               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.3.3.
            COM(2017) 111 final
            2017/0047(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió nevében az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XX. mellékletének (Környezet) módosítása tekintetében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az EGT Vegyes Bizottság (tanácsi határozattervezet mellékletét képező) határozattervezetének célja az EGT-megállapodás XX. mellékletének (Környezet) módosítása az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó kibocsátási követelményeknek a könnyű haszongépjárművek CO2-kibocsátásának csökkentésére irányuló uniós integrált megközelítés keretében történő meghatározásáról szóló 510/2011/EU rendelet
                  1
                és az ahhoz kapcsolódó jogalkotási aktusok EGT-megállapodásba való belefoglalása érdekében.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               A Vegyes Bizottság csatolt határozattervezete már meglévő uniós politikát terjeszt ki az EGT-tag EFTA-államokra (Norvégiára, Izlandra és Liechtensteinre).

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               Az uniós vívmányoknak az EGT-tag EFTA-államokra az EGT-megállapodásba történő belefoglalása révén történő kiterjesztése az EGT-megállapodás azon céljaival és elveivel összhangban történik, hogy közös szabályokon és egyenlő versenyfeltételeken alapuló dinamikus és homogén európai gazdasági térség jöjjön létre.

               Az erre irányuló erőfeszítések az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása, valamint az EGT-megállapodásban meghatározott kísérő és horizontális politikák területéhez tartozó valamennyi szakpolitikát átfogják.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az EGT-megállapodásba belefoglalandó jogszabályok az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikkének (1) bekezdésén alapulnak.

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet
                  2
                1. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján kialakítja az ilyen határozatokról az Unió nevében elfogadandó álláspontját.

               A Bizottság az Európai Külügyi Szolgálattal együttműködve benyújtja az EGT Vegyes Bizottság határozattervezetét a Tanácsnak az Unió álláspontjaként történő elfogadásra. A Bizottság remélhetőleg mihamarabb elő tudja terjeszteni ezt az álláspontot az EGT Vegyes Bizottságban.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének a következő miatt:

               E javaslat célját, nevezetesen a belső piac homogenitásának biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért e cél a hatások miatt uniós szinten jobban megvalósítható.

                  Az uniós vívmányok EGT-megállapodásba történő belefoglalásának eljárása az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendelettel összhangban zajlik, ami megerősíti a választott megközelítést.

               •Arányosság

                  Az arányosság elvével összhangban a javaslat nem haladja meg a kitűzött cél – a belső piac homogenitásának biztosítása – eléréséhez szükséges mértéket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  Az EGT-megállapodás 98. cikkének megfelelően a választott jogi aktus EGT vegyes bizottsági határozat. Az EGT Vegyes Bizottság biztosítja az EGT-megállapodás hatékony végrehajtását és érvényesülését. Ennek érdekében határozatokat kell hoznia az EGT-megállapodásban meghatározott esetekben.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

                  A szóban forgó jogszabály előkészítésének keretében a Bizottság nyilvános internetes konzultációt és az érdekeltek bevonásával két találkozót tartott. Emellett elkészült egy külső tanulmány, mely a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátása csökkentésének lehetséges szabályozási megközelítéseit vizsgálta.

               •Hatásvizsgálat

               A szóban forgó jogszabály előkészítésének keretében a Bizottság részletes hatásvizsgálatot végzett, amelyben a szakpolitikai lehetőségek széles skáláját elemezte.

               Az EGT Vegyes Bizottság csatolt határozata csupán a jelenlegi rendszer EGT-tag EFTA-államokra történő kiterjesztésére irányul.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               Az EGT-megállapodásba való belefoglalásnak nincsenek várható költségvetési vonzatai, mivel az EGT-tag EFTA-államokban történő gépjármű-regisztrációkból származó lehetséges többletbevételt átutalják az EFTA Felügyeleti Hatóságnak és fordítva.

               5.EGYÉB ELEMEK

               A legfontosabb kért kiigazítások indoklása és a javasolt megoldás

               Az 510/2011/EU rendelet kibocsátási követelményrendszert határoz meg az új könnyű haszongépjárművek vonatkozásában. A Vegyes Bizottság határozattervezete kiterjeszti az uniós rendszert az EGT-tag EFTA-államokra, hogy a rendszer Liechtenstein kivételével valamennyi EGT-államot felölelje.

               Többletkibocsátási díjak, az 510/2011/EU rendelet 9. cikkének (1) bekezdése, a vegyes bizottsági határozat i) kiigazítása

               Kiigazító szöveget foglaltak a határozatba azzal a céllal, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság többletkibocsátási díjakat vethessen ki az EGT-tag EFTA-államokban letelepedett gyártókra.

               A díjakat közösen vetik ki az EU-ban, illetve az EGT-tag EFTA-államokban eladott új könnyű haszongépjárművekre. Következésképpen a díjakat el kell osztani az EU-fél és az EFTA-fél között.

               Ezért elosztási kulcsra tesznek javaslatot, hogy a díjakat arányosan osszák el az EU-ban, illetve az EFTA-államokban nyilvántartásba vett új könnyű haszongépjárműveknek az EGT-ben nyilvántartásba vett összes új könnyű haszongépjárműhöz viszonyított aránya alapján.

               A többletkibocsátási díjak beszedése, az 510/2011/EU rendelet 9. cikkének (3) bekezdése, a vegyes bizottsági határozat j) kiigazítása

               A 9. cikk (3) bekezdése képezi a jogalapot ahhoz, hogy a Bizottság megállapítsa a többletkibocsátási díj behajtására szolgáló módszereket. Ezeket a módszereket a 2012/99/EU bizottsági határozat
                  3
                állapította meg. Mivel az EGT-megállapodás alapján külön felügyeleti hatóság és külön felügyeleti rendszer működik, kiigazító szöveg rendelkezik arról, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság határozza meg a többletkibocsátási díjak beszedésének módszereit. Ezeknek a módszereknek a Bizottság módszerein kell alapulniuk.

               A többletkibocsátási díjak allokálása, az 510/2011/EU rendelet 9. cikkének (4) bekezdése, a vegyes bizottsági határozat k) kiigazítása

               A 9. cikk (4) bekezdése szerint a többletkibocsátási díjból befolyó összegeket az Európai Unió általános költségvetési bevételének kell tekinteni.

               Következésképpen kiigazító szöveget foglaltak bele a határozattervezetbe, hogy az EFTA-államok rendelkezzenek az EFTA-félt illető többletkibocsátási díjakból befolyt összegek allokálásáról.

               Az 510/2011/EU rendelet Liechtensteint illető alkalmazandósága, a vegyes bizottsági határozat o) kiigazítása

               A Liechtenstein és Svájc közötti, történelmi okokból régóta fennálló, igen szoros kapcsolatot jelentősen befolyásolja a két ország közötti (vám- és valutauniót létrehozó) vám- és valutaszerződés, melyet 1923-ban kötöttek (LGBl. 1923 24. sz.). A Svájccal fennálló vám- és valutaszerződés jelentős hatást gyakorol Liechtenstein környezeti és fiskális stratégiájára is. A vám- és valutaszerződés értelmében számos svájci környezetvédelmi rendelkezés közvetlenül alkalmazandó Liechtensteinben, vagy a két ország közötti kétoldalú szerződések útján hajtják őket végre a liechtensteini jogban.

               Ez alapján Liechtenstein azt kéri, hogy kapjon felmentést az 510/2011/EU rendelet alkalmazása alól, figyelembe véve, hogy a svájci kibocsátási rendszer liechtensteini alkalmazása útján azonos módon megvalósulnak az uniós jogszabály célkitűzései.

               2017/0047 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió nevében az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XX. mellékletének (Környezet) módosítása tekintetében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre
                  4
                és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén lépett hatályba.

               (2)Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás XX. mellékletének (Környezet) módosításáról.

               (3)Az 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet
                  5
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (4)A 205/2012/EU bizottsági felhatalmazáson alapuló rendeletet
                  6
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (5)A 293/2012/EU bizottsági végrehajtási rendeletet
                  7
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (6)A 114/2013/EU bizottsági felhatalmazáson alapuló rendeletet
                  8
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (7)Az 1047/2013/EU bizottsági felhatalmazáson alapuló rendeletet
                  9
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (8)A 253/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet
                  10
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (9)A 404/2014/EU bizottsági felhatalmazáson alapuló rendeletet
                  11
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (10)A 410/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletet
                  12
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (11)A 427/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletet
                  13
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (12)Az EGT-megállapodás XX. mellékletét (Környezet) ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (13)Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Uniónak az EGT-megállapodás XX. mellékletének (Környezet) módosítására vonatkozóan az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontja az e határozathoz csatolt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten alapul.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 145., 2011.5.31., 1. o.

                     (2)
                  HL L 305., 1994.11.30., 6–8. o.

                     (3)
                  A Bizottság 2012/99/EU végrehajtási határozata (2012. február 17.) az új könnyű haszongépjárművekből származó CO2-többletkibocsátási díj beszedésének az 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti részletes szabályairól (HL L 47., 2012.2.18., 69. o.).

                     (4)
                  HL L 305., 1994.11.30., 6–8. o.

                     (5)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 510/2011/EU rendelete (2011. május 11.) az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó kibocsátási követelményeknek a könnyű haszongépjárművek CO2-kibocsátásának csökkentésére irányuló uniós integrált megközelítés keretében történő meghatározásáról (HL L 145., 2011.5.31., 1. o.).

                     (6)
                  A Bizottság 205/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. január 6.) az 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet tagállamok által bejelentendő adatforrásokra és adatparaméterekre vonatkozó II. mellékletének módosításáról (HL L 72., 2012.3.10., 2.o.)

                     (7)
                  A Bizottság 293/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. április 3.) az új könnyű haszongépjárművek nyilvántartásba vett adatainak az 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti ellenőrzéséről és bejelentéséről (HL L 98., 2012.4.4., 1. o.).

                     (8)
                  A Bizottság 114/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. november 6.) az 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az új könnyű haszongépjárművekre alkalmazandó fajlagos szén-dioxid-kibocsátási célértékektől való eltérés iránti kérelmekre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 38., 2013.2.9., 1. o.).

                     (9)
                  A Bizottság 1047/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. augusztus 21.) a Bizottság 114/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendeletének a Piaggio gyártóra vonatkozó 2010. évi átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátási értékek helyesbítésének tekintetében történő módosításáról (HL L 285., 2013.10.29., 1. o.)

                     (10)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 253/2014/EU rendelete (2014. február 26.) az 510/2011/EU rendeletnek az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó 2020. évi CO2-kibocsátás-csökkentési célérték elérésére alkalmas módozatok meghatározása tekintetében történő módosításáról (HL L 84., 2014.3.20., 38. o.).

                     (11)
                  A Bizottság 404/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. február 17.) az 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a többlépcsős típus-jóváhagyási eljárás hatálya alá tartozó új könnyű haszongépjárművek CO2-kibocsátásának ellenőrzése tekintetében történő módosításáról (HL L 121., 2014.4.24., 1. o.).

                     (12)
                  A Bizottság 410/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 23.) a többlépcsős típus-jóváhagyási eljárás hatálya alá tartozó új könnyű haszongépjárművek CO2-kibocsátásának ellenőrzése tekintetében a 293/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 121., 2014.4.24., 21. o.).

                     (13)
                  A Bizottság 427/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 25.) 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiák jóváhagyási és minősítési eljárásának megállapításáról (HL L 125., 2014.4.26., 57. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.3.3.
            COM(2017) 111 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            a Tanács határozata
            az Európai Unió nevében az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XX. mellékletének (Környezet) módosítása tekintetében képviselendő álláspontról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG

                  HATÁROZATA
               (...)
               az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XX. mellékletének (Környezet) módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

               mivel:

               (1)Az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó kibocsátási követelményeknek a könnyű haszongépjárművek CO2-kibocsátásának csökkentésére irányuló uniós integrált megközelítés keretében történő meghatározásáról szóló, 2011. május 11-i 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet
                  1
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (2)Az 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet tagállamok által bejelentendő adatforrásokra és adatparaméterekre vonatkozó II. mellékletének módosításáról szóló, 2012. január 6-i 205/2012/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet
                  2
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (3)Az új könnyű haszongépjárművek nyilvántartásba vett adatainak az 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti ellenőrzéséről és bejelentéséről szóló, 2012. április 3-i 293/2012/EU bizottsági végrehajtási rendeletet
                  3
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (4)Az 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az új könnyű haszongépjárművekre alkalmazandó fajlagos szén-dioxid-kibocsátási célértékektől való eltérés iránti kérelmekre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. november 6-i 114/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet
                  4
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (5)A Bizottság 114/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendeletének a Piaggio gyártóra vonatkozó 2010. évi átlagos fajlagos szén-dioxid-kibocsátási értékek helyesbítésének tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. augusztus 21-i 1047/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet
                  5
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (6)Az 510/2011/EU rendeletnek az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó 2020. évi CO2-kibocsátás-csökkentési célérték elérésére alkalmas módozatok meghatározása tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. február 26-i 253/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet
                  6
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (7)Az 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a többlépcsős típus-jóváhagyási eljárás hatálya alá tartozó új könnyű haszongépjárművek CO2-kibocsátásának ellenőrzése tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. február 17-i 404/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet
                  7
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (8)A többlépcsős típus-jóváhagyási eljárás hatálya alá tartozó új könnyű haszongépjárművek CO2-kibocsátásának ellenőrzése tekintetében a 293/2012/EU végrehajtási rendelet módosításáról szóló, 2014. április 23-i 410/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletet
                  8
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (9)Az 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiák jóváhagyási és minősítési eljárásának megállapításáról szóló, 2014. április 25-i 427/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletet
                  9
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (10)Következésképpen az EGT-megállapodás XX. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT-megállapodás XX. melléklete a 21av. pont (2009/33/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) után a következő szöveggel egészül ki:

               „21aw.32011 R 0510: Az Európai Parlament és a Tanács 510/2011/EU rendelete (2011. május 11.) az új könnyű haszongépjárművekre vonatkozó kibocsátási követelményeknek a könnyű haszongépjárművek CO2-kibocsátásának csökkentésére irányuló uniós integrált megközelítés keretében történő meghatározásáról (HL L 145., 2011.5.31., 1. o.), az alábbi módosítással:

               –32012 R 0205: A Bizottság 2012. január 6-i 205/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 72., 2012.3.10., 2. o.),

               –32014 R 0253: Az Európai Parlament és a Tanács 2014. február 26-i 253/2014/EU rendelete (HL L 84., 2014.3.20., 38. o.),

               –32014 R 0404: A Bizottság 2014. február 17-i 404/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 121., 2014.4.24., 1. o.).

               A rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:

               a)A 7. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

               „Ha a csoportosulásban kizárólag EFTA-államban letelepedett gyártók vesznek részt, a gyártók az EFTA Felügyeleti Hatóságot tájékoztatják. Amennyiben a csoportosulásban legalább egy, az Unióban letelepedett gyártó és legalább egy, EFTA-államban letelepedett gyártó részt vesz, a gyártók a Bizottságot és az EFTA Felügyeleti Hatóságot tájékoztatják.”

               b)A 7. cikk (3) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

               „Az EFTA Felügyeleti Hatóság értesíti az EFTA-államban letelepedett gyártókat.”

               c)A 7. cikk (4) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

               „Ha a csoportosulásban kizárólag EFTA-államban letelepedett gyártók vesznek részt, a gyártók közösen értesítik az EFTA Felügyeleti Hatóságot. Ha a csoportosulásban vagy a kibővített csoportosulásban legalább egy, az Unióban letelepedett gyártó és legalább egy, EFTA-államban letelepedett gyártó részt vesz, a gyártók közösen értesítik mind a Bizottságot, mind az EFTA Felügyeleti Hatóságot.”

               d)A 7. cikk (5) bekezdésében az „az EUMSZ 101. és 102. cikkével” szövegrészt úgy kell érteni, hogy „az EGT-megállapodás 53. és 54. cikkével”, az „Unió” szó pedig úgy értendő, hogy „EGT”.

               e)A 7. cikk (7) bekezdésében és a 10. cikk (1) bekezdésében a „Bizottsághoz”, és „Bizottság” szavak után be kell illeszteni a „vagy az EFTA Felügyeleti Hatósághoz” , illetve a „vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság” szövegrészt.

               f)Az EFTA-államok által bejelentett adatokat a 8. cikk (4) bekezdésében említett központi nyilvántartásban is rögzíteni kell.

               g)A 8. cikk (4) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

               „Az EFTA-államban letelepedett gyártók tekintetében az első albekezdésben említett számításokat az EFTA Felügyeleti Hatóság végzi el, és értesíti az EFTA-államban letelepedett gyártókat a második albekezdés szerint.”

               h)A megállapodás 1. jegyzőkönyvének sérelme nélkül a 8. cikk (5) és (6) bekezdésében, a 11. cikk (3), (4), (5) és (6) bekezdésében a „Bizottság”, „Bizottságot” szavak után a „ , vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság”, illetve a „ , vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóságot” szövegrészt kell beilleszteni.

               i)A 9. cikk (1) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

               „Ha a gyártó vagy a csoportosulás vezetője EFTA-államban telepedett le, a többletkibocsátási díjat az EFTA Felügyeleti Hatóság rója ki.

               A többletkibocsátási díjak összegét arányosan osztják el a Bizottság és az EFTA Felügyeleti Hatóság között, az EU-ban, illetve az EFTA-államban nyilvántartásba vett új könnyű haszongépjárműveknek az EGT-ben nyilvántartásba vett összes új könnyű haszongépjárműhöz viszonyított aránya alapján.”

               j)A 9. cikk (3) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

               „Az Európai Bizottság a többletkibocsátási díjak (1) bekezdésben említett beszedésére használt, 2012/99/EU bizottsági határozatban foglalt módszertanát alkalmazza az EU-ban letelepedett gyártók EFTA-állambeli nyilvántartásba vételeire is.

               Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozza meg az (1) bekezdés szerinti többletkibocsátási díjak beszedésének módszerét. Ennek a módszernek a Bizottság módszerein kell alapulniuk.”

               k)A 9. cikk (4) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

                „Az EFTA-államok esetében az EFTA-államok határozzák meg a többletkibocsátási díjakból befolyt összegek allokációját.”

               l)A megállapodás 1. jegyzőkönyvének sérelme nélkül a 11. cikk (2) bekezdésében a „Bizottság” szó után a „ , vagy EFTA-államban letelepedett gyártó esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság” szövegrészt kell beilleszteni.

               m)A 12. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

               „Az EFTA-államban letelepedett beszállítók vagy gyártók az e cikk szerinti kérelmeket a Bizottságnak küldik meg. A Bizottság az ilyen kérelmeket ugyanúgy kezeli, mint az e cikk szerinti más kérelmeket.”

               n)A 12. cikk (4) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

               „Az e cikk szerinti innovatív technológiákat jóváhagyó bizottsági határozatok általánosan alkalmazandók és azokat bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.”

               o)A rendelet Liechtenstein esetében nem alkalmazandó.

               21awa.32012 R 0293: A Bizottság 293/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. április 3.) az új könnyű haszongépjárművek nyilvántartásba vett adatainak az 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti ellenőrzéséről és bejelentéséről (HL L 98., 2012.4.4., 1. o.), az alábbi módosítással:

               –32014 R 0410: A Bizottság 2014. április 23-i 410/2014/EU végrehajtási rendelete (HL L 121., 2014.4.24., 21. o.).

               A rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:

               a)A 9. és a 10. cikkben a „Bizottság”, „Bizottságot”, „Bizottságnak”, „Bizottsághoz” szavak után a „ , vagy EFTA-államban letelepedett gyártó esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság”, a „ , vagy EFTA-államban letelepedett gyártó esetében az EFTA Felügyeleti Hatóságot”, a „ , vagy EFTA-államban letelepedett gyártó esetében az EFTA Felügyeleti Hatóságnak” illetve a „ , vagy EFTA-államban letelepedett gyártó esetében az EFTA Felügyeleti Hatósághoz” szövegrészt kell beilleszteni.

               b)A 10a. cikk (3) bekezdése nem alkalmazandó az EFTA Felügyeleti Hatóság tekintetében.

               21awb.32013 R 0114: A Bizottság 114/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. november 6.) az 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az új könnyű haszongépjárművekre alkalmazandó fajlagos szén-dioxid-kibocsátási célértékektől való eltérés iránti kérelmekre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 38., 2013.2.9., 1. o.), az alábbi módosítással:

               –32013 R 1047: A Bizottság 2013. augusztus 21-i 1047/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 285., 2013.10.29., 1. o.)

               A rendelet e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendő:

               a)A megállapodás 1. jegyzőkönyvének sérelme nélkül a 6. cikk (1) bekezdésében a „Bizottság” szó után a „ , vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság” szövegrészt kell beilleszteni.

               b)A 6. cikk (2) bekezdése és az I. mellékletben szereplő e-mail cím nem alkalmazandó az EFTA Felügyeleti Hatóság tekintetében.

               21awc.32014 R 0427: A Bizottság 427/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 25.) az 510/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a könnyű haszongépjárművek szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére szolgáló innovatív technológiák jóváhagyási és minősítési eljárásának megállapításáról (HL L 125., 2014.4.26., 57. o.).”

               2. cikk

               Az 510/2011/EU és a 253/2014/EU rendeletnek, a 205/2012/EU, a 114/2013/EU, az 1047/2013/EU és a 404/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletnek, valamint a 293/2012/EU, a 410/2014/EU és a 427/2014/EU végrehajtási rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

               3. cikk

               Ez a határozat […]-án/-én lép hatályba, feltéve hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették*.

                  104. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

                     az EGT Vegyes Bizottság részéről

                     az elnök
                     […]

                     az EGT Vegyes Bizottság
                     titkárai
                     […]

                     (1)
                  HL L 145., 2011.5.31., 1. o.

                     (2)
                  HL L 72., 2012.3.10., 2. o.

                     (3)
                  HL L 98., 2012.4.4., 1. o.

                     (4)
                  HL L 38., 2013.9.2., 1. o.

                     (5)
                  HL L 285., 2013.10.29., 1. o.

                     (6)
                  HL L 84., 2014.3.20., 38. o.

                     (7)
                  HL L 121., 2014.4.24., 1. o.

                     (8)
                  HL L 121., 2014.4.24., 21. o.

                     (9)
                  HL L 125., 2014.4.26., 57. o.

                     (10)
                   [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]


				|

		52012PC0611

			Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 5. cikkétől eltérő intézkedések alkalmazásának Bulgária és Románia számára történő engedélyezéséről /* COM/2012/0611 final - 2012/0293 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló,
2006. november 28-i 2006/112/EK irányelv (a továbbiakban: héairányelv) [1] 395.
cikke értelmében a Tanács a Bizottság javaslata alapján, egyhangúlag eljárva
bármelyik tagállamot felhatalmazhatja arra, hogy az említett irányelvben
foglaltaktól eltérő különös intézkedéseket alkalmazzon a
hozzáadottérték-adó (héa) beszedésének egyszerűsítésére vagy az adócsalás
és adókikerülés egyes típusainak megakadályozására.
A Bizottság által 2011. május 25-én iktatott
levelükben Bulgária és Románia engedélyt kért héairányelvnek a héa területi
hatályát szabályozó 5. cikke rendelkezéseitől való eltérésre a Duna felett
átívelő (közúti és vasúti) határhídra vonatkozóan. Bulgária és Románia
részben felváltotta ezt a kérelmet a Bizottság által 2012. március 7-én
iktatott levéllel.
A héairányelv 395. cikke (2) bekezdésének
megfelelően a Bizottság 2012. július 17-én kelt levelében
tájékoztatta a többi tagállamot Bulgária és Románia kérelméről (Spanyolországot
a Bizottság azonban 2012. július 18-án kelt levelében tájékoztatta). A
Bizottság 2012. július 19-én kelt levelében értesítette Bulgáriát és Romániát,
hogy a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információ a birtokában van.
Bulgária és Románia 2000. június 5-én úgy
határozott, hogy országaik közötti közúti és vasúti közlekedés elősegítése
érdekében aláírja a Vidin (Bulgária) és Calafat (Románia) közötti, a Duna
felett átívelő határhíd megépítéséről szóló megállapodást.
Ezzel összefüggésben Bulgária és Románia engedélyt
kért az említett híd karbantartási és felújítási munkálataival, valamint az
áthaladáskor behajtandó útdíjjal kapcsolatban a területiség elvére vonatkozó
hozzáadottérték-adó szabályoktól eltérő intézkedések alkalmazására (a
határhíd megépítését egyértelműen kizárták az eltérés iránti
kérelemből).
A rendes szabályok szerint a héairányelv 5.
cikkében meghatározott területiség elve a termékértékesítés vagy szolgáltatás
teljesítési helyére vonatkozó szabályokkal együttesen azt írják elő, hogy
bolgár héát vessenek ki a Bulgáriában végzett karbantartási és felújítási munkálatokra.
Ehhez hasonlóan a román területen végzett karbantartási és felújítási
munkálatokra román héát kell kivetni. A rendes szabályok alkalmazása azzal
járna, hogy az adóköteles ügyletek teljesítésének pontos helyét a szerint a
terület szerint kellene megállapítani, ahol a munkálatok egyes fázisait
kivitelezték. E célból a munkálatokban részt vevő vállalkozásoknak meg
kell határozniuk a folyó felett végzett munkálatokra vonatkozóan a Duna felett
húzódó határ pontos helyét. Bulgária és Románia meglátása szerint a rendes
szabályok alkalmazása adóügyi bonyodalmakhoz vezetne a szóban forgó
vállalkozások számára, továbbá úgy látják, hogy a kérelemben foglaltaknak
megfelelően ezen egyszerűsítési eltérés célja ezért, hogy
országhatárként a híd közepét határozzák meg.
Az útdíjat illetően az adóalapnak a jelenlegi
szabályok értelmében a hídnak az adott tagállamhoz tartozó részéhez kell
kapcsolódnia. Az országhatár megállapítására vonatkozó fent említett
problémától eltekintve minden, a hídon történő áthaladásra vonatkozóan két
útdíjról – egyet a bolgár, egyet pedig a román területen való áthaladásról –
szóló, két különböző héamértéket alkalmazó két számlát kell kiállítani,
ami megterhelő lenne az érintett adóalanyok számára. E tekintetben az
útdíjra vonatkozó eltérés alapján a hídra úgy kell tekinteni, mintha az azon
tagállam területén helyezkedne el, ahonnan az adott határt keresztező
utazás indul. A gyakorlatban a bolgár héát fogják kivetni a bolgár oldalon
kezdődő és Romániába tartó, a határhídon áthaladó valamennyi utazás
teljes útdíjára. Ezzel azonos módon a román héát fogják kivetni a Romániában
kezdődő valamennyi utazás teljes útdíjára. Ezáltal egyszerűbbé
válik a héa kiszámítása és elszámolása is.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
Konzultációra vagy külső szakértők
bevonására nem volt szükség.
A határozatjavaslat célja, hogy egyszerűsítse
a héabehajtást a határhíddal kapcsolatos egyes szolgáltatások tekintetében.
Az eltérés szűk alkalmazási köre miatt a
hatás mindenképpen korlátozott lesz.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A határozat felhatalmazza Bulgáriát és Romániát
arra, hogy a határhíd tekintetében a héairányelv területi alkalmazásától
eltérő intézkedéseket alkalmazzon.
E határozat alapja a héairányelv 395. cikke.
A javaslat az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe
tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.
A határozat tárgya engedély megadása egyes
tagállamok részére azok saját kérelmére, és nem jelent semminemű
kötelezettséget.
A szigorú hatálybeli korlátozásra tekintettel a
különleges intézkedés a kitűzött céllal arányosnak tűnik.
A héairányelv 395. cikke értelmében a héára
vonatkozó közös szabályoktól kizárólag abban az esetben lehet eltérni, ha arra
a Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag engedélyt ad. A tanácsi
határozat az egyetlen megfelelő eszköz, mivel címzettjei egyes tagállamok
is lehetnek.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést
érintő vonzatai.
2012/0293 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS HATÁROZATA
a közös hozzáadottértékadó-rendszerről
szóló 2006/112/EK irányelv 5. cikkétől eltérő intézkedések
alkalmazásának Bulgária és Románia számára történő engedélyezéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre,
tekintettel a közös
hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK
tanácsi irányelvre[2]
és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       Bulgária és Románia a
Bizottság által 2011. május 25-én iktatott levelükben a Duna felett
átívelő határhídra vonatkozóan engedélyt kért a 2006/112/EK irányelvnek a
héa területi hatályát szabályozó 5. cikke rendelkezéseitől való eltérésre.
Bulgária és Románia részben felváltotta ezt a kérelmet a Bizottság által 2012.
március 7-én iktatott levéllel.
(2)       A 2006/12/EK irányelv
395. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság
2012. július 17-én kelt levelében tájékoztatta a többi tagállamot
Bulgária és Románia kérelméről; Spanyolország kivételével, amelyet a
Bizottság 2012. július 18-án kelt levelében tájékoztatott. A Bizottság 2012.
július 19-én kelt levelében értesítette Bulgáriát és Romániát, hogy a kérelem
elbírálásához szükséges valamennyi információ a birtokában van.
(3)       A híd karbantartási és
felújítási munkálataival kapcsolatban a Bulgária és Románia által kérelmezett
eltérés abban áll, hogy a két tagállam közötti országhatárként a híd közepét
határozzák meg.
(4)       A két tagállam a határhídon
történő áthaladáskor behajtandó útdíjjal kapcsolatban azt szeretné, hogy a
híd teljes hosszát azon állam területének tekintsék, amelyben a hídon keresztül
történő utazás megkezdődik. Ezért valamennyi, a bolgár oldalon
kezdődő utazás teljes útdíjára csak bolgár héát vetnek ki. Ezzel
azonos módon a román oldalon kezdődő valamennyi utazás teljes
útdíjára vonatkozóan csak román héát vetnek ki.
(5)       Eltérő intézkedések
hiányában a karbantartási és felújítási munkálatokkal kapcsolatos
termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás teljesítési helyének, valamint az
útdíjbehajtás helyének megállapítása elsősorban a víz feletti országhatár
pontos meghatározásától függ, ami a gyakorlatban rendkívül bonyolult az
érintett adóalanyok számára. Másodsorban az egyik tagállamból a másikba tartó
egyirányú, a határhídon történő áthaladást is magában foglaló utazás
vonatkozásában a bolgár és román héát egyaránt alkalmazni kellene. Az eltérési
intézkedések ezért az e szolgáltatásokra alkalmazandó héa behajtásának
egyszerűsítésére irányulnak.
(6)       Mivel a területnek a héa
szempontjából történő meghatározásáról van szó, amelyre vonatkozóan nem
várhatók változtatások, a kért eltérést határozatlan időre kell
biztosítani.
(7)       Az intézkedések nincsenek
kedvezőtlen hatással az Unió héából származó saját forrásaira, és nem
csökkentik a fogyasztás végső fázisában esedékes adó összegét sem,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2006/112/EK irányelv 5. cikkétől
eltérve Bulgária és Románia az e határozat 2. és 3. cikkében foglalt feltételek
szerint felhatalmazást kap a 2006/112/EK irányelvtől eltérő
intézkedések alkalmazására a Vidin (Bulgária) és Calafat (Románia) közötti, a
Duna felett átívelő határhídra vonatkozó karbantartási és felújítási
munkálatok, valamint az útdíjbehajtás tekintetében.
2. cikk
A határhíd karbantartási és felújítási
munkálataival összefüggő adóköteles ügyletek pontos teljesítési helyének
meghatározása érdekében országhatárnak a termékértékesítés és
szolgáltatásnyújtás, a Közösségen belüli árubeszerzés, valamint a határhíd
karbantartásához és felújításához szükséges áruk behozatala tekintetében a híd
közepe tekintendő.
3. cikk
Az útdíjbehajtással összefüggő adóköteles
ügyletek pontos teljesítési helyének meghatározása érdekében a határhíd teljes
hossza azon tagállam területének tekintendő, amelyből a hidat igénybe
vevő bármely utazás megkezdődik.
4. cikk
Ennek a határozatnak a Bolgár Köztársaság és
Románia a címzettje.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L
347., 2006.12.11., 1. o.
[2]               HL L 347., 2006.12.11., 1. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0229

Javaslat: a Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozat az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai, harmadrészről Izland, és negyedrészről a Norvég Királyság közötti légiközlekedési megállapodás megkötéséről; valamint az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai, harmadrészről Izland, és negyedrészről a Norvég Királyság közötti légiközlekedési megállapodás alkalmazásáról szóló, egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Izland, és harmadrészről a Norvég Királyság közötti kiegészítő megállapodás megkötéséről  /* COM/2009/0229 végleges - CNS 2009/0066 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 15.5.2009COM(2009) 229 végleges2009/0066 (CNS)Javaslat:A Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozataz egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai, harmadrészről Izland, és negyedrészről a Norvég Királyság közötti légiközlekedési megállapodás megkötéséről; valamint az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai, harmadrészről Izland, és negyedrészről a Norvég Királyság közötti légiközlekedési megállapodás alkalmazásáról szóló, egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Izland, és harmadrészről a Norvég Királyság közötti kiegészítő megállapodás megkötésérőlINDOKOLÁS1. A javaslat háttere |A javaslat okai és céljai A 2007. április 25-én és 30-án aláírt, egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, és másrészről az Amerikai Egyesült Államok (USA) közötti légiközlekedési megállapodás („EU–USA légiközlekedési megállapodás”) 2008. március 30-án lépett hatályba. Az EU–USA légiközlekedési megállapodás 18. cikkének (5) bekezdése megerősíti, hogy a felek közös célja „– e megállapodás harmadik országokra való kiterjesztésével – az Atlanti-óceán mindkét oldalán a fogyasztók, a légitársaságok, a munkavállalók és a közösségek számára a legnagyobb előnyök biztosítása”. Az EU–USA légiközlekedési megállapodás 18. cikkének (5) bekezdése ezenkívül felkéri az EU–USA légiközlekedési megállapodás 18. cikkének (1) bekezdésével létrehozott vegyes bizottságot, hogy „dolgozzon ki a harmadik országoknak e megállapodáshoz való csatlakozásához szükséges feltételekre és eljárásokra vonatkozó javaslatot”. Norvégia és Izland 2007-ben az EU–USA légiközlekedési megállapodáshoz való csatlakozásra vonatkozó formális kérelmet nyújtott be. Az EU–USA légiközlekedési megállapodás 18. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vegyes bizottság 2009. február 26-i ülésén kidolgozott egy javaslatot Izlandnak és Norvégiának az EU–USA légiközlekedési megállapodáshoz való csatlakozására, amely egy négyoldalú, „kísérőlevél formájában létrejött megállapodásból”, illetve a Közösség, Norvégia és Izland közötti belső megállapodásokat tartalmazó kiegészítő megállapodásból áll. Mivel Norvégia és Izland az európai közös légtér szerves részét képezi, az említett megállapodások következetes jogi keretet biztosítanak az USA és az EU – beleértve Izlandot és Norvégiát is – egységes légiközlekedési piaca között üzemeltetett járatok számára. A megállapodások kereskedelmi előnyökhöz juttatják az EU légitársaságait és a fogyasztókat, valamint gondoskodnak az EU–USA légiközlekedési megállapodás és a közös skandináv légiközlekedési politika összhangjáról. Ugyanakkor a javaslat biztosítja, hogy az EU–USA légiközlekedési megállapodás bilaterális jellege megmaradjon. Izland és Norvégia kötelezettséget vállal az USA-val a második fordulóban kialakítandó légiközlekedési megállapodással kapcsolatos tárgyalások lefolytatására. |Háttér-információk Az EU–USA légiközlekedési megállapodás értelmében megszűnik az EU egyes pontjai és az USA egyes pontjai között üzemeltetett járatokra vonatkozó valamennyi kereskedelmi korlátozás. Ezenkívül az USA biztosítja az EU légi fuvarozói számára az úgynevezett hetedik szabadság szerinti jogokat, amelynek értelmében ez utóbbiak járatokat üzemeltethetnek az USA és az európai közös légtér (ECAA) uniós tagsággal nem rendelkező országai, pl. Norvégia és Izland között. Az ECAA ugyanakkor nem rendelkezik külső dimenzióval. Következésképpen az EU légi fuvarozói jelenleg nem üzemeltethetnek járatokat Norvégia és Izland és harmadik országok között. Ugyanígy a norvég és az izlandi légi fuvarozók jelenleg nem üzemeltethetnek járatokat az EU és az USA között. Az EU–USA légiközlekedési megállapodás valamennyi közösségi légi fuvarozó számára egységes piaci hozzáférési feltételeket állapít meg, és az Európai Közösség és az USA szabályozási együttműködésére új rendelkezéseket vezet be a tengerentúli légi járatok biztonságos, zavartalan és hatékony üzemeltetése érdekében. Norvégia és Izland a légiközlekedési politikával kapcsolatos közösségi vívmányokat teljes egészében elfogadta. Következésképpen a két országnak az EU–USA légiközlekedési megállapodásba való felvétele biztosítja, hogy a közösségi vívmányokat alkalmazó valamennyi európai légi fuvarozó összehangolt keretek között nyújtson tengerentúli légi szolgáltatásokat. Izlandnak és Norvégiának az EU–USA légiközlekedési megállapodáshoz való csatlakozása precedenst teremthet arra, hogy Izland és Norvégia csatlakozzon a Közösség más légiközlekedési megállapodásaihoz is (pl. a Marokkóval kötött euro-mediterrán légiközlekedési megállapodás). |Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen A kísérőlevél formájában létrejött megállapodás rendelkezései értelemszerűen kiterjesztik az EU–USA légiközlekedési megállapodás hatályát Norvégiára és Izlandra. A kiegészítő megállapodás rendelkezései az EU–USA légiközlekedési megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló 2007. április 25-i tanácsi határozaton (2007/339/EK) alapulnak. |Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Az EU–USA légiközlekedési megállapodás harmadik országokra való kiterjesztését az EU–USA légiközlekedési megállapodás explicit célkitűzésként tartalmazza. A kísérőlevél formájában létrejött megállapodás megteremti a szükséges kapcsolatot az EU–USA légiközlekedési megállapodás és az európai közös légtérről szóló megállapodás között. Ugyanakkor nem hozza létre az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás külső dimenzióját. Összhangban van az EU által Izland és Norvégia tekintetében folytatott általános politikával. |2. Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálat |Konzultáció az érdekeltekkel |A konzultáció módja, a legfontosabb célterületek és a válaszadók köre Izlandnak és Norvégiának az EU–USA légiközlekedési megállapodáshoz való csatlakozása az EU–USA légiközlekedési megállapodás szerint létrehozott vegyes bizottság ülésein és a tagállamokkal folytatott informális technikai üléseken is megvitatásra került. Ezeket az üléseket az iparági konzultációs fórum ülései során a légi fuvarozók, a repülőterek és a szakszervezetek képviselői bevonásával készítették elő. |Az észrevételek és felhasználásuk rövid ismertetése Izlandnak és Norvégiának az EU–USA légiközlekedési megállapodáshoz való csatlakozását az iparági konzultációs fórum négy ülése során tárgyalták, amely alkalmat adott a megközelítés valamennyi elemének részletes megvitatására. A tagállamoktól és az érintettektől érkezett valamennyi észrevételt kellően figyelembe vették a 2009. február 26-i vegyesbizottsági ülésre készített közösségi álláspont kidolgozása során. |Szakvélemények összegyűjtése és felhasználása |Külső szakértők bevonására nem volt szükség. |Hatásvizsgálat A megállapodás kiterjeszti az EU–USA légiközlekedési megállapodás hatályát Izlandra és Norvégiára. Ennek következtében az uniós légi fuvarozók élhetnek az USA által 2008. március 30. óta biztosított azon jogokkal, amelyek értelmében utasszállító járatokat üzemeltethetnek az USA és Izland vagy Norvégia között. |3. A javaslat jogi elemei |A javaslat összefoglalása A javaslat két elemből áll: - A kísérőlevél formájában létrejött négyoldalú megállapodás értelemszerűen mind a négy félre kiterjeszti az EU–USA légiközlekedési megállapodás hatályát. - A kiegészítő megállapodás biztosítja, hogy az EU–USA légiközlekedési megállapodás bilaterális jellege megmaradjon. Norvégia és Izland vegyesbizottsági képviseletét a Bizottság látja el minden olyan terület vonatkozásában, amely nem tartozik a tagállamok kizárólagos hatáskörébe. A megállapodás meghatározza az információcserével, a második szakaszban folytatandó tárgyalásokban való részvétellel és a választottbírósági eljárásban való képviselettel kapcsolatos szabályokat. |Jogalap A 80. cikk (2) bekezdése, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével. |A szubszidiaritás elve A szubszidiaritás elve érvényesül, amennyiben a javaslat nem tartozik a Közösség kizárólagos hatáskörébe. |A javaslat célkitűzéseit a tagállamok a következő okok miatt nem tudják kielégítően megvalósítani: |Az EU–USA légiközlekedési megállapodás közösségi szinten hoz létre új rendszert a tengerentúli légi járatok üzemeltetése tekintetében, amely az egyes tagállamok által kötött egyedi megállapodások helyébe lép. Harmadik országoknak az EU–USA légiközlekedési megállapodáshoz való csatlakozása csak közösségi szinten valósítható meg. |A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének. |Az arányosság elve A javaslat az alábbi ok(ok) miatt eleget tesz az arányosság elvének. |A javaslat nem érinti az európai közös légtér vonatkozásában alkalmazandó jogszabályi keretet. A javaslat nem módosítja az EU–USA légiközlekedési megállapodást. A javaslat annak biztosítására korlátozódik, hogy összhangban legyen az európai közös légiközlekedési piac és az EU–USA légiközlekedési megállapodás által a tengerentúli járatok vonatkozásában kialakított szabályozási keret. A javaslat nem hoz létre új kötelezettségeket az EU légiközlekedési hatóságai vagy az uniós iparág számára. Ugyanakkor a javaslat új jogokat biztosít az uniós légi fuvarozók számára és gondoskodik az EU–USA légiközlekedési megállapodás és a közös skandináv légiközlekedési politika közötti összhangról. Az eszközök megválasztása |Más eszköz nem lenne megfelelő a következő okok miatt: A kísérőlevél formájában létrejött négyoldalú megállapodás és a kiegészítő megállapodás a leghatékonyabb eszköz annak biztosítására, hogy az EU–USA légiközlekedési megállapodás korlátozás nélkül kiterjedjen Izlandra és Norvégiára és ugyanakkor megmaradjon az EU–USA légiközlekedési megállapodás bilaterális jellege. Az EU–USA légiközlekedési megállapodásnak egy többoldalú megállapodással való felváltása esetében az EU csupán egy szereplő lenne egy négyoldalú megállapodásban, míg a javasolt megállapodások fenntartják az egyrészről az USA, másrészről pedig Európa között kialakított bilaterális kapcsolatot. A következő lehetséges párhuzamos bilaterális megállapodások 1) Izland-USA, 2) Norvégia-USA, 3) Izland-Európai Közösség, és 4) Norvégia-Európai Közösség szükségtelenül bonyolult helyzetet teremtenének és nem garantálnák a tengerentúli járatokkal kapcsolatos szabályozási keret teljes körű összhangját. |4. Költségvetési vonzatok |A javaslatnak nincsenek a közösségi költségvetést érintő vonzatai. |2009/0066 (CNS)Javaslat:A Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott határozataz egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai, harmadrészről Izland, és negyedrészről a Norvég Királyság közötti légiközlekedési megállapodás megkötéséről; valamint az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai, harmadrészről Izland, és negyedrészről a Norvég Királyság közötti légiközlekedési megállapodás alkalmazásáról szóló, egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Izland, és harmadrészről a Norvég Királyság közötti kiegészítő megállapodás megkötésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐItekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával és a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével,tekintettel az Európai Parlament véleményére,mivel:(1) A Bizottság a Közösség és a tagállamok nevében légiközlekedési megállapodással kapcsolatos tárgyalásokat folytatott le az Amerikai Egyesült Államokkal, Izlanddal és a Norvég Királysággal (a továbbiakban: a megállapodás), valamint tárgyalásokat folytatott a szóban forgó megállapodás alkalmazásáról szóló kiegészítő megállapodás tárgyában is (a továbbiakban: a kiegészítő megállapodás) Izlanddal és a Norvég Királysággal;(2) A megállapodást …-án/-én aláírták;(3) A kiegészítő megállapodást …-án/-én aláírták;(3) A megállapodást és a kiegészítő megállapodást a Közösségnek és a tagállamoknak jóvá kell hagyniuk;A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZTAK:1. cikk (Jóváhagyás)1. Az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai, harmadrészről Izland, és negyedrészről a Norvég Királyság közötti légiközlekedési megállapodást (a továbbiakban: a megállapodás) a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja. A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. Az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai, harmadrészről Izland, és negyedrészről a Norvég Királyság közötti légiközlekedési megállapodás alkalmazásáról szóló, egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről Izland, és harmadrészről a Norvég Királyság közötti kiegészítő megállapodást (a továbbiakban: a kiegészítő megállapodás) a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja. A kiegészítő megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.3. A megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárás lefolytatását követően mindegyik tagállam eljuttatja a Tanács titkárságára a megállapodás 6. cikke és a kiegészítő megállapodás 9. cikke szerinti diplomáciai jegyzéket.4. A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodás 6. cikke szerinti diplomáciai jegyzéknek az Amerikai Egyesült Államok, Izland és a Norvég Királyság számára történő eljuttatására jogosult személyt.5. A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodás 6. cikke és a kiegészítő megállapodás 9. cikke szerinti diplomáciai jegyzéknek a Közösség és a tagállamok nevében Izland és a Norvég Királyság számára történő eljuttatására jogosult személyt.2. cikk (Megszűnés)1. A megállapodás megszűnéséről és a megállapodás 3. cikke értelmében az Amerikai Egyesült Államoknak, Izlandnak és a Norvég Királyságnak erről adandó értesítésről szóló határozatot, valamint az ilyen értesítés visszavonásáról szóló határozatot a Bizottság javaslatára a Tanácsnak kell egyhangúlag elfogadnia a Közösség és a tagállamok nevében.2. A kiegészítő megállapodás megszűnéséről és a kiegészítő megállapodás 7. cikke értelmében Izlandnak és a Norvég Királyságnak erről adandó értesítésről szóló határozatot, valamint az ilyen értesítés visszavonásáról szóló határozatot a Bizottság javaslatára a Tanácsnak kell egyhangúlag elfogadnia a Közösség és a tagállamok nevében.Kelt Brüsszelben, […]a Tanács részérőlaz elnök[…]1. függelékLÉGIKÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁSEgyrészről az Amerikai Egyesült Államok (a továbbiakban: az Egyesült Államok), valamintmásrészről az Európai Közösség és tagállamai,harmadrészről Izland, valamintnegyedrészről a Norvég Királyság (a továbbiakban: Norvégia);AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy előmozdítsák egy, a légiközlekedési vállalatok közötti piaci versenyen, valamint minimális kormányzati beavatkozáson és szabályozáson alapuló nemzetközi légiközlekedési rendszer létrehozását;AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy megkönnyítsék a nemzetközi légifuvarozási lehetőségek fejlődését a légifuvarozási hálózatok fejlesztése révén is annak érdekében, hogy eleget tegyenek az utasok és a fuvaroztatók megfelelő légifuvarozási szolgáltatások iránti igényeinek;AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy lehetővé tegyék a légiközlekedési vállalatok számára, hogy nyílt piacon versenyképes árakat és szolgáltatásokat nyújtsanak az utazóközönségnek és a fuvaroztatóknak;AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a légiközlekedési ipar minden ágazata – a légiközlekedési vállalatok dolgozóit is beleértve – részesüljön a liberalizált megállapodás előnyeiből;AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy biztosítsák a nemzetközi légi közlekedésben a biztonság és a védelem legmagasabb fokát, és kifejezésre juttassák a személy- és vagyonbiztonságot veszélyeztető, a légi közlekedés működését károsan befolyásoló és a közvéleménynek a polgári repülésbe vetett bizalmát aláásó, a légi járművek biztonsága ellen irányuló olyan cselekedetek, illetve azokkal való fenyegetések miatti súlyos aggodalmukat;TUDOMÁSUL VÉVE a Chicagóban, 1944. december hetedik napján aláírásra megnyitott Nemzetközi Polgári Repülési Egyezményben foglaltakat;FELISMERVE, hogy az állami támogatások hátrányosan befolyásolhatják a légiközlekedési vállalatok közötti versenyt, és veszélyeztethetik e megállapodás alapvető célkitűzéseit;MEGERŐSÍTVE, hogy a nemzetközi légiközlekedési politika kidolgozása és alkalmazása során a környezetvédelem kérdése jelentős szerepet játszik;TUDOMÁSUL VÉVE a fogyasztóvédelem jelentőségét, beleértve a Montrealban, 1999. május 28-án kelt, a nemzetközi légi szállítás egyes szabályainak egységesítéséről szóló egyezményben megkövetelt védelmet;AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy a meglévő megállapodások keretét figyelembe véve megnyissák a piacokhoz való hozzáférést, és hogy a fogyasztók, a légiközlekedési vállalatok, a munkaerő és a közösségek az Atlanti-óceán mindkét oldalán a legnagyobb előnyöket élvezzék;FELISMERVE, hogy légitársaságaik globális tőkepiacokhoz való fokozott hozzáférése jelentős szerepet játszik a verseny megerősítése és e megállapodás célkitűzéseinek előmozdítása tekintetében;AZZAL A SZÁNDÉKKAL, hogy általános jelentőségű precedenst alkossanak ezen alapvető gazdasági ágazat liberalizációja előnyeinek fokozása érdekében,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:1. cikkFogalommeghatározások„Fél”: az Egyesült Államok, az Európai Közösség és tagállamai, Izland vagy Norvégia.2. cikkAz I. és a II. melléklet alkalmazásaAz Európai Közösség és tagállamai, valamint az Amerikai Egyesült Államok közötti, 2007. április 25-én és 30-án aláírt és az I. mellékletben csatolt légiközlekedési megállapodás (a továbbiakban: a légiközlekedési megállapodás) rendelkezései, a II. mellékletre is figyelemmel, e megállapodás valamennyi fele tekintetében alkalmazandók. A légiközlekedési megállapodás rendelkezéseit Izland és Norvégia vonatkozásában úgy kell alkalmazni, mintha azok az Európai Közösség tagállamai volnának, ennek megfelelően Izland és Norvégia jogai és kötelezettségei megegyeznek az említett megállapodás alapján a tagállamok esetében fennálló jogokkal és kötelezettségekkel. Az I. és a II. melléklet e megállapodás elválaszthatatlan részét képezi.3. cikkMegszűnés1. Az Egyesült Államok vagy az Európai Közösség és tagállamai diplomáciai úton bármikor írásbeli értesítést küldhet a másik három félnek e megállapodás megszüntetéséről vagy az e megállapodás 5. cikk szerinti ideiglenes alkalmazásának megszüntetéséről szóló határozatáról. A megszüntetésről szóló értesítés egy példányát egyidejűleg a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek is meg kell küldeni. E megállapodás a megszűnésről küldött írásbeli értesítés időpontját követően egy évvel, a Nemzetközi Légifuvarozási Szövetség (IATA) forgalmi idénye végén, greenwichi középidő szerint éjfélkor szűnik meg, illetve ugyanekkor befejeződik a megállapodás ideiglenes alkalmazása, amennyiben ezen időszak lejárta előtt a felek nem egyeznek meg az értesítés visszavonásáról.2. Izland vagy Norvégia diplomáciai úton bármikor írásbeli értesítést küldhet a többi félnek az e megállapodásból való kilépéséről vagy az e megállapodás 5. cikk szerinti ideiglenes alkalmazásának megszüntetéséről szóló határozatáról. Az értesítés egy példányát egyidejűleg a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek is meg kell küldeni. A kilépés vagy az ideiglenes alkalmazás megszüntetése az erről küldött írásbeli értesítés időpontját követően egy évvel, az IATA forgalmi idénye végén, greenwichi középidő szerint éjfélkor lép hatályba, amennyiben ezen időszak lejárta előtt az írásbeli értesítést küldő fél, az Egyesült Államok, valamint az Európai Közösség és tagállamai nem egyeznek meg az értesítés visszavonásáról.3. Az Egyesült Államok vagy az Európai Közösség és tagállamai diplomáciai úton bármikor írásbeli értesítést küldhet Izlandnak vagy Norvégiának e megállapodás megszüntetéséről vagy az e megállapodás Izland vagy Norvégia tekintetében történő ideiglenes alkalmazásának megszüntetéséről szóló határozatáról. Az értesítés egy-egy példányát egyidejűleg meg kell küldeni e megállapodás másik két szerződő felének és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnek. A megszüntetés vagy az Izland vagy Norvégia tekintetében történő ideiglenes alkalmazás megszüntetése az erről küldött írásbeli értesítés időpontját követően egy évvel, az IATA forgalmi idénye végén, greenwichi középidő szerint éjfélkor lép hatályba, amennyiben ezen időszak lejárta előtt az Egyesült Államok, az Európai Közösség és tagállamai, valamint az értesítés címzettje nem egyeznek meg az értesítés visszavonásáról.4. Az e cikkben említett diplomáciai jegyzékek alkalmazásában, az Európai Közösség és tagállamai számára, illetve általuk küldött diplomáciai jegyzékek címzettje, illetve feladója az Európai Közösség.5. E cikk bármely más rendelkezésétől függetlenül, a légiközlekedési megállapodás megszűnésével párhuzamosan e megállapodás is megszűnik.4. cikkA Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnél történő nyilvántartásba vételEzt a megállapodást és valamennyi módosítását nyilvántartásba kell vetetni a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezetnél.5. cikkIdeiglenes alkalmazásA megállapodást annak 6. cikk szerinti hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazni kell az utolsó olyan értesítés időpontját követő hónap első napjától kezdve, amelyben a felek értesítették egymást a megállapodás ideiglenes alkalmazásához szükséges eljárások befejezéséről. Amennyiben a légiközlekedési megállapodás annak 23. cikke értelmében megszűnik vagy véget ér a 25. cikk szerinti ideiglenes alkalmazása, akkor ezzel párhuzamosan ennek a megállapodásnak az ideiglenes alkalmazása is megszűnik.6. cikkHatálybalépésEz a megállapodás a következők közül a későbbi időpontjában lép hatályba: 1) a légiközlekedési megállapodás hatálybalépése és 2) a felek közötti diplomáciai jegyzékváltás során megküldött azon legutolsó értesítés keltét követő egy hónappal, amely megerősíti, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges valamennyi eljárás lezárult. Az említett diplomáciai jegyzékváltás alkalmazásában, az Európai Közösség és tagállamai számára vagy ez utóbbiak által küldött diplomáciai jegyzékeket az esettől függően az Európai Közösség számára kell címezni vagy ez utóbbi a feladó. Az Európai Közösség és tagállamai által küldött diplomáciai jegyzékben vagy jegyzékekben minden egyes tagállam megerősíti, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárásokat lezárta.FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.KELT ………….., a …….. év ……… havának ………….. napján négy eredeti példányban.Az Amerikai Egyesült Államok részéről:[Az EU egyes tagállamai részéről:]Az Európai Közösség részéről:Izland részéről:A Norvég Királyság részéről:I. mellékletLÉGIKÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁS[ HL L 134., 2007.5.25., 4. o. ]II. mellékletKülönös rendelkezések Izland és Norvégia vonatkozásábanA következők szerint módosított légiközlekedési megállapodás rendelkezései e megállapodás valamennyi fele tekintetében alkalmazandók. A légiközlekedési megállapodás rendelkezéseit Izland és Norvégia vonatkozásában úgy kell alkalmazni, mintha azok az Európai Közösség tagállamai volnának, ennek megfelelően Izland és Norvégia jogai és kötelezettségei megegyeznek az említett megállapodás alapján a tagállamok esetében fennálló jogokkal és kötelezettségekkel.1. A légiközlekedési megállapodás 1. cikke (9) bekezdésének szövege a következő:„terület”: az Egyesült Államok tekintetében a szuverenitása vagy joghatósága alá tartozó (a kontinensen és a szigeteken fekvő) földterületek, belvizek és felségvizek, valamint az Európai Közösség és tagállamai tekintetében az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás hatálya alá tartozó (a kontinensen és a szigeteken fekvő) földterületek, belvizek és felségvizek, az említett megállapodásban vagy bármely jogutód okmányban meghatározott feltételek szerint, a Liechtensteini Hercegség szuverenitása vagy joghatósága alá tartozó földterületek és belvizek kivételével; e megállapodás Gibraltár repülőterére történő alkalmazása nem sérti a Spanyol Királyság és az Egyesült Királyság által a repülőtér helyéül szolgáló terület szuverenitásával kapcsolatos jogvitában elfoglalt jogi álláspontokat, és Gibraltár repülőterének a 2006. szeptember 18-án a tagállamok között létező közösségi légiközlekedési intézkedések tekintetében való további felfüggesztését a Gibraltár repülőteréről szóló, 2006. szeptember 18-án Córdobában elfogadott miniszteri nyilatkozat feltételeinek megfelelően; valamint2. A 23–26. cikk Izland és Norvégia esetében nem alkalmazandó.3. Az 1. melléklet 1. szakasza a következőkkel egészül ki:w) Izland: az 1995. június 14-én, Washingtonban aláírt, 2002. március 1-jén, valamint 2006. augusztus 14-én és 2007. március 9-én jegyzékváltással módosított légiközlekedési megállapodás.x) Norvég Királyság: az 1945. október 6-án, Washingtonban jegyzékváltással létrejött, 1954. augusztus 6-án és 1995. június 16-án jegyzékváltással módosított légiközlekedési megállapodás.4. Az 1. melléklet 2. szakaszának szövege a következő:E melléklet 1. szakasza ellenére, az e megállapodás 1. cikkében szereplő „terület” fogalommeghatározásba nem tartozó területek esetében az említett szakasz e) pontjában (Dánia–Egyesült Államok), g) pontjában (Franciaország–Egyesült Államok), v) pontjában (Egyesült Királyság–Egyesült Államok) és x) pontjában (Norvégia–Egyesült Államok) említett megállapodásokat a bennük foglalt feltételeknek megfelelően továbbra is alkalmazni kell.5. Az 1. melléklet 3. szakaszának szövege a következő:E megállapodás 3. cikke ellenére, az USA légitársaságai nem jogosultak a tagállamokból kiinduló vagy oda tartó járatokkal olyan, kizárólag árufuvarozási szolgáltatások nyújtására, amelyek nem az Egyesült Államokat kiszolgáló szolgáltatás részét képezik, kivéve a Cseh Köztársaságból, a Francia Köztársaságból, Izlandról, a Lengyel Köztársaságból, a Luxemburgi Nagyhercegségből, a Máltai Köztársaságból, a Németországi Szövetségi Köztársaságból, a Norvég Királyságból, a Portugál Köztársaságból és a Szlovák Köztársaságból kiinduló vagy oda tartó járatokat.6. A megállapodás a 2. melléklet 3. cikkének végén a következő szöveggel egészül ki:Izland és Norvégia esetében e jogszabályok közé tartozik, többek között, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 53., 54. és 57. cikke, valamint az említett megállapodás értelmében ezek végrehajtási rendelkezései, illetve ezek módosításai.2. függelékKIEGÉSZÍTŐ MEGÁLLAPODÁSegyrészről a Norvég Királyság,másrészről Izland,valamintharmadrészről az Európai Közösség és tagállamaiközöttaz egyrészről az Amerikai Egyesült Államok,másrészről az Európai Közösség és tagállamai, harmadrészről a Norvég Királyság,és negyedrészről Izlandközött létrejött légiközlekedési megállapodás alkalmazásárólmivel:(1) A Bizottság tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatnak megfelelően az Európai Bizottság a Közösség és tagállamai nevében tárgyalásokat folytatott az Amerikai Egyesült Államokkal egy légiközlekedési megállapodásról.(2) A Közösség és tagállamai és az Amerikai Egyesült Államok közötti légiközlekedési megállapodást („légiközlekedési megállapodás”) 2007. március 2-án parafálták, aláírására európai részről 2007. április 25-én Brüsszelben, az Egyesült Államok részéről pedig 2007. április 30-án Washingtonban került sor, ideiglenes alkalmazása 2008. március 30-án kezdődött meg.(3) Mivel Izland és a Norvég Királyság (a továbbiakban: Norvégia) az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodáson keresztül az európai közös légtér teljes jogú tagja, a légiközlekedési megállapodáshoz való csatlakozásuk egy azonos időpontban kelt olyan megállapodáson (a továbbiakban: a megállapodás) keresztül valósult meg, amelynek I. melléklete tartalmazza a légiközlekedési megállapodást.(4) A légiközlekedési megállapodás 21. cikkének (3) bekezdése szerinti, jogok felfüggesztésére vonatkozó határozat meghozatala tekintetében eljárási szabályokat kell megállapítani.(5) Eljárási szabályokat kell továbbá megállapítani Norvégiának és Izlandnak a légiközlekedési megállapodás 18. cikke szerint létrehozott vegyes bizottságban, és a légiközlekedési megállapodás 19. cikkében meghatározott választottbírósági eljárásban való részvétele tekintetében, – így biztosítva vegyesbizottsági ülések előtt a szükséges együttműködést, információáramlást és konzultációt – valamint a megállapodás – többek között biztonságra, védelemre, a forgalmi jogok megadására és visszavonására, valamint kormányzati támogatásokra vonatkozó egyes rendelkezéseinek alkalmazása tekintetében,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:1. cikkÉrtesítésAmennyiben a Közösség és tagállamai a megállapodás annak 3. cikke szerinti megszüntetéséről vagy a megállapodás ideiglenes alkalmazásának leállításáról, illetve az ilyen értelmű értesítés visszavonásáról határoz, a Bizottság az Amerikai Egyesült Államoknak címzett jegyzék diplomáciai úton történő elküldését megelőzően késedelem nélkül tájékoztatja erről Izlandot és Norvégiát. Norvégia és/vagy Izland ugyanígy késedelem nélkül értesíti a Bizottságot valamennyi ilyen jellegű határozatáról.2. cikkA tárgyalások második fordulója és a forgalmi jogok felfüggesztése1. Az Európai Közösség és tagállamai nevében a Bizottság folytatja le a légiközlekedési megállapodás 21. cikkének (1) bekezdésében említett tárgyalások második fordulóját. Annak érdekében, hogy Norvégia és Izland a felülvizsgált légiközlekedési megállapodás vonatkozásában a tárgyalások második fordulója után is megőrizze csatlakozott státusát, Norvégia és Izland megfigyelőként részt vesz a tárgyalásokon, és e célból azokat a Közösség tagállamaihoz hasonló módon be kell vonni az Európai Közösség által folytatott előkészítő munkába.2. Amennyiben a légiközlekedési megállapodás 21. cikkének (3) bekezdésében biztosított felülvizsgálat kezdetétől számított tizenkét hónapon belül nem születik második fordulós megállapodás, Norvégia és Izland a Közösség bármely más tagállamához hasonlóan a következő tizenöt napon belül értesítheti a Bizottságot arról, hogy a területén mely forgalmi jogokat kívánja felfüggeszteni. Ezek a forgalmi jogok nem foglalhatják magukban a légiközlekedési megállapodás I. mellékletében említett megállapodásokban meghatározott jogokat.3. A tagállamoktól, Norvégiától és/vagy Izlandtól kapott értesítések alapján a Bizottság elkészíti a felfüggesztendő forgalmi jogok listáját, és azt továbbítja a Tanács részére. A Tanács elnöke – a légiközlekedési megállapodás 21. cikke (3) bekezdésének megfelelően – ezt követően a Közösség és a tagállamok, valamint Norvégia és Izland nevében értesíti az Amerikai Egyesült Államokat a listában foglalt forgalmi jogok felfüggesztéséről. Az érintett tagállamok, valamint Norvégia és/vagy Izland megteszik a szükséges intézkedéseket e jogoknak a Nemzetközi Légifuvarozási Szövetség (IATA) azon forgalmi idényének első napjától kezdődő felfüggesztésére, amely forgalmi idény a felfüggesztésről küldött értesítés időpontjától számított legalább tizenkét hónap elteltével kezdődik.4. E cikk (3) bekezdésétől eltérve a Tanács – a Bizottság javaslatára – egyhangúlag határozhat úgy, hogy nem küld a felfüggesztésről szóló értesítést, vagy azt a későbbiekben visszavonhatja.3. cikkVegyes bizottság1. A légiközlekedési megállapodás 18. cikkének megfelelően létrehozott vegyes bizottságban a Közösség, a tagállamok, valamint Norvégia és Izland képviseletét a Bizottság, a tagállamok, valamint Norvégia és Izland képviselői látják el.2. A Közösség, a tagállamok, valamint Norvégia és Izland álláspontját a vegyes bizottságban a Bizottság képviseli a kizárólag a tagállamok hatáskörébe tartozó területek kivételével, amely esetben az álláspontot az esettől függően a tagállamok, Izland és/vagy Norvégia képviseli.3. A légiközlekedési megállapodás 14. vagy 20. cikkének hatálya alá tartozó kérdések vagy joghatással bíró határozat elfogadását nem igénylő kérdések tekintetében a vegyes bizottságban a Norvégia és Izland által képviselendő álláspontot a Bizottsággal egyetértésben Norvégia és Izland fogadja el.4. Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásba foglalt rendeletek és irányelvek hatálya alá tartozó kérdések tekintetében meghozandó egyéb vegyes bizottsági határozatok esetében a Közösség, a tagállamok, valamint Norvégia és Izland által képviselendő álláspontot a Norvégiával és Izlanddal egyetértésben a Bizottság fogadja el.5. Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásba nem tartozó rendeletek és irányelvek hatálya alá eső kérdések tekintetében meghozandó egyéb vegyes bizottsági határozatok esetében a Norvég Királyság és Izland által képviselendő álláspontot a Bizottsággal egyetértésben Norvégia és Izland fogadja el.6. A Bizottság megteszi a megfelelő intézkedéseket annak biztosítására, hogy a tagállamokkal folytatott koordinációs, konzultációs és határozat-előkészítő üléseken Norvégia és Izland korlátozás nélkül részt vehessen, illetve hozzáférjen a vegyes bizottsági üléseket előkészítő információkhoz.4. cikkVálasztottbírósági eljárás1. A légiközlekedési megállapodás 19. cikke szerinti választottbírósági eljárások során a Közösséget, a tagállamokat, Norvégiát és Izlandot a Bizottság képviseli.2. A Bizottság adott esetben megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy Norvégia és Izland részt vehessen a választottbírósági eljárások előkészítésében és koordinálásában.3. Amennyiben a Tanács a légiközlekedési megállapodás 19. cikkének (7) bekezdése alapján az előnyök felfüggesztéséről szóló határozatot fogad el, akkor erről értesíteni kell Norvégiát és Izlandot is. Norvégia és/vagy Izland ugyanígy értesíti a Bizottságot valamennyi ilyen jellegű határozatáról.4. A Közösség hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében a légiközlekedési megállapodás 19. cikke alapján hozandó egyéb megfelelő intézkedésekről a Bizottság határoz, a Tanács által kijelölt tagállami képviselőkből, valamint Norvégia és Izland képviselőiből álló különbizottság segítségével.5. cikkInformációcsere1. Norvégia és Izland haladéktalanul értesíti a Bizottságot az általa a légiközlekedési megállapodás 4. vagy 5. cikke értelmében hozott, az Amerikai Egyesült Államok valamely légitársasága általi engedélykérelem megtagadására, a részére adott engedély visszavonására, felfüggesztésére vagy korlátozására vonatkozó határozatról. A Bizottság hasonlóképpen haladéktalanul értesíti Norvégiát és Izlandot a tagállamok által hozott valamennyi ilyen jellegű határozatról.2. Norvégia és Izland haladéktalanul értesíti a Bizottságot a légiközlekedési megállapodás 8. cikke értelmében kibocsátott vagy kapott bármely megkeresés vagy értesítés esetében. A Bizottság hasonlóképpen haladéktalanul értesíti Norvégiát és Izlandot a tagállamok által kibocsátott vagy kapott bármely megkeresés vagy értesítés esetében.3. Norvégia és Izland haladéktalanul értesíti a Bizottságot a légiközlekedési megállapodás 9. cikke értelmében kibocsátott vagy kapott bármely megkeresés vagy értesítés esetében. A Bizottság hasonlóképpen haladéktalanul értesíti Norvégiát és Izlandot a tagállamok által kibocsátott vagy kapott bármely megkeresés vagy értesítés esetében.6. cikkÁllami szubvenciók és támogatás1. Amennyiben Norvégia vagy Izland úgy véli, hogy az Amerikai Egyesült Államok területén lévő kormányzati szerv mérlegelésének tárgyát képező vagy az általa juttatott szubvenció vagy támogatás a légiközlekedési megállapodás 14. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint hátrányosan befolyásolni fogja a versenyt, értesíti erről a Bizottságot Amennyiben egy tagállam hasonló ügyről értesíti a Bizottságot, a Bizottság hasonlóképpen értesíti erről Norvégiát és Izlandot.2. A Bizottság, Norvégia és Izland felveheti a kapcsolatot az ilyen szervekkel vagy kérheti a légiközlekedési megállapodás 18. cikke szerint létrehozott vegyes bizottság ülésének összehívását.3. A Bizottság, Norvégia és Izland haladéktalanul értesítik egymást az Amerikai Egyesült Államok általi – a megállapodás 14. cikkének (3) bekezdése szerinti – megkeresésről.7. cikkMegszűnés1. Bármely fél, bármely időpontban diplomáciai úton írásban értesítheti a többi felet azon döntéséről, hogy a kiegészítő megállapodást vagy annak ideiglenes alkalmazását fel kívánja mondani. Ez a kiegészítő megállapodás megszűnik vagy annak ideiglenes alkalmazása befejeződik az erről küldött írásbeli értesítés időpontját követően hat hónappal greenwichi középidő szerint éjfélkor, amennyiben ezen időszak lejárta előtt a felek nem egyeznek meg a bejelentés visszavonásáról.2. E cikk bármely más rendelkezése ellenére, a megállapodás megszűnésével vagy ideiglenes alkalmazásának megszűntetésével párhuzamosan ez a kiegészítő megállapodás is megszűnik vagy ideiglenes alkalmazása véget ér.8. cikkIdeiglenes alkalmazásA 9. cikk szerinti hatálybalépésig a felek az egyes felek nemzeti jogszabályaival összhangban megállapodnak a kiegészítő megállapodásnak a következők közül a későbbi időpontjától számított ideiglenes alkalmazásáról: az e kiegészítő megállapodás aláírásának időpontja vagy a megállapodás 5. cikkében meghatározott ideiglenes alkalmazás kezdetének időpontja.9. cikkHatálybalépésEz a kiegészítő megállapodás vagy a) a felek közötti diplomáciai jegyzékváltás során megküldött azon utóbbi értesítés keltét követő egy hónappal lép hatályba, amely megerősíti, hogy a kiegészítő megállapodás hatálybalépéséhez szükséges eljárásoknak eleget tettek vagy b) a megállapodás hatálybalépésének vagy ideiglenes alkalmazásának időpontjában, attól függően, hogy melyik időpont a későbbi.FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a kiegészítő megállapodást.KELT ………….., a …….. év ……… havának ………….. napján három eredeti, angol nyelvű példányban.A Norvég Királyság részéről:Izland részéről:Az Európai Közösség részéről: