóriákba
vannak besorolva, ugyanakkor léteznek az ösztönző rendszerek
alkalmazásából kizárt területek is. Az ösztönzők összegének megállapítását
szolgáló fő kritérium a beruházás mérete, valamint az a terület, ahol a
vállalat található vagy létrejön.
d)      Következtetés
(71)     A rendszer az alaprendelet
3. cikke (1) bekezdése a) pontjának (ii) alpontja és
3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatást nyújt. A rendszer a
nyugat-bengáli kormány pénzügyi hozzájárulását képezi, mivel a folyósított
ösztönzők – jelen esetben a késztermékek eladására kivetett forgalmi adók
és központi forgalmi adók alóli mentesség – csökkentik az egyébként esedékes
adóbevételt. Ezenkívül ezek az ösztönzők gazdasági előnyt
biztosítanak az adott vállalat számára, mert javítják a pénzügyi helyzetét,
mivel az egyébként esedékes adók nem kerülnek befizetésre.
(72)     Továbbá a rendszer az
alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja és
4. cikkének (3) bekezdése értelmében regionális szinten egyedi, mivel
csak azon vállalatok számára elérhető, amelyek az adott állam jogszabályaiban
meghatározott bizonyos megjelölt földrajzi területen hajtottak végre
beruházást. A rendszer nem elérhető az e területen kívül működő
vállalatok számára; ezenkívül a gazdasági előny mértéke az adott terület
szerint eltérő.
(73)     A WBIS 1999 ennek értelmében
kiegyenlíthető.
e)      A támogatás összegének kiszámítása
(74)     A támogatás összegét a
felülvizsgálati időszak alatt szokásos esetben esedékes, de az e rendszer
keretében meg nem fizetett, a késztermékekre kivetett forgalmi adó és központi
forgalmi adó nagysága alapján számították ki. Az alaprendelet 7. cikke
(2) bekezdésének megfelelően e támogatási összeget (számláló)
megfelelően kivetítették a felülvizsgálati időszak alatti összes
eladásra (nevező), mert a támogatás nem exportkontingens és nem a legyártott,
előállított, exportált vagy szállított mennyiségek szerint került
folyósításra. A vállalat által szerzett támogatás mértéke 1,4 % volt.
3.9.        A kiegyenlíthető
támogatások összege
(75)     A kérelmező esetében az
alaprendelet rendelkezései szerint megállapított kiegyenlíthető támogatás
teljes összege értékarányosan kifejezve 8,7 %. Ez a támogatási összes
meghaladja az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésében említett de minimis
küszöböt.
(76)     A kérelmező tekintetében
a jelenlegi eljárásban megállapított támogatási szintek a következők:
 RENDSZEREK || DEPBS || EPCGS || FMS || WBIS || Összesen
 Dhunseri Tea & Petrochem || 6,7% || 0,6% || < 0,1% || 1,4% || 8,7%
(77)     Ezért úgy tekinthető,
hogy az alaprendelet 19. cikke értelmében a felülvizsgálati időszak
alatt a támogatás folytatódott.
3.10.      A megváltozott körülmények
tartós jellege a támogatások tekintetében
(78)     Az alaprendelet 19. cikke
(4) bekezdésének megfelelően megvizsgálták azt is, hogy a
megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e.
(79)     Megállapítást
nyert, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a kérelmező továbbra is
élvezte az indiai kormány által nyújtott kiegyenlíthető támogatás
kedvezményeit. Emellett a jelenlegi felülvizsgálat során megállapított
támogatási kulcs nem éri el az eredeti vizsgálat során meghatározott mértéket.
Megállapítást nyert továbbá, hogy a kérelmező állítása szerinti, az (5)
preambulumbekezdésben található változtatásokat valóban végrehajtották. A
kérelmező valóban nem élvezte az EOU-rendszerből származó
előnyöket a felülvizsgálati időszak alatt, a (39)
preambulumbekezdésben foglaltak szerint.
(80)     Az is megállapítást nyert
azonban, hogy a kérelmező által a felülvizsgálati időszak alatt
használt legfontosabb rendszert (azaz a DEBPS-t) 2011. szeptember 30-án
megszüntették, és a kérelmező jelenleg olyan rendszert használ, amelyet
nem alkalmaztak a felülvizsgálati időszak alatt (vám-visszatérítési
rendszer). Ezért egyértelmű, hogy a felülvizsgálati időszak alatt
fennálló helyzet nem tartós jellegű, mivel már időközben
jelentős változáson esett át.
(81)     Ebből következik, hogy a
részleges időközi felülvizsgálatot a jelenleg hatályban lévő
kiegyenlítő intézkedések módosítása nélkül meg kell szüntetni. A Bizottság
tájékoztatta a kérelmezőt és a többi érdekelt felet azokról a tényekről
és szempontokról, amelyek alapján az a javaslat született, hogy a vizsgálatot
megszüntetik.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A jelenleg a 3907 60 20 KN-kód
alá tartozó, a többek között Indiából származó polietilén-tereftalát
behozatalára alkalmazandó kiegyenlítő intézkedések részleges időközi
felülvizsgálata a hatályban lévő intézkedések módosítása nélkül
megszűnik.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 188., 2009.7.18., 93. o.
[2]               HL L 301., 2000.11.30., 1. o.
[3]               HL L 266., 2005.10.11., 1. o.
[4]               HL L 59., 2007.2.27., 34. o.
[5]               HL L 340., 2008.12.19., 1. o.
[6]               HL C 335., 2010.12.11., 7. o.
[7]               HL L 301., 2000.11.30., 21. o.
[8]               HL L 343., 2009.12.22., 51. o.
[9]               HL L 266., 2005.10.11., 10. o.
[10]             HL L 59., 2007.2.27., 1. o.
[11]             HL C 335., 2010.12.11., 6. o.
[12]             HL L 266., 2005.10.11., 62. o.
[13]             HL C 102.,2011.4.2., 15. o.
[14]             HL C 102.,2011.4.2., 18. o.


				|

		52012PC0524

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a Mianmartól (Burmától) az általános tarifális preferenciák ideiglenes megvonásáról szóló 552/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről /* COM/2012/0524 final - 2012/0251 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
Az általános vámkedvezmény-rendszer
(GSP-rendszer) az Európai Unió külső tevékenységeit meghatározó általános
rendelkezésekkel összhangban az Európai Unió közös kereskedelempolitikájának
részét képezi.
A jelenlegi GSP-rendszert alkalmazó, 2008.
július 22-i 732/2008/EK tanácsi rendelet[1], („a jelenlegi
GSP-rendelet") előírja, hogy az e rendeletben meghatározott
kedvezményes előírások egy adott kedvezményezett országból származó egyes
termékek vagy valamennyi termék esetében ideiglenesen visszavonhatók a rendelet
mellékletében felsorolt huszonhét nemzetközi egyezmény közül tizenöt
egyezményben megállapított alapelvek súlyos és rendszeres megsértése miatt, a
megfelelő ellenőrző testületek által meghozott végkövetkeztetés
alapján. A vonatkozó egyezmények érintik az alapvető munkajogokat, így a
kényszermunkát is.
A kényszermunka mindennapos és elterjedt
alkalmazása miatt – melyet a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO)
vizsgálóbizottságának különleges eljárása is megerősített – a Tanács 552/97/EK
rendelete[2] ideiglenesen visszavonta
a Mianmarnak (Burmának) a GSP-rendszerben biztosított vámkedvezményeket.
Mianmar (Burma) 2011 óta történelmi
jelentőségű programot hajt végre a nyitottság és a reform jegyében,
melyet 2012. április 23-i következtetéseiben az Európai Unió Tanácsa[3]
is elismert. A Tanács biztosította támogatását, „hogy az előírt
feltételek teljesülését és a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet által
készítendő értékelést követően minél hamarabb visszaállítsák az
általános preferenciarendszert (GSP) Mianmar (Burma) vonatkozásában".
A Nemzetközi Munkaügyi Konferencián (ILC) 2012.
június 13-án megszüntették azokat a korlátozásokat, melyek kizárták, hogy
Mianmar (Burma) kormánya részesüljön az ILO nyújtotta technikai
együttműködésből és segítségnyújtásból, továbbá egy évre
felfüggesztették az ILO azon felhívását, hogy tagjai vizsgálják felül
kapcsolataikat Mianmarral (Burmával) annak biztosítása érdekében, hogy e
kapcsolatok vonatkozásában ne alkalmazzanak kényszermunkát.
Mindennek megfelelően a szóban forgó egyezmények
megsértése már nem tekinthető „súlyosnak és rendszeresnek", így a
vámkedvezményeket a jelenlegi GSP-rendelettel összhangban vissza kell állítani.
Tekintettel arra, hogy a jelenlegi GPS-rendelet
nem tartalmaz kifejezett rendelkezéseket a visszaállításra, továbbá figyelembe
véve a Lisszaboni Szerződés rendelkezéseit, a Mianmar esetében
alkalmazandó preferenciák visszaállításának elfogadására rendes jogalkotási
eljárás alkalmazandó. Minderre különleges eljárás keretében kerül sor, melynek
célja, hogy a lehető leggyorsabban reagáljon egy világos és meglévő
politikai igényre. Az új GSP-rendelet – mely csak 2014. január 1-jétől
alkalmazandó – orvosolja a visszaállításra vonatkozó rendelkezések hiányát.
A javasolt rendelettel kapcsolatban nem
merülnek fel az uniós költségvetésre háruló költségek, és alkalmazása mindössze
csekély mértékben jár a vámbevételek csökkenésével. A Mianmar (Burma)
reintegrációjából eredő valós vámbevétel-kiesés az ország strukturált
termelési és kereskedelmi kapacitásának hiányából adódóan a becslések szerint
nem haladja meg az ötmillió eurót; ennek részleteit a csatolt kimutatás
tartalmazza.
2012/0251 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a Mianmartól (Burmától) az általános
tarifális preferenciák ideiglenes megvonásáról szóló 552/97/EK tanácsi rendelet
hatályon kívül helyezéséről
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)       Az általános tarifális
preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől történő alkalmazásáról
szóló 732/2008/EK rendelet[4] 28. cikkének (1) bekezdésével
módosított 552/97/EK rendelet[5] 1. cikke szerint a
Mianmarnak (Burmának) a 732/2008/EK rendelettel biztosított vámkedvezményeket
ideiglenesen vissza kell vonni.
(2)       A 732/2008/EK rendelet 15.
cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében a rendeletben meghatározott
kedvezményes előírások egy adott kedvezményezett országból származó egyes
termékek vagy valamennyi termék esetében ideiglenesen visszavonhatók a rendelet
III. mellékletének A. részében felsorolt egyezményekben megállapított alapelvek
súlyos és rendszeres megsértése miatt, a megfelelő ellenőrző
testületek által meghozott végkövetkeztetés alapján.
(3)       A Nemzetközi Munkaügyi
Szervezet (ILO) kényszer- vagy kötelező munkáról szóló egyezménye (29.
egyezmény, 1930) szerepel a 732/2008/EK rendelet III. mellékletének A.
részében.
(4)       A 732/2008/EK rendelet 28.
cikkének (2) bekezdésével módosított 552/97/EK rendelet 2. cikke értelmében az 552/97/EK
rendelet alkalmazása egy olyan, a mianmari (burmai) kényszermunkáról szóló
bizottsági jelentés alapján szűnik meg, amelyből kiderül, hogy a 732/2008/EK
rendelet 15. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett gyakorlatokat többé
nem alkalmazzák.
(5)       A Nemzetközi Munkaügyi
Konferencia (ILC) 2012. június 13-án állásfoglalást fogadott el az ILO
alapokmánya 33. cikkének értelmében Mianmarral kapcsolatosan elfogadott
intézkedésekről (ILC-állásfoglalás). Figyelembe véve a normák
alkalmazásával foglalkozó bizottság (CAS) 2012. június 4-én elfogadott
következtetéseit, továbbá tekintettel arra, hogy a meglévő intézkedések fenntartása
már nem nyújtana segítséget a kívánt eredmény elérésében, az ILC úgy
határozott, hogy megszüntetik azokat a korlátozásokat, melyek kizárták, hogy
Mianmar (Burma) kormánya részesüljön az ILO nyújtotta technikai
együttműködésből és segítségnyújtásból. Emellett egy évre
felfüggesztették az ILO azon felhívását, hogy tagjai vizsgálják felül
kapcsolataikat Mianmarral (Burmával) annak biztosítása érdekében, hogy e
kapcsolatok vonatkozásában ne alkalmazzanak kényszermunkát.
(6)       A Bizottság 2012 ---án/én
jóváhagyta a mianmari (burmai) kényszermunkával foglalkozó, bizottsági
megállapításokat tartalmazó jelentést (a továbbiakban: jelentés). A jelentés
következtetései értelmében Mianmar (Burma) fejlődést mutat abban a
tekintetben, hogy megfeleljen az ILO ajánlásainak, amit az ILO illetékes
megfigyelő szervei is elismertek, és mindez indokolja, hogy a 29.
ILO-egyezményben meghatározott alapelvek megsértése továbbá nem tekintendő
„súlyosnak és rendszeresnek"; a jelentés továbbá javaslatot tesz arra,
hogy Mianmar (Burma) vonatkozásában állítsák vissza az általános
vámkedvezményeket.
(7)       E következtetések, valamint
az 552/97/EK rendelet 2. cikke értelmében a Mianmarnak (Burmának) a 732/2008/EK
rendelettel biztosított vámkedvezmények ideiglenes visszavonását az ILC-állásfoglalás
elfogadásával egyidejűleg hatályon kívül kell helyezni.
(8)       A Bizottságnak a
kényszermunka tekintetében továbbra is figyelemmel kell kísérnie a mianmari
(burmai) fejleményeket, és azokra a hatályos eljárásokkal összhangban kell
reagálnia, amennyiben szükséges, ismételt visszavonásra vonatkozó eljárásokkal,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
Az 552/97/EK tanácsi rendelet hatályát veszti.
2. cikk
(1)          Ez a rendelet az Európai Unió
Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
(2)          Rendelkezéseit 2012. június 13-tól
kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben,
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
elnök                                                              elnök
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS A KIZÁRÓLAG A
BEVÉTELI OLDALRA KORLÁTOZOTT KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSSAL JÁRÓ JAVASLATOKHOZ
1.           A JAVASLAT CÍME:
Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a
Mianmartól (Burmától) az általános tarifális preferenciák ideiglenes
megvonásáról szóló 552/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül
helyezéséről.
2.           KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK:
Alcím és jogcímcsoport: 12. alcím, 120.
jogcímcsoport
Az érintett évben a költségvetésben
szereplő összeg: 19 171 200 000 EUR (2012. évi költségvetés);
18 631 800 000 EUR (2013. évi költségvetés-tervezet)
3.           PÉNZÜGYI HATÁS
x        A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a kiadásokra, van azonban
pénzügyi hatása a bevételekre – a hatás a következő:
(millió EUR egy tizedesjegyig)
 Költségvetési tétel || Bevétel[6]   || 6,5 hónapos időszak, 2012. június 13-tól kezdődően || 12 hónapra (2013)
 120. jogcímcsoport || A saját forrásokra gyakorolt hatás || -7.3 || -14.1
Megjegyzés: A
lehetséges maximális hatás. Figyelembe véve a strukturális korlátokat, melyek
korlátozzák az exportszintet és a tarifális preferenciák alkalmazását, a valós
bevételkiesés várhatóan nem haladja meg az 5 millió EUR-t.
4.           CSALÁS ELLENI INTÉZKEDÉSEK
…
5.           EGYÉB MEGJEGYZÉSEK
Mianmar/Burma – 2011. évi, GSP hatálya alá
tartozó potenciális behozatal és bevételkiesés a GSP-preferenciák
visszaállításával (*€ 1,000)
 GSP Kereskedelmi ágazat || GSP hatálya alá tartozó behozatal || Bevétel a legnagyobb kedvezményt biztosító[7] tarifa esetén (A) || Bevétel az EBA-rendszer[8] szerint (B) || Bevételkiesés (A-B)
 S-01b || 14,283.1 || 1,174.1 || - || 1,174.1
 S-02a || 0.3 || 0.0 || - || 0.0
 S-02b || 10,570.8 || 3.4 || - || 3.4
 S-02c || 24.6 || 0.0 || - || 0.0
 S-02d || 3,500.6 || 0.1 || - || 0.1
 S-03 || 0.1 || 0.0 || - || 0.0
 S-04a || 2.9 || 0.4 || - || 0.4
 S-04b || 14.1 || - || - || -
 S-06b || 0.6 || 0.0 || - || 0.0
 S-07a || 131.2 || 8.5 || - || 8.5
 S-08a || 10.6 || 0.6 || - || 0.6
 S-08b || 9.5 || 0.3 || - || 0.3
 S-09a || 17.5 || 0.0 || - || 0.0
 S-09b || 823.4 || 30.6 || - || 30.6
 S-10 || 4.0 || - || - || -
 S-11a || 4.0 || 0.3 || - || 0.3
 S-11b || 132,516.6 || 15,496.5 || - || 15,496.5
 S-12a || 3,962.8 || 380.7 || - || 380.7
 S-12b || 22.7 || 0.9 || - || 0.9
 S-13 || 34.4 || 0.8 || - || 0.8
 S-14 || 131.1 || 0.0 || - || 0.0
 S-15a || 0.1 || 0.0 || - || 0.0
 S-15b || 227.9 || 6.0 || - || 6.0
 S-16 || 566.4 || 7.7 || - || 7.7
 S-17b || 143.8 || 3.9 || - || 3.9
 S-18 || 1.9 || 0.1 || - || 0.1
 S-20 || 300.4 || 12.1 || - || 12.1
 S-21 || 11.0 || - || - || -
 Összesen || 167,316.3 || 17,127.1 || - || 17,127.1
A bevételkiesés kiszámítása az alábbiak
szerint történik:
(A GSP hatálya alá tartozó behozatalra
vonatkozó legnagyobb kedvezményes vámtételek összesen) – (a preferenciális
kereskedelem hatálya alá tartozó kedvezményezett vámok összesen).
A várható bevételkiesés (a 2011. évi
kereskedelmi forgalom és vámbevételek alapján számítva) Mianmar (Burma)
vonatkozásában, évi 5% növekedést figyelembe véve (*€ 1,000):
 Év || 2011 || 2012 || 2013 || 2014 || 2015
 A behozatal összértéke: || 167,316.3 || 175,682.1 || 184,466.3 || 193,689.6 || 203,374.0
 Maximális preferenciális behozatal || N.A. || 95,161.1 || 184,466.3 || 193,689.6 || 203,374.0
 Bevételkiesés (a 25 %-os beszedési költség levonását követően) || N.A. || 7,305.8 || 14,162.0 || 14,870.1 || 15,613.6
Megjegyzés: A
lehetséges maximális hatás. Figyelembe véve a strukturális korlátokat, melyek
korlátozzák az exportszintet és a tarifális preferenciák alkalmazását, a valós
bevételkiesés várhatóan nem haladja meg az 5 millió EUR-t.
[1]               A Tanács 2008. július 22-i 732/2008/EK rendelete az
általános tarifális preferenciák rendszerének 2009. január 1-jétől 2011.
december 31-ig történő alkalmazásáról, illetve az 552/97/EK és az
1933/2006/EK rendelet, valamint az 1100/2006/EK és a 964/2007/EK bizottsági
rendelet módosításáról (HL L 211., 2008.8.6., 1. o.).
[2]               HL L 85., 1997.3.27., 8. o.
[3]               9008/12, MCL/aa.
[4]               HL L 211., 2008.8.6., 1. o.
[5]               HL L 85., 1997.3.27., 8. o.
[6]               A hagyományos saját források (mezőgazdasági vámok,
cukorilletékek, vámok) tekintetében nettó összegeket kell megadni, vagyis a
25 %-os beszedési költség levonásával kapott bruttó összegeket.
[7]               Legnagyobb kedvezményes elbánást biztosító státus
[8]               A legkevésbé fejlett országokra vonatkozó különleges
előírás


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.4.20.
            COM(2016) 236 final
            2016/0125(COD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE
            a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelet módosításáról
            (Ukrajna)

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az Európai Unió és Ukrajna közötti vízumliberalizációs párbeszéd 2008 októberében indult. 2010 novemberében az Európai Bizottság a vízumliberalizációról szóló cselekvési tervet terjesztett elő az ukrán kormánynak. A Bizottság vállalta, hogy – amint az ukrán kormány eleget tett a vízumliberalizációról szóló cselekvési tervben meghatározott valamennyi kritériumnak – javaslatot tesz arra vonatkozóan, hogy a biometrikus útlevéllel rendelkező ukrán állampolgárok rövid távú tartózkodás céljából vízummentesen utazhassanak az Európai Unió területén.

               Az EU és Ukrajna a vízumliberalizációs párbeszéd megkezdése előtt párhuzamosan vízumkönnyítési megállapodást és visszafogadási megállapodást kötött, melyek 2008. január 1-jén léptek hatályba. A módosított vízumkönnyítési megállapodás 2013. július 1-jén lépett hatályba. A vízumliberalizációs párbeszéd megkezdésének előfeltétele, folytatásának pedig feltétele volt e megállapodások teljes körű és hatékony végrehajtása.

               A vízumliberalizációról szóló cselekvési terv négy témakör köré épül: okmánybiztonság, ideértve a biometrikus azonosítókat is (I. témakör); integrált határigazgatás, migrációkezelés és menekültügy (II. témakör); közrend és közbiztonság (III. témakör); valamint külkapcsolatok és alapvető jogok (IV. témakör). A cselekvési terv e négy, gyakorlati szempontból releváns témakör mindegyikében számos konkrét kritériumot állapított meg mind a jogszabályi, szakpolitikai és intézményi keret elfogadása (1. szakasz), mind pedig annak hatékony és fenntartható végrehajtása (2. szakasz) érdekében.

               Az EU és Ukrajna közötti vízumliberalizációs párbeszéd megkezdése óta a Bizottság rendszeresen jelentést készített az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az Ukrajna által a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv első és második szakaszának négy témakörében meghatározott kritériumok teljesítése terén tett előrelépésről. Az elért eredményeket az uniós tagállami szakértők által lefolytatott helyszíni értékelések és az Ukrajna által rendelkezésre bocsátott részletes információk alapján értékelték.

               2011. szeptember 16-án a Bizottság elfogadta első eredményjelentését
                  1
                a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv Ukrajna általi végrehajtásáról, és több ajánlást tett az első szakasz (jogalkotás és tervezés) teljesítésére vonatkozóan. A Bizottság a második eredményjelentést
                  2
                2012. február 9-én, a harmadikat
                  3
                pedig 2013. november 15-én tette közzé. A Bizottság 2014. május 27-i negyedik jelentését
                  4
                és annak 2014. június 23-i tanácsi jóváhagyását követően Ukrajna hivatalosan a cselekvési terv második szakaszába lépett, amelynek során értékelték a jogi és szakpolitikai keret fenntartható végrehajtását.

               A Bizottság 2015. május 8-án fogadta el ötödik eredményjelentését
                  5
                a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv Ukrajna általi végrehajtásáról. A jelentés megállapította, hogy az ukrán hatóságok figyelemre méltó előrelépéseket tettek a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv második szakaszának végrehajtása tekintetében. A vízumliberalizációs cselekvési tervben kidolgozott módszertannak megfelelően a Bizottság helyszíni értékeléseket szervezett uniós tagállami szakértők részvételével. A jelentést az EU-ba utazó ukrán állampolgárokra vonatkozó jövőbeli vízumliberalizáció lehetséges migrációs és biztonsági hatásait vizsgáló értékelés kísérte.

               2015. december 18-án elfogadott hatodik – és egyben utolsó – eredményjelentésében
                  6
                a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Ukrajna megvalósította a szükséges előrelépéseket, és a fennmaradó kritériumok eredményes és fenntartható teljesítéséhez szükséges valamennyi reformot végrehajtotta.

               Ezen értékelés alapján, valamint az EU és Ukrajna közötti vízumliberalizációs párbeszéd kezdete óta végzett folyamatos nyomon követés és jelentések eredményeire figyelemmel a Bizottság megerősítette, hogy Ukrajna eleget tett a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv második szakaszának négy témakörében meghatározott valamennyi kritériumnak. A Bizottság továbbá kimondta, hogy 2016 elején az 539/2001/EK rendelet módosítására irányuló jogalkotási javaslatot terjeszt elő Ukrajnának azon országok listájára (II. melléklet) való átsorolása céljából, amelyek állampolgárai mentesek a vízumkötelezettség alól.

               Továbbá a hatodik jelentés elfogadása óta a Bizottság áttekintette, milyen lépéseket tettek az ukrán hatóságok a vízumliberalizációról szóló cselekvési tervben előírt reformok végrehajtása érdekében. A nemzeti korrupcióellenes hivatal megkezdte működését, és a különleges korrupcióellenes ügyészséggel együttműködve tevékenykedik. Miután sikeresen elfogadták a vagyonvisszaszerzésről szóló jogszabályokat és az ügyészségről szóló törvénynek a különleges korrupcióellenes ügyészséggel kapcsolatos módosításait (2016. február 18.), valamint az elektronikus vagyonnyilatkozatokról szóló törvényt (2016. március 15.), 2016 márciusának közepén további előrelépésekre került sor a nemzeti korrupciómegelőző ügynökség igazgatótanácsa további két tagjának kinevezésével, és ennek köszönhetően határozatképessé vált az igazgatótanács. Március 28-án megválasztották az ügynökség vezetőjét, és március 30-án sor került az ügynökség jogi személyként való bejegyezésére. Az ukrán hatóságok a 2016. évi állami költségvetésben pénzügyi forrásokat is elkülönítettek a korrupcióellenes küzdelem jól működő intézményi keretének biztosítására, beleértve a nemzeti korrupcióellenes hivatalt is.

               A vízumliberalizációról szóló cselekvési tervre vonatkozó jelentéstételen felül a Bizottság folyamatosan nyomon követte a vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodások végrehajtását, nevezetesen az említett megállapodások keretében létrehozott vegyes bizottságok révén. A vízumkönnyítési vegyes bizottság legutóbbi ülését 2015. április 23-án tartották, a visszafogadási vegyes bizottság pedig 2014. május 6-án ült össze utoljára. Ezzel összefüggésben a Bizottság megállapította, hogy a megállapodások végrehajtása összességében nagyon kielégítő volt.

               •A javaslatnak a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel és más uniós politikákkal való összhangja

               Az 539/2001/EK tanácsi rendelet
                  7
                felsorolja a tagállamok külső határainak átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országait. Az 539/2001/EK rendeletet Írország és az Egyesült Királyság kivételével valamennyi tagállam, továbbá Izland, Liechtenstein, Norvégia és Svájc alkalmazza. A rendelet az Unió a bármely 180 napos időszakon belül 90 napot meg nem haladó rövid tartózkodásokra vonatkozó közös vízumpolitikájának részét képezi.

               Ukrajna jelenleg az 539/2001/EK rendelet I. mellékletében van felsorolva, vagyis azon országok között szerepel, amelyek állampolgárainak a tagállamok területére való utazáskor vízummal kell rendelkezniük.

               Az 539/2001/EK rendeletet legutóbb a 259/2014/EU rendelet
                  8
                módosította, amikor Moldovát – az ország vízumliberalizációról szóló cselekvési tervének sikeres teljesítését követően – átsorolták azon országok listájára, amelyek állampolgárai mentesek a vízumkötelezettség alól, valamint az 509/2014/EU rendelet
                  9
               , amikor öt karib-tengeri térségi
                  10
                és tizenegy csendes-óceáni térségi ország
                  11
               , valamint Kolumbia, Peru és az Egyesült Arab Emírségek állampolgárai – feltételezve az EU és a megfelelő harmadik országok közötti vízummentességi megállapodások megkötését – a vízumkötelezettségre vonatkozó listák rendszeres felülvizsgálatának eredményeképpen mentesültek a vízumkötelezettség alól.

               Az 539/2001/EK rendelet (az 509/2014/EU rendelettel bevezetett) –1. cikkében foglalt rendelkezések meghatározzák azokat a kritériumokat, amelyeket figyelembe kell venni azon harmadik országok – eseti értékelés alapján történő – meghatározásánál, amelyek állampolgárai vízumkötelezettség alá esnek vagy e kötelezettség alól mentesek. Ilyen kritériumok többek között „az illegális bevándorlás, a közérdek és a közbiztonság, valamint a gazdasági előnyök, ezen belül is különösen a turizmus és a külkereskedelem szempontjai, továbbá az Uniónak az érintett harmadik országokkal fenntartott külkapcsolatai, ezen belül is különösen az emberi jogokkal és az alapvető szabadságokkal kapcsolatos megfontolások, valamint a regionális koherencia és a viszonosság vonatkozásai”
                  12
               . Különös figyelmet kell fordítani az érintett harmadik országok által kibocsátott úti okmányok biztonságára.

               Nincs szükség az ukrán állampolgárokra vonatkozó vízummentesség bevezetésének előfeltételeként határozni meg az EU-val való vízummentességi megállapodás megkötését, mivel Ukrajna már korábban mentesítette az Unió valamennyi polgárát az egy évet meg nem haladó tartózkodásokra vonatkozó vízumkötelezettség alól. E határozat visszavonása vagy a vízummentességgel való visszaélés esetén az 539/2001/EK rendelet meglévő kölcsönösségi és felfüggesztési mechanizmusai elegendő jogorvoslati lehetőséget kínálnak.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  Mivel a javaslat az Unió közös vízumpolitikájának módosítására irányul, jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 77. cikke (2) bekezdésének a) pontja. A javasolt rendelet a schengeni vívmányok továbbfejlesztését képezi.

                •Szubszidiaritás

                  Mivel az 539/2001/EK rendelet az Unió jogi aktusa, csak egyenértékű jogi aktussal módosítható. A tagállamok nem léphetnek fel önállóan.

               •Arányosság

                  A fentiek miatt a politikai célkitűzés más úton nem érhető el.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Lásd a fentieket.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  n.a.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A Tanács Kelet-Európával és Közép-Ázsiával foglalkozó munkacsoportja (COEST) keretében rendszeres tanácskozásra került sor a tagállamokkal, és számos alkalommal bemutatták a vízumliberalizációs folyamatot az Európai Parlament előtt.

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

               A Bizottság átfogó adatokat szerzett be a vízumliberalizációról szóló cselekvési tervben meghatározott valamennyi kritérium Ukrajna általi teljesítéséről. A Bizottság Ukrajnáról szóló utolsó eredményjelentéséhez bizottsági szolgálati munkadokumentumot
                  13
                mellékelt, melyben részletesebben ismertette az egyes kritériumok terén elért előrehaladással kapcsolatos háttér-információkat.

               •Hatásvizsgálat

                  A szolgálati munkadokumentumok mellékletében a Bizottság aktualizált tényszerű elemzést és statisztikai alapú információkat közölt az EU-ba utazó ukrán állampolgárokra vonatkozó jövőbeli vízumliberalizáció lehetséges migrációs és biztonsági hatásairól, a releváns uniós ügynökségektől és érdekelt felektől kapott tájékoztatásra támaszkodva. Nincs szükség további hatásvizsgálatra.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  n.a.

               •Alapjogok

                  A javaslat nem érinti hátrányosan az alapjogok védelmét.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  n.a.

               5.EGYÉB SZEMPONTOK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A módosított rendelet hatálybalépésétől kezdődően közvetlenül alkalmazandó és a tagállamok által haladéktalanul végrehajtandó. Nincs szükség végrehajtási tervekre.

                  A Bizottság a továbbiakban is aktívan nyomon követi Ukrajna folyamatos teljesítményét a vízumliberalizációról szóló cselekvési terv négy témakörében meghatározott valamennyi kritérium tekintetében, a fennálló társulási struktúrák és párbeszédek keretében, valamint – szükség esetén – ad hoc nyomonkövetési mechanizmusok révén.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetén)

                  n.a.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  Az 539/2001/EK rendelet módosítása révén Ukrajnát az I. mellékletből (azon országok listája, amelyek állampolgárai vízumkötelezettség alá esnek) átsorolják a II. mellékletbe (azon országok listája, amelyek állampolgárai mentesek a vízumkötelezettség alól). A szöveg kiegészül egy lábjegyzettel, amely szerint a vízummentesség a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) szabványaival összhangban kiállított biometrikus útlevéllel rendelkező személyekre korlátozódik.

               2016/0125 (COD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

               a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelet módosításáról

               (Ukrajna)

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               rendes jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)Az 539/2001/EK tanácsi rendelet
                  14
                felsorolja a tagállamok külső határainak átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országait. A harmadik országokról készített, az I. és II. mellékletben szereplő listák összetételének összhangban kell lennie és maradnia az e mellékletekben meghatározott kritériumokkal. Azon harmadik országokat, amelyek tekintetében e kritériumok terén megváltozott a helyzet, ennek megfelelően át kell sorolni az egyik mellékletből a másikba.

               (2)Megállapítást nyert, hogy Ukrajna eleget tesz az ukrán kormány számára 2010 novemberében előterjesztett vízumliberalizációs cselekvési tervben meghatározott valamennyi kritériumnak, és ezért az állampolgárainak az EU tagállamainak területére való vízummentes utazásához szükséges követelményeket teljesíti.

               (3)Ezért Ukrajnát át kell sorolni az 539/2001/EK rendelet I. mellékletéből a rendelet II. mellékletébe. Ennek a vízummentességnek a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) szabványaival összhangban kiállított biometrikus útlevéllel rendelkező személyekre kell korlátozódnia.

               (4)Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában az Egyesült Királyság a 2000/365/EK tanácsi határozattal
                  15
                összhangban nem vesz részt. Az Egyesült Királyság tehát nem vesz részt e rendelet elfogadásában, és a rendelet vagy annak alkalmazása rá nézve nem kötelező.

               (5)Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában Írország a 2002/192/EK tanácsi határozattal
                  16
                összhangban nem vesz részt. Írország tehát nem vesz részt e rendelet elfogadásában, és a rendelet vagy annak alkalmazása rá nézve nem kötelező.

               (6)Izland és Norvégia tekintetében e rendelet az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás értelmében vett schengeni vívmányok azon rendelkezéseit fejleszti tovább, amelyek a 1999/437/EK tanácsi határozat
                  17
                1. cikkének B. pontjában említett területhez tartoznak.

               (7)Svájc tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozat 1. cikkének B. pontjában említett területhez tartoznak, összefüggésben a 2008/146/EK tanácsi határozat
                  18
                3. cikkével.

               (8)Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv értelmében a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az 1999/437/EK határozatnak a 2011/350/EU tanácsi határozat
                  19
                3. cikkével összefüggésben értelmezett 1. cikkének B. pontjában említett területhez tartoznak.

               ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:

               1. cikk

               Az 539/2001/EK rendelet a következőképpen módosul:

               a)Az I. melléklet 1. részében („ÁLLAMOK”) az Ukrajnára való hivatkozást el kell hagyni.

               b)A II. melléklet 1. része („ÁLLAMOK”) a következő hivatkozással egészül ki:

               „Ukrajna”*

               ______________

               *
                     A vízummentesség a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) szabványaival összhangban kiállított biometrikus útlevéllel rendelkező személyekre korlátozódik.

               2. cikk

               Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)
                  SEC(2011) 1076 végleges.

                     (2)
                  SWD(2012) 10 final.

                     (3)
                  COM(2013) 809 final.

                     (4)
                  COM(2014) 336 final.

                     (5)
                  COM(2015) 200 final.

                     (6)
                  COM(2015) 905 final.

                     (7)
                  A Tanács 2001. március 15-i 539/2001/EK rendelete a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról, HL L 81., 2001.3.21., 1. o.

                     (8)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. április 3-i 259/2014/EU rendelete a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 105., 2014.4.8., 9. o.).

                     (9)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i 509/2014/EU rendelete a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 149., 2014.5.20., 67. o.).

                     (10)
                  Dominika, Grenada, Saint Lucia, Saint Vincent és Grenadine-szigetek, Trinidad és Tobago.

                     (11)
                  Kiribati, Marshall-szigetek, Mikronézia, Nauru, Palau, Szamoa, Salamon-szigetek, Kelet-Timor, Tonga, Tuvalu, Vanuatu.

                     (12)
                  A Tanács 2001. március 15-i 539/2001/EK rendeletének –1. cikke a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról.

                     (13)
                  SWD (2015) 705 (final) bizottsági szolgálati munkadokumentum, 2015. december 18.

                     (14)
                  A Tanács 2001. március 15-i 539/2001/EK rendelete a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról, HL L 81., 2001.3.21., 1. o.

                     (15)
                  A Tanács 2000. május 29-i 2000/365/EK határozata Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről, HL L 131., 2000.6.1., 43. o.

                     (16)
                  A Tanács 2002. február 28-i 2002/192/EK határozata Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről, HL L 64., 2002.3.7., 20. o.

                     (17)
                  A Tanács 1999. május 17-i 1999/437/EK határozata az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, e két államnak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról kötött megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról, HL L 176., 1999.7.10., 31. o.

                     (18)
                  A Tanács 2008. január 28-i 2008/146/EK határozata az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő megkötéséről, HL L 53., 2008.2.27., 1. o.

                     (19)
                  A Tanács 2011. március 7-i 2011/350/EU határozata az Európai Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló, különösen a belső határokon történő ellenőrzés megszüntetéséhez és a személyek mozgásához kapcsolódó társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről, HL L 160., 2011.6.18., 19. o.


				|

		52012PC0114

			Javaslat A TANÁCS RENDELETE a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 130/2006/EK rendelet módosításáról, valamint a Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd vállalat végleges intézkedések hatálya alól történő kizárásáról /* COM/2012/0114 final - 2012/0053 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
 ·      A javaslat okai és céljai E javaslat tárgya a WTO Vitarendező Testülete által dömping- és szubvencióellenes ügyekkel kapcsolatban elfogadott jelentés után a Közösség által hozható intézkedésekről szóló, 2001. július 23-i 1515/2001/EK tanácsi rendelet alkalmazása a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára hatályban lévő dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálati eljárásával összefüggésben.
 ·      Háttér-információk Ez a javaslat az 1515/2001/EK tanácsi rendelet végrehajtásával összefüggésben készült, és a 130/2006/EK tanácsi rendelet felülvizsgálatának eredményeként jött létre, amelyre a WTO Fellebbezési Testületének a marhahúsra és rizsre Mexikó által kivetett intézkedésekről szóló jelentése[1] fényében került sor.
 ·      Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A jelenleg hatályos intézkedés a legutóbb a 150/2008/EK tanácsi rendelettel (HL L 48., 2008.2.22., 1. o.) módosított, a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozataláról szóló 130/2006/EK tanácsi rendelettel (HL L 23., 2006.1.27., 1. o.) kivetett végleges dömpingellenes vám.
 ·      Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan.
 2.           KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT
 ·      Konzultáció az érdekeltekkel
 Az eljárásban érintett érdekeltek lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálat során megvédjék érdekeiket.
 ·      Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása
 Külső szakértők bevonására nem volt szükség.
 ·      Hatásvizsgálat Ez a javaslat az 1515/2001/EK tanácsi rendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Ez a rendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot.
 3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
 ·      A javaslat összefoglalása 2011. január 26-án a Bizottság az 1515/2001/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján a 130/2006/EK tanácsi rendelet felülvizsgálatát kezdeményezte a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekre vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálattal kapcsolatban. A felülvizsgálat megállapította, hogy a WTO Fellebbezési Testületének a marhahúsra és rizsre Mexikó által kivetett intézkedésekről szóló jelentése fényében már nem megfelelő a 130/2006/EK tanácsi rendelettel a Hangzhou Biokingre kivetett intézkedések további alkalmazása, és a 130/2006/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. Ezért a Bizottság azt javasolja, hogy annak érdekében, hogy a Hangzhou Bioking vállalatot kizárják a 130/2006/EK tanácsi rendelet hatálya alól, a Tanács fogadja el a mellékelt rendeletjavaslatot, amelyet 2012. április 24-ig ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.
 ·      Jogalap A Tanács 1515/2001/EK rendelete (2001. július 23.) a WTO Vitarendező Testülete által dömping- és szubvencióellenes ügyekkel kapcsolatban elfogadott jelentés után a Közösség által hozható intézkedésekről.
 ·      A szubszidiaritás elve A javaslat az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.
 ·      Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt:
 az intézkedés formája nem hagy teret a nemzeti döntéshozatalnak.
 Nem szükséges annak feltüntetése, hogy az Unióra, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági szereplőkre és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és e teher milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével.
 ·      A jogi aktus típusának megválasztása
 Javasolt aktus: rendelet.
 Más jogi aktus nem felelne meg a következők miatt: a fent említett alaprendelet nem rendelkezik alternatív lehetőségekről.
 4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
 A javaslatnak nincsenek az Unió költségvetését érintő vonzatai.
2012/0053 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS RENDELETE
a Kínai Népköztársaságból származó borkősav
behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes
vám végleges beszedéséről szóló 130/2006/EK rendelet módosításáról, valamint a
Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd vállalat végleges
intézkedések hatálya alól történő kizárásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló
szerződésre,
tekintettel a WTO Vitarendező Testülete által
dömping- és szubvencióellenes ügyekkel kapcsolatban elfogadott jelentés után a
Közösség által hozható intézkedésekről szóló, 2001. július 23-i
1515/2001/EK tanácsi rendeletre[2] és különösen annak
2. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel a tanácsadó bizottsággal
folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság (a továbbiakban:
Bizottság) által benyújtott javaslatra,
mivel:
A. AZ
ELJÁRÁS
1.           Hatályos
intézkedések
(1)       A 130/2006/EK rendelettel[3]
a Tanács 0–34,9 % arányú végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai
Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó borkősav behozatalára. A
Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd (a továbbiakban: Hangzhou
Bioking) kínai exportáló gyártó által gyártott borkősavra kivetett
dömpingellenes vám értéke 0 % volt.
2.           Hatályvesztési felülvizsgálat
indítása és a Hangzhou Biokingre hatályban lévő intézkedések felülvizsgálata
(2)       A hatályos dömpingellenes
intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés[4]
közzétételét követően a Bizottsághoz 2009. október 27-én kérelem érkezett ezen
intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata iránt az Európai Közösségben
tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni
védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet[5]
(a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése alapján.
(3)       A Bizottság, miután a
tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy
elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat
megindításához, 2011. január 26-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában
közzétett értesítéssel[6] (a továbbiakban: a
felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11.
cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
(4)       A vizsgálat megindításáról
szóló értesítésben a Bizottság bejelentette továbbá az 1515/2001/EK rendelet 2.
cikke (3) bekezdése szerint a Hangzhou Biokingre hatályban lévő intézkedések
felülvizsgálatának megindítását annak érdekében, hogy a 130/2006/EK rendelet a
WTO Fellebbezési Testületének „Mexico — Definitive Anti-dumping Measures on
Beef and Rice” (Mexikó: a marhahúsra és rizsre kivetett végleges dömpingellenes
intézkedések) című jelentése[7] fényében szükség esetén
módosítható legyen. A jelentés 305. és 306. bekezdése kimondja, hogy azt
az exportáló gyártót, amelyről az eredeti vizsgálatban nem állapították meg,
hogy dömpinget folytatott, ki kell zárni az ilyen vizsgálat eredményeként
elrendelt végleges intézkedés hatályából, és az ilyen gyártó nem tehető
adminisztratív, illetve a megváltozott körülményekre tekintettel végzett
felülvizsgálatok tárgyává.
3.           Új eljárás indítása
(5)       A Bizottság 2011. július
29-én az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel[8]
az alaprendelet 5. cikkének megfelelően a Kínából származó borkősav Európai
Unióba történő behozatalára vonatkozóan dömpingellenes vizsgálat megindítását
jelentette be, a vizsgálatot a Hangzhou Biokingre korlátozva.
4.           A Hangzhou Bioking kizárása a
130/2006/EK rendelettel megállapított végleges dömpingellenes intézkedések
hatálya alól
(6)       Annak érdekében, hogy a Hangzhou Biokingre ne vonatkozzon
egyidejűleg két dömpingellenes rendelet, a Hangzhou Biokinget ki kell zárni a
130/2006/EK rendelet által kivetett végleges dömpingellenes intézkedés hatálya
alól,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 130/2006/EK rendelet a következőképpen
módosul:
Az 1. cikk (2) bekezdésében foglalt
táblázatban a Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd-re vonatkozó
bejegyzést törölni kell, illetve a „Minden más vállalat” bejegyzés helyébe az
„Minden más vállalat (kivéve a Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co.,
Ltd – TARIC-kiegészítő kód: A687)” bejegyzés lép.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában
való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, ……..-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               Mexico — Definitive Anti-dumping
Measures on Beef and Rice (Mexikó: marhahúsra és rizsre kivetett végleges
dömpingellenes intézkedések), a Fellebbezési Testület jelentése, WT/DS295/AB/R,
2005. november 29.
[2]               HL L 201., 2001.7.26.,
10. o.
[3]               HL L 23., 2006.1.27.,
1. o.
[4]               HL C 211., 2010.8.4., 11. o.
[5]               HL L 343., 2009.12.22., 51. o.
[6]               HL C 24., 2011.1.26., 14. o.
[7]               WT/DS295/AB/R, 2005. november 29.
[8]               HL C 223., 2011.7.29., 11. o.