				|

		52013PC0233

			Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a pénzügyi stabilitás és a fenntartható növekedés helyreállítása céljából a Ciprusi Köztársaság által végrehajtandó egyedi intézkedésekről /* COM/2013/0233 final - 2013/0121 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
Ciprusra egyre
nagyobb nyomás nehezedett a pénzügyi piacokon, összefüggésben az
államháztartásának fenntarthatóságával, többek között a meggyengült pénzügyi
szektorral és az esetleges állami támogatás nagyságrendjével kapcsolatos
aggályok felerősödésével. Az egyensúlyhiány részben az euróövezeti válság
és a görög fejlemények negatív átgyűrűző hatásainak a
következménye, részben belső jellegű és hosszabb idő alatt
alakult ki. Miközben a hitelminősítők többször leminősítették a
ciprusi államkötvényeket, az ország képtelenné vált arra, hogy a hosszú távú
költségvetési fenntarthatósággal összeegyeztethető kamat mellett
refinanszírozza magát. Ezzel párhuzamosan a bankszektor egyre nagyobb mértékben
elszigetelődött a nemzetközi piaci finanszírozástól és a nagyobb pénzügyi
intézményeknek jelentős tőkehiánnyal kellett szembenézniük. A
folyamatos és jelentős betétkiáramlással járó bizalomvesztés következtében
2013 elején drámaian romlott a helyzet a bankszektorban. 2013 márciusában az
eurócsoport politikai megállapodást ért el a Ciprusra vonatkozó makrogazdasági
kiigazítási programról, amelyhez legfeljebb 10 milliárd EUR összegű
pénzügyi keret kapcsolódik. A pénzügyi zavarokat követően tíznapos
bankszünnapot rendeltek el, ennek során a bankok szanálása és szerkezetátalakítása,
valamint a ciprusi bankok görög műveleteinek elkülönítése révén az ágazat
méretét jelentősen csökkentették.
A súlyos gazdasági
és pénzügyi zavarokkal összefüggésben a ciprusi hatóságok 2012. június 25-én
hivatalosan hitel formájában nyújtandó pénzügyi támogatást kértek az Európai
Pénzügyi Stabilitási Eszköz / európai stabilitási mechanizmus keretében,
valamint a Nemzetközi Valutaalaptól (IMF), mely támogatás célja, hogy
elősegítse a gazdaság fenntartható növekedésének visszaállítását,
biztosítsa a bankrendszer megfelelő működését, valamint
megőrizze az Unió és az euróövezet pénzügyi stabilitását. Az eurócsoport
2012. június 27-én felkérte a Bizottságot és a vele együttműködő
EKB-t, a ciprusi hatóságokat és az IMF-et, hogy egyeztessenek – a
finanszírozási igényekre is kiterjedő – makrogazdasági kiigazítási
programról, és tegyenek megfelelő intézkedéseket a pénzügyi stabilitás
megőrzése érdekében. 2013. március 16-án és 25-én az eurócsoport politikai
megállapodást ért el a ciprusi hatóságokkal a program sarokköveiről; a
program tartalmazza a bankszektor jelentős méretcsökkentését és
szerkezetátalakítását, valamint a költségvetési konszolidációra, a strukturális
reformokra és a privatizációra irányuló erőfeszítések fokozását. A
megállapodás fontos eleme, hogy a bankok feltőkésítését szinte teljes
egészében a bankokon belül (azaz a részvényesek és a hitelezők révén) kell
megoldani. A tervek szerint a legfeljebb 100 000 EUR összegű
betéteket nem érintik az intézkedések. A hitelezők veszteségei nem
haladják meg azt a mértéket, amely a bankok szokásos fizetésképtelenségi
eljárásban történő felszámolása esetén merült volna fel. 2013. április
2-án technikai szintű megállapodás jött létre az átfogó szakpolitikai
intézkedéscsomagról, amelyet hároméves makrogazdasági kiigazítási program
keretében kell végrehajtani; a fő célkitűzéseket, intézkedéseket és
eredményeket a Bizottság és a Ciprusi Köztársaság közötti egyetértési
megállapodás tervezete tartalmazza.
A makrogazdasági
kiigazítási program célja a pénzügyi piacok bizalmának helyreállítása, a stabil
makrogazdasági egyensúly visszaállítása, valamint annak biztosítása, hogy a
gazdaság visszatérjen a fenntartható növekedéshez. E célok elérése érdekében a
program három pilléren nyugszik. Az első pillér a pénzügyi intézmények
szerkezetátalakításán és méretük csökkentésén, valamint felügyeletük
megerősítésén alapuló – a tőke- és likviditási hiányok kezelésére
irányuló erőfeszítéseket tartalmazó – pénzügyi ágazati stratégia. A
második pillér az ambiciózus költségvetési konszolidációs stratégia, amely a
2012-ben kezdeményezett konszolidációs erőfeszítéseken alapul,
mindenekelőtt a következő intézkedésekkel: a folyó elsődleges
kiadások csökkentése, a kormányzati bevételek növelése, az állami szektor
működésének javítása és a költségvetési konszolidáció fenntartása
középtávon. A cél a túlzott államháztartási hiány megszüntetése és a bruttó
államadósság GDP-hez viszonyított arányának stabil csökkenő pályára
állítása középtávon. A hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy a
lehető leghamarabb a GDP 3 %-a alá csökkentik a hiányt. Fenn kell
tartani a strukturális és más uniós alapokból származó források
felhasználásának, valamint a munkahelyteremtés és növekedés erősítését
célzó uniós szakpolitikai kezdeményezéseknek a megfelelő végrehajtását. Ez
hozzájárul a hosszú távú növekedési pálya kialakításához Cipruson. A harmadik
pillért az ambiciózus strukturális reformok ütemterve jelenti, amelynek célja a
versenyképesség, valamint a fenntartható és kiegyensúlyozott növekedés
támogatása a Ciprusnak címzett 2012. évi országspecifikus ajánlásoknak
megfelelően, valamint a makrogazdasági egyensúlyhiányok megszüntetésének
lehetővé tétele. Összhangban az ifjúsági garancia létrehozásáról szóló
tanácsi ajánlásra vonatkozó 2013. február 28-i politikai megállapodással, fenn
kell tartani a fiatalok lehetőségeit és foglalkoztathatósági kilátásait.
A program a 2013
és 2016 közötti időszakra vonatkozik.
2013/0121 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS HATÁROZATA
a pénzügyi stabilitás és a fenntartható
növekedés helyreállítása céljából a Ciprusi Köztársaság által végrehajtandó
egyedi intézkedésekről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 136. cikke (1)
bekezdésére, 126. cikke (6) bekezdésével összefüggésben,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       Az Európai Unió
működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 136. cikkének (1) bekezdése
rendelkezik arról, hogy a gazdasági és monetáris unió megfelelő
működésének biztosítása céljából lehetőség van kifejezetten az
euróövezeti tagállamokra vonatkozó intézkedések elfogadására.
(2)       2010. július 13-án a Tanács
az EUMSZ 126. cikke (6) bekezdésének megfelelően határozatot[1] fogadott el, mely szerint
Cipruson túlzott hiány áll fenn, és az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdésével
összhangban a túlzott költségvetési hiány megszüntetésére vonatkozó ajánlást
bocsátott ki, megállapítva, hogy „a ciprusi hatóságoknak a jelenleg fennálló
túlzott hiányt a lehető leggyorsabban, de legkésőbb 2012-ig meg kell
szüntetniük”.
(3)       A Ciprus 2012. évi nemzeti
reformprogramjáról szóló ajánlásban és a 2012–2015-ös időszakra vonatkozó
stabilitási programról szóló véleményben[2]
a Tanács többek között azt ajánlotta, hogy Ciprus tegyen intézkedéseket a
túlzott hiány tartós kiigazítása érdekében 2012-ben, biztosítson kellő
előrehaladást az adósságcsökkentési referenciaérték tekintetében,
erősítse a pénzügyi intézmények hatékony feltőkésítésére vonatkozó
szabályozó rendelkezéseket és javítsa a versenyképességet.
(4)       Ciprusra egyre nagyobb nyomás
nehezedett a pénzügyi piacokon, összefüggésben az államháztartásának
fenntarthatóságával, többek között a meggyengült pénzügyi szektor számára
szükséges állami támogatással kapcsolatos aggályok felerősödésével. Az
egyensúlyhiány részben az euróövezeti válság és a görög fejlemények negatív
átgyűrűző hatásainak a következménye, részben belső
jellegű és hosszabb idő alatt alakult ki[3]. Miközben a
hitelminősítők többször leminősítették a ciprusi
államkötvényeket, az ország képtelenné vált arra, hogy a hosszú távú
költségvetési fenntarthatósággal összeegyeztethető kamat mellett
refinanszírozza magát. Ezzel párhuzamosan a bankszektor egyre nagyobb mértékben
elszigetelődött a nemzetközi piaci finanszírozástól és a nagyobb pénzügyi
intézményeknek jelentős tőkehiánnyal kellett szembenézniük.
(5)       Tekintettel a súlyos
gazdasági és pénzügyi zavarokra, a ciprusi hatóságok 2012. június 25-én
hivatalosan hitel formájában nyújtandó pénzügyi támogatást kértek az Európai
Pénzügyi Stabilitási Eszköz / európai stabilitási mechanizmus keretében,
valamint a Nemzetközi Valutaalaptól (IMF), mely támogatás célja, hogy
elősegítse a gazdaság fenntartható növekedésének visszaállítását,
biztosítsa a bankrendszer megfelelő működését, valamint megőrizze
az Unió és az euróövezet pénzügyi stabilitását. Az eurócsoport 2012. június
27-én felkérte a Bizottságot és a vele együttműködő EKB-t, a ciprusi
hatóságokat és az IMF-et, hogy egyeztessenek – a finanszírozási igényekre is
kiterjedő – makrogazdasági kiigazítási programról, és tegyenek
megfelelő intézkedéseket a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében a
jelenlegi, komoly kihívást jelentő környezetben, melyben fennáll az
állampapír-piaci zavarok átgyűrűző hatásának kockázata. 2013.
március 16-án és 25-én az eurócsoport politikai megállapodást ért el a ciprusi
hatóságokkal a program sarokköveiről. A program céljai a következők:
a bankszektor szerkezetátalakítása és méretének csökkentése, és a költségvetési
konszolidációra, a strukturális reformokra és a privatizációra irányuló
erőfeszítések fokozása. A tervek szerint a bankok feltőkésítését
szinte teljes egészében a bankokon belül (azaz a részvényesek és a
hitelezők révén) kell megoldani.
(6)       A jelenlegi körülmények
között Ciprusnak átfogó szakpolitikai intézkedéscsomagot kell elfogadnia,
amelyet a hároméves makrogazdasági kiigazítási program keretében kell
végrehajtani 2013 második negyedéve és 2016 első negyedéve között.
(7)       Az intézkedéscsomag célja a
pénzügyi piacok bizalmának helyreállítása, a stabil makrogazdasági egyensúly visszaállítása,
valamint az, hogy a gazdaság visszatérjen a fenntartható növekedéshez. Az
intézkedéscsomag három pilléren nyugszik. Az első pillér a pénzügyi
intézmények szerkezetátalakításán és méretük csökkentésén, valamint az ágazat
felügyeletének megerősítésén alapuló – a tőke- és likviditási hiányok
kezelésére irányuló erőfeszítéseket tartalmazó – pénzügyi ágazati
stratégia. A második pillér ambiciózus, az időszak elejére ütemezett
költségvetési konszolidációs stratégia, amely mindenekelőtt a
következő intézkedéseket tartalmazza: a folyó elsődleges kiadások
csökkentése, a kormányzati bevételek növelése, az állami szektor
működésének javítása és a költségvetési konszolidáció fenntartása
középtávon, a hátrányos helyzetű csoportokra gyakorolt hatás minimalizálása
és a strukturális, valamint más uniós alapokból származó források
megfelelő felhasználásának biztosítása mellett. A harmadik pillér
ambiciózus strukturális reformok ütemtervét jelenti, amelynek célja a
versenyképesség, valamint a fenntartható és kiegyensúlyozott növekedés
támogatása, a makrogazdasági egyensúlyhiányok megszüntetésének lehetővé
tétele, mindenekelőtt a bérindexálás rendszerének a szociális partnerekkel
egyeztetett megreformálásával, valamint a piacok zavartalan működését
gátló akadályok felszámolása. Összhangban az ifjúsági garancia létrehozásáról
szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó 2013. február 28-i politikai megállapodással,
fenn kell tartani a fiatalok lehetőségeit és foglalkoztathatósági
kilátásait.
(8)       A nominális GDP-növekedésre
vonatkozó aktualizált bizottsági előrejelzések alapján (2012-ben
–0,5 %, 2013-ban –8,2 %, 2014-ben –2,9 %, 2015-ben 2,6 %,
2016-ban pedig 3,7 %) az adósság GDP-hez viszonyított aránya 2012-ben
87 %, 2013-ban 109 %, 2014-ben 123 %, 2015-ben 126 %, és
2016-ban 122 % lesz. Tehát az adósság/GDP-arány 2015-ig gyorsan növekszik,
majd csökkenő pályára kerül és 2020-ra valószínűleg eléri a
105 %-ot. Az adósság dinamikáját számos vonal alatti művelet
befolyásolja. A nominális GDP-növekedésre vonatkozó aktualizált bizottsági
előrejelzések szerint az elsődleges államháztartási hiány 2013-ban
395 millió EUR (a GDP 2,4 %-a), 2014-ben 678 millió EUR (a GDP
4,3 %-a), 2015-ben 344 millió EUR (a GDP 2,1 %-a) lesz, majd 2016-ban
204 millió EUR-s többletbe (a GDP 1,2 %-a) fordul át.
(9)       A ciprusi bankszektor hosszú
távú ellenálló képességének erősítése alapvető az ország pénzügyi
stabilitásának helyreállítása szempontjából, és – tekintettel a szoros
kapcsolatokra – az egész euróövezet pénzügyi stabilitásának megőrzése céljából.
Folyamatban van a bankszektor jelentős méretcsökkentése és
szerkezetátalakítása. A képviselőház jogszabályt fogadott el a
hitelintézetek helyreállítását és szanálását célzó átfogó keretrendszer
létrehozásáról. Az új keretrendszer alkalmazása révén lezajlott a ciprusi
bankszektor azonnali és jelentős méretcsökkentése. A bankok likviditásának
megőrzése céljából átmeneti adminisztratív intézkedések bevezetésére
került sor.
(10)     A pénzügyi, fiskális és
strukturális területek átfogó és ambiciózus reformjának végrehajtása révén meg
kell őrizni a ciprusi államadósság középtávú fenntarthatóságát.
(11)     A Bizottságnak az EKB-val és
adott esetben az IMF-fel együttműködve ellenőrző látogatások és
a ciprusi hatóságoktól kért rendszeres – negyedévente benyújtandó – jelentések
útján, rendszeres időközönként meg kell vizsgálnia a makrogazdasági
kiigazítási program következetes végrehajtását.
(12)     A szakpolitikai
intézkedéscsomag végrehajtása során célszerű, hogy a Bizottság további
szakpolitikai tanácsokat, egyes területeken pedig technikai segítséget
nyújtson.
(13)     A ciprusi hatóságok a hatályos
nemzeti szabályoknak és gyakorlatoknak megfelelően bevonják a szociális
partnereket és a civil társadalmi szervezeteket a pénzügyi támogatási program
előkészítésébe, végrehajtásába, monitoringjába és értékelésébe.
(14)     A makrogazdasági kiigazítási
program keretében végrehajtott intézkedésekhez nyújtott bármely pénzügyi
támogatásnak összhangban kell lennie az Európai Unió jogi előírásaival és
szakpolitikáival, különösen az uniós gazdasági kormányzási kerettel. A pénzügyi
intézmények támogatására irányuló bármely intervenciót a versenyjogra vonatkozó
európai uniós előírásokkal összhangban kell végrehajtani. A Bizottság
biztosítja, hogy az európai stabilitási mechanizmus keretében kért pénzügyi
támogatással összefüggésben létrejött egyetértési megállapodásban megállapított
intézkedések teljes mértékben összhangban legyenek ezzel a határozattal,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1)          A fenntartható gazdasági
növekedési pályára való visszatérés, valamint a költségvetési és pénzügyi
stabilitás helyreállításának megkönnyítése érdekében Ciprusnak következetesen
végre kell hajtania a makrogazdasági kiigazítási programot, amelynek fő
elemeit e határozat 2. cikke tartalmazza. A makrogazdasági kiigazítási program
(a továbbiakban: a program) foglalkozik az euróövezet pénzügyi stabilitása
tekintetében Cipruson felmerülő kockázatokkal, és célja, hogy minél
előbb stabil és fenntartható gazdasági és pénzügyi helyzet alakuljon ki és
az ország ismét képes legyen önmagát teljes körűen a pénzügyi piacokról
finanszírozni. A program kellő mértékben figyelembe veszi az EUMSZ 121.,
126., 136. és 148. cikke alapján Ciprusnak címzett ajánlásokat, valamint a
tagállam által az ajánlásoknak való megfelelés érdekében tett intézkedéseket,
és egyúttal a szükséges szakpolitikai intézkedések kiszélesítésére,
megerősítésére és elmélyítésére irányul.
(2)          A Bizottság az EKB, és adott
esetben az IMF közreműködésével nyomon követi a program végrehajtása terén
elért előrehaladást. Ciprus teljes mértékben együttműködik a
Bizottsággal és az EKB-val. Mindenekelőtt minden olyan információt közöl a
Bizottsággal és az EKB-val, amelyet azok a program nyomon követéséhez
szükségesnek találnak.
(3)          A Bizottság az EKB-val és
adott esetben az IMF-fel együttműködve, a ciprusi hatóságokkal együtt
megvizsgálja a program azon módosításait és frissítéseit, amelyekre annak érdekében
lehet szükség, hogy megfelelően figyelembe vegyék többek között a
makrogazdasági és költségvetési előrejelzések és a tényleges adatok
közötti jelentős eltéréseket (beleértve a foglalkoztatást), a negatív
átgyűrűző hatásokat, valamint a makrogazdasági és pénzügyi
sokkokat. A program zökkenőmentes végrehajtásának biztosítása érdekében és
az egyensúlyhiányok fenntartható módon történő megszüntetése céljából a
Bizottság a költségvetési, pénzpiaci és strukturális reformokkal kapcsolatban
folyamatosan tanácsokat és útmutatást nyújt az országnak. A Bizottság
rendszeresen értékeli a program gazdasági hatását és ajánlást tesz a növekedés
és munkahelyteremtés fokozásához, a szükséges költségvetési konszolidáció
biztosításához és a káros társadalmi hatások minimalizálásához szükséges
korrekciókra.
2. cikk
(1)          A ciprusi program fő
céljai a következők: a ciprusi bankszektor stabilitásának helyreállítása;
a folyamatban lévő költségvetési konszolidáció továbbfolytatása; és
strukturális reformok végrehajtása a versenyképesség, valamint a fenntartható
és kiegyensúlyozott növekedés támogatása érdekében.
(2)          Ciprus kiváló
minőségű tartós intézkedésekkel folytatja a túlzotthiány-eljárás
keretében vállalt kötelezettségeinek megfelelő költségvetési
konszolidációt, a hátrányos helyzetű csoportokra gyakorolt hatás
minimalizálása mellett.
(3)          Ciprus elfogadja a (4)–(15)
bekezdésben meghatározott intézkedéseket.
(4)          Ciprus készen áll további
konszolidációs intézkedések meghozatalára annak érdekében, hogy a lehető
leggyorsabban a GDP 3 %-a alá csökkentse a hiányt. Konkrétabban: a
hátrányos makrogazdasági hatások miatti bevételkiesés vagy a megnövekedett
szociális kiadások esetén a kormány készen áll arra, hogy további
intézkedéseket tegyen a programcélok fenntartása érdekében, többek között a
diszkrecionális kiadások csökkentésével, a hátrányos helyzetű csoportokra
gyakorolt hatás minimalizálása mellett. A programidőszak során a
programban tervezettnél nagyobb készpénzbevételt, ideértve bármely váratlan
bevételt, megtakarításra vagy adósságcsökkentésre kell felhasználni. A
programcélok túlteljesítése esetén, amennyiben ez tartósnak tekinthető, a
későbbi években csökkenhet a kiegészítő intézkedések iránti igény.
(5)          Ciprus továbbra is
gondoskodik a strukturális és más uniós alapokból származó támogatások
megfelelő végrehajtásáról.
(6)          A pénzügyi ágazat
stabilitásának helyreállítása érdekében Ciprus folytatja a bankszektor
mélyreható reformját és szerkezetátalakítását, és – feltőkésítéssel,
likviditási helyzetük kezelésével és felügyeletük fokozásával – megerősíti
az életképes bankokat. A program a következő intézkedéseket és
eredményeket irányozza elő:
a)      a bankszektor likviditási helyzetének
szoros ellenőrzése, valamint annak biztosítása, hogy megfelelő
intézkedésekre kerüljön sor a kellő likviditás fenntartásához, az
eurórendszer szabályainak megfelelően. A tőke szabad mozgására
vonatkozó újonnan bevezetett átmeneti korlátozások (többek között a
készpénzfelvétel, az elektronikus fizetések és a külföldre irányuló transzferek
korlátai) szoros ellenőrzése. A cél az, hogy az ellenőrzésre csak
addig kerüljön sor, amíg az a pénzügyi stabilitásra ható súlyos és közvetlen
kockázatok elkerülése érdekében feltétlenül szükséges. A központi banki
finanszírozásra vagy állami támogatásra támaszkodó belföldi bankok
finanszírozásra és tőkeszükségletre vonatkozó középtávú terveinek reálisan
tükrözniük kell a bankszektor várható tőkeáttétel-csökkentését, és
mérsékelniük kell a központi bankok által nyújtott hitelektől való
függést, miközben el kell kerülniük eszközeik kényszereladását és a
hitelszűkét. A likviditási minimumkövetelményekre vonatkozó szabályokat
aktualizálni fogják az euróban denominált eszközök jövőbeli
koncentrációjának elkerülése céljából;
b)      A Bank of Cyprus és a Cyprus Popular Bank
(Laiki Bank) eszközei független értékelésének végrehajtása és a Cyprus Popular
Bank műveleteinek mihamarabbi integrálása a Bank of Cyprus-ba. Az
értékelést haladéktalanul el kell végezni, hogy a Bank of Cyprus-nál
lehetővé váljon a nem biztosított bankbetétek megfelelő részei
befagyasztásának feloldása;
c)      A szükséges szabályozási feltételek
elfogadása az alaptőke-megfelelési mutató minimumának 2013 végéig
9 %-ra való növelése tekintetében;
d)      Intézkedések végrehajtása annak
érdekében, hogy minimalizálni lehessen a bankok szerkezetátalakítása miatt az
adófizetőkre háruló költségeket. Az állami támogatás igénybevétele
előtt az alultőkésített kereskedelmi és szövetkezeti
hitelintézeteknek a lehető legnagyobb mértékben magánforrásokból –
beleértve, de nem kizárólagosan a bankok részvényeseit és hitelezőit –
kell tőkeemelést végrehajtaniuk. Az állami támogatás nyújtását
megelőzően a szerkezetátalakítási vagy szanálási terveket az állami
támogatásra vonatkozó szabályoknak megfelelően hivatalosan jóvá kell hagyni;
e)      hitelnyilvántartás létrehozása, a
hitelezési folyamatok hatályos szabályozási keretének felülvizsgálata és
szükség esetén módosítása, a kereskedelmi bankok irányításának
megerősítését célzó jogszabályok elfogadása;
f)       a bankok irányításának megerősítése,
többek között a független igazgatótanácsi tagok vagy velük kapcsolatban álló
felek számára nyújtott hitelezés tilalma;
g)      A nemteljesítő hitelek lehető
legnagyobb mértékű visszafizettetése, miközben vissza kell szorítani a
hitelfelvevők stratégiai nemteljesítésére irányuló ösztönzőket. Ez
magában foglalja a biztosíték felhasználására vonatkozó korlátozások
enyhítését, valamint a nemteljesítő hitelek megfelelő nyomon
követését és kezelését. A Central Bank of Cyprus (a ciprusi központi bank)
iránymutatást ad ki arra vonatkozóan, hogy nemteljesítőként kell besorolni
valamennyi 90 napnál régebbi esedékességű hitelt;
h)      A szövetkezeti hitelintézetek és a
kereskedelmi bankok szabályozásának és felügyeletének összehangolása;
i)       A szövetkezeti hitelintézetek életképességének
biztosítása és – a Bizottsággal konzultálva, valamint az EKB-t és az IMF-et
tájékoztatva – a szövetkezeti hitelintézeti szektor jövőbeli
struktúrájára, működésére és életképességére vonatkozó stratégia
kidolgozása. A stratégia végrehajtását 2015 közepéig be kell fejezni;
j)       Meg kell erősíteni a vállalati és
háztartási szektor eladósodottságának nyomon követését és létre kell hozni a
magánszektor célzott szerkezetátalakításának keretét, továbbá
k)      A pénzmosás elleni küzdelem keretének
további megerősítése és a jogalanyok teljes átláthatóságának biztosítása,
a legjobb gyakorlattal összhangban.
(7)          A hatóságok 2013 során
szigorúan végrehajtják a 2013. évi költségvetési törvényt, legalább 351 millió
EUR-t (a GDP 2,1 %-a) kitevő tartós kiegészítő intézkedésekkel.
Ciprus a kiegészítő konszolidációs intézkedések beillesztése céljából
módosítja a 2013. évi költségvetési törvényt. Ciprus elfogadja a következő
intézkedéseket:
a)      A kiadási oldalon a költségvetésben
szerepel a lakásépítési programok kiadásainak legalább 36 millió EUR-val
történő visszafogása és az állami szektor béreinek további fokozatos
csökkentése, valamint egyes szociális juttatások ésszerűsítése;
b)      A bevételi oldalon a kiegészítő
intézkedések magukban foglalják a vagyonadó emelését, a jogszabályban
meghatározott társaságiadó-kulcs, a kamatadó, a banki illeték és a
közszolgáltatások díjainak növelését;
c)      Ciprus – környezetvédelmi megfontolások
figyelembevételével és többletbevétel elérése céljából – megreformálja a
gépjárművekre vonatkozó adórendszert;
d)      Intézkedéseket vezet be az egészségügyi
kiadások ellenőrzése és az egészségügyi ágazat költséghatékonyságának
fokozása céljából az állami kórházak hatékonyságának, versenyképességének és
költséghatékonyságának erősítése révén. Emellett Ciprus az egészségügyi
szolgáltatások és gyógyszerek egy korlátozott körére díjfizetési rendszert
vezet be; valamint
e)      Ciprus biztosítja a 2012 decembere óta
elfogadott konszolidációs intézkedések teljes mértékű végrehajtását.
(8)          A következő intézkedések
2014. január 1-jétől alkalmazandók:
a)      A kiadási oldalon a költségvetés
tartalmazza a következőket: a célzottság javítása révén a szociális
juttatásokra fordított teljes összeg csökkentése legalább 28,5 millió EUR
megtakarítás elérése céljából; a közalkalmazotti és a szélesebb állami
szektorbeli bérek további csökkentése; a diákok és a nyugdíjasok térítéses
közlekedési bérletének bevezetése; és strukturális reformok bevezetése az
oktatásban a bérkiadások csökkentése érdekében; valamint
b)      A bevételi oldalon a 2014. évi
költségvetés tartalmazza a következőket: az állami és a magánszektorbeli
munkavállalók bruttó jövedelmére kivetett ideiglenes járulék kiterjesztése
2016. december 31-ig; a hozzáadottérték-adó és a jövedéki adó emelése; valamint
az általános társadalombiztosítási rendszerbe fizetett járulékok növelése.
(9)          Az államháztartás hosszú távú
fenntarthatóságának biztosítása érdekében Ciprus fiskális-strukturális
reformokat hajt végre, amelyek többek között a következő intézkedéseket és
eredményeket tartalmazzák:
a)      Az általános és az állami szektorbeli
nyugdíjrendszer reformja annak érdekében, hogy a rendszer – a nyugdíjak
megfelelőségének fenntartása mellett – fenntartható pályára kerüljön.
Szükség esetén további reformokat kell végrehajtani;
b)      Az egészségügyi kiadások növekedésének
ellenőrzése a finanszírozási struktúra fenntarthatóságának és az állami
egészségügyi ellátás hatékonyságának erősítése céljából;
c)      A közkiadások és a költségvetési folyamat
hatékonyságának fokozása a jobb államháztartás-irányítás részét képező
hatékony középtávú költségvetési keret révén, ami teljes mértékben megfelel a
tagállamok költségvetési keretére vonatkozó követelményekről szóló
irányelvnek, valamint a stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló
szerződésnek;
d)      A köz- és magánszféra közötti
partnerségek megfelelő, a legjobb gyakorlat alapján kialakított jogi és
intézményi keretének elfogadása;
e)      Az állami tulajdonú és részben állami
tulajdonú vállalatok stabil vállalatirányítási rendszerének kialakítását célzó
program kidolgozása, valamint privatizációs terv kezdeményezése a gazdasági
hatékonyság javítása és az adósság fenntarthatóságának helyreállítása céljából;

f)       Átfogó reformterv kidolgozása és
végrehajtása az adóbeszedés és -igazgatás hatékonyságának és eredményességének
javítása céljából, többek között a nemzetközi adóügyi együttműködést és az
adózással kapcsolatos információk cseréjét szabályozó törvények és
előírások teljes mértékű és megfelelő időben történő
alkalmazhatóságának megőrzését célzó intézkedésekkel;
g)      Az ingatlanadó reformja;
h)      A közigazgatás reformja működésének
és költséghatékonyságának javítása céljából, mindenekelőtt a
közszolgáltatások méretének, foglalkoztatási feltételeinek és működési
felépítésének felülvizsgálata révén, a cél a kormányzati források hatékony
felhasználásának biztosítása és minőségi szolgáltatás nyújtása a lakosság
számára; továbbá
i)       A szociális jóléti ellátások általános
rendszerének és szintjeinek reformja, a források hatékony felhasználása
céljából és annak biztosításához, hogy kialakuljon a jóléti támogatások és a
munkavállalásra ösztönző intézkedések megfelelő egyensúlya.
(10)        Ciprus végrehajtja a
bérindexálás rendszerének reformját a szociális partnerekkel egyeztetve és
azzal a céllal összhangban, hogy javítsa a gazdaság versenyképességét és
tükrözze a munkaerő termelékenységének alakulását. Az állami támogatások
tervezett reformjának biztosítania kell, hogy a szociális támogatás biztonsági
hálóként szolgáljon és – a munkavállalásra irányuló ösztönzők fenntartása
mellett – biztosítson minimumjövedelmet azok számára, akik nem tudják
fenntartani az alapvető életszínvonalat. A minimálbér bármely módosítása
előtt egyeztetni kell a szociális partnerekkel, és a módosításnak
összhangban kell lennie a gazdasági és munkaerő-piaci fejleményekkel.
(11)        A szolgáltatási irányelv
teljes körű végrehajtása érdekében Ciprus elfogadja az ágazatspecifikus
jogszabályok még szükséges módosításait. A szolgáltatások piacán meg kell
szüntetni az indokolatlan korlátokat, különösen a szabályozott szakmákkal
összefüggésben. Az illetékes versenyhatóság működésének javítása, valamint
a nemzeti szabályozási hatóságok függetlenségének és hatáskörének
megerősítése révén javítani kell a versenyjogi keretet.
(12)        Ciprus 2014 végére 2000 alá
csökkenti a tulajdonilap-kiadással kapcsolatos hátralékok számát és garantált
időtartamot állapít meg az építési engedélyek és a tulajdoni lapok
kiadására vonatkozóan.
(13)        Ciprus 2013 végéig módosítja a
jelzáloggal terhelt ingatlanok kényszereladási eljárását és a lehető
legrövidebb időn belül lehetővé teszi a magánárverések
lebonyolítását. A bírósági eljárásokat fel kell gyorsítani és a program
befejezéséig meg kell szüntetni az ügyhátralékokat.
(14)        Ciprus lépéseket tesz a
turizmus versenyképességének fokozása céljából. Ezek az intézkedések magukban
foglalják a 2011–2015 közötti időszakra vonatkozó turisztikai stratégia
felülvizsgálatát, amely egy, a turizmus üzleti modelljének továbbfejlesztésével
foglalkozó tanulmányon alapul, valamint a megfelelő légi összeköttetés
létrehozására vonatkozó alapos elemzést.
(15)        Az energiaszektorban Ciprus
átülteti és teljes körűen végrehajtja a harmadik energiacsomagot. Emellett
ki kell dolgozni a ciprusi energiaszektor átalakítására vonatkozó átfogó
fejlesztési tervet. A terv a következőkre terjed ki:
a)      a földgázkitermeléshez szükséges
infrastruktúra ütemterve;
b)      az energiaszektor és a gázexport
szabályozási rendszerének és piacszervezésének körvonalazása, valamint
c)      a szénhidrogén-készletek kezelésére
irányuló intézményi keret létrehozásának terve, beleértve egy – a nemzetközileg
elismert legjobb gyakorlatok alapján felállított – erőforrásalapot, amely
megkapná és kezelné a tengeri földgázkitermelésből származó állami
bevételeket.
3. cikk
Ennek a határozatnak a Ciprusi Köztársaság a
címzettje.
4. cikk
Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos
Lapjában ki kell hirdetni.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 186., 2012.7.20., 30. o.
[2]               HL C 219., 2012.7.24., 13. o.
[3]               Ahogy a Ciprusra vonatkozó 2012. évi részletes
vizsgálatban és az európai szemeszter keretében Ciprus számára kibocsátott
2012. évi országspecifikus ajánlásokban olvasható.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0444

Javaslat a Tanács határozata a géntechnológiával módosított MON 88017 (MON-88Ø17-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről  /* COM/2009/0444 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 3.9.2009COM(2009) 444 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa géntechnológiával módosított MON 88017 (MON-88Ø17-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezésérőlINDOKOLÁSA tanácsi határozatra irányuló mellékelt javaslat a géntechnológiával módosított MON 88017 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozik, amelyek forgalomba hozatala érdekében a Monsanto Europe S.A. 2005. október 4-én a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK rendelet alapján kérelmet nyújtott be a Cseh Köztársaság illetékes hatóságához.A mellékelt javaslat kiterjed a MON 88017 kukoricát tartalmazó vagy abból álló egyéb olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket a termesztés kivételével ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát.2009. május 6-án az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikke értelmében kedvező véleményt adott ki, és arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a kérelemben meghatározott MON 88017 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékeknek a szándékolt célokra történő forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolna az emberek vagy állatok egészségére, illetve a környezetre.Ezek alapján a Bizottság 2009. július 22-án szavazásra terjesztette elő az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottsághoz a géntechnológiával módosított MON 88017 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek közösségi piacon történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló határozattervezetét. Az Állandó Bizottság nem nyilvánított véleményt: Tizennégy tagállam (167 szavazat) támogatta a határozattervezetet, nyolc tagállam ellenezte (80 szavazat), négy tagállam tartózkodott (94 szavazat) és egy tagállam (4 szavazat) nem képviseltette magát.Ezért az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkének (2) bekezdése értelmében és a 2006/512/EK tanácsi határozattal módosított 1999/468/EK tanácsi határozat 5. cikkével összhangban a Bizottságnak javaslatot kell benyújtania a Tanácsnak a meghozandó intézkedésekről, amelyről a Tanácsnak három hónapon belül minősített többséggel döntést kell hoznia, valamint tájékoztatnia kell a Parlamentet.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa géntechnológiával módosított MON 88017 (MON-88Ø17-3) kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[1], és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére és 19. cikke (3) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) 2005. október 4-én a Monsanto Europe S.A. az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be (a továbbiakban: kérelem) a Cseh Köztársaság illetékes hatóságához a MON 88017 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan.(2) A kérelem kiterjed a MON 88017 fajtájú kukoricát tartalmazó vagy abból álló egyéb olyan termékek forgalomba hozatalára is, amelyeket a termesztésen kívül ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát. Ezért az 1829/2003/EK rendelet 5. cikkének (5) bekezdésével és 17. cikkének (5) bekezdésével összhangban a kérelem tartalmazza a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[2] III. és IV. mellékletében előírt adatokat és információkat, valamint a 2001/18/EK irányelv II. mellékletében megállapított elvekkel összhangban végzett kockázatértékelésről szóló információkat és következtetéseket. Magában foglalja továbbá a 2001/18/EK irányelv VII. mellékletének megfelelő, környezeti hatások megfigyelésére irányuló felügyeleti tervet is.(3) 2009. május 6-én az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: EFSA) az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikke értelmében kedvező véleményt adott ki, és arra a következtetésre jutott, hogy nem valószínű, hogy a kérelemben meghatározott MON 88017 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékeknek (a továbbiakban: termékek) a szándékolt célokra történő forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolna az emberek vagy állatok egészségére, illetve a környezetre[3]. Véleményében az EFSA – a rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében és 18. cikkének (4) bekezdésében előírtak szerint az illetékes nemzeti hatóságokkal folytatott konzultáció keretében – a tagállamok által felvetett minden konkrét kérdést és aggályt figyelembe vett.(4) Véleményében az EFSA továbbá arra a következtetésre jutott, hogy a kérelmező által benyújtott, a környezeti hatások megfigyelésére irányuló általános felügyeleti tervből álló terv összhangban áll a termékek tervezett felhasználásával.(5) E megfontolásokat figyelembe véve a termékekre vonatkozó engedélyt meg kell adni.(6) A géntechnológiával módosított szervezetek egyedi azonosítóinak kialakítására és hozzárendelésére szolgáló rendszer létrehozásáról szóló, 2004. január 14-i 65/2004/EK bizottsági rendeletben[4] előírtaknak megfelelően minden egyes GMO-hoz (géntechnológiával módosított szervezethez) egyedi azonosítót kell hozzárendelni.(7) Az EFSA által kiadott vélemény alapján úgy tűnik, hogy a MON 88017 fajtájú kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerekre, élelmiszer-összetevőkre és takarmányokra vonatkozóan nincs szükség különleges címkézési előírásokra azokon kívül, amelyeket az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdése és 25. cikkének (2) bekezdése előír. Annak biztosítására azonban, hogy a termékeket az e határozatban előírt engedélynek megfelelően használják fel, az engedélyre irányuló kérelem tárgyát képező GMO-t tartalmazó vagy abból álló takarmány, illetve az e GMO-t tartalmazó vagy abból álló élelmiszeren és takarmányon kívüli egyéb termék címkézésének egyértelműen utalnia kell arra, hogy a szóban forgó termékeket nem szabad termesztésre használni.(8) Hasonlóképpen az EFSA véleménye a forgalomba hozatalra és/vagy a felhasználásra és a kezelésre vonatkozóan nem indokolja semmilyen különleges feltétel vagy korlátozás bevezetését, beleértve az élelmiszer vagy takarmány forgalomba hozatalát követő felügyeleti követelményeket is, sem pedig azt, hogy az 1829/2003/EK rendelet 6. cikke (5) bekezdésének e) pontjában, illetve 18. cikke (5) bekezdésének e) pontjában előírtaknak megfelelően a különleges ökológiai rendszerek/környezet és/vagy földrajzi területek védelmére irányulóan különleges feltételeket vezessenek be.(9) A termékek engedélyezésére vonatkozó minden információt be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok 1829/2003/EK rendeletben előírt közösségi nyilvántartásába.(10) A géntechnológiával módosított szervezetek nyomon követhetőségéről és címkézéséről, és a géntechnológiával módosított szervezetekből előállított élelmiszer- és takarmánytermékek nyomon követhetőségéről, valamint a 2001/18/EK irányelv módosításáról szóló, 2003. szeptember 22-i 1830/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[5] 4. cikkének (6) bekezdése meghatározza a GMO-ból álló vagy azt tartalmazó termékek címkézésére vonatkozó követelményeket.(11) E határozatról a biológiai biztonsággal foglalkozó információs központon keresztül értesíteni kell a Biológiai Sokféleség Egyezmény biológiai biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvének szerződő feleit, a géntechnológiával módosított szervezetek országhatárokon történő átviteléről szóló, 2003. július 15-i 1946/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[6] 9. cikkének (1) bekezdésével és 15. cikke (2) bekezdésének c) pontjával összhangban.(12) A kérelmezővel konzultáltak az e határozatban előírt intézkedésekről.(13) Az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikk Géntechnológiával módosított szervezet és egyedi azonosítóA 65/2004/EK rendelet értelmében a géntechnológiával módosított MON 88017 kukoricát ( Zea mays L.) e határozat melléklete b) pontjának megfelelően a MON-88Ø17-3 egyedi azonosítóval látják el.2. cikk EngedélyezésAz 1829/2003/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése és 16. cikkének (2) bekezdése alkalmazásában az e határozatban megállapított feltételeknek megfelelően a következő termékeket engedélyezik:a) MON-88Ø17-3 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők,b) MON-88Ø17-3 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok,c) MON-88Ø17-3 kukoricát tartalmazó vagy abból álló élelmiszeren és takarmányon kívüli olyan termékek, amelyeket a termesztés kivételével ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát.3. cikk Címkézés1. Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított címkézési előírások alkalmazásában a „szervezet neve” „kukorica”.2. A címkén, valamint a 2. cikk b) és c) pontjában említett, MON-88Ø17-3 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékeket kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot.4. cikk A környezeti hatások figyelemmel kísérése1. Az engedély jogosultja köteles gondoskodni a melléklet h) pontjában meghatározott, környezeti hatások megfigyelésére irányuló felügyeleti terv kidolgozásáról és végrehajtásáról.2. Az engedély jogosultja évente jelentést nyújt be a Bizottsághoz a felügyeleti tervben meghatározott tevékenységek végrehajtásáról és eredményeiről5. cikk Közösségi nyilvántartásAz e határozat mellékletében szereplő információkat be kell jegyezni a géntechnológiával módosított élelmiszereknek és takarmányoknak az 1829/2003/EK rendelet 28. cikkében előírt közösségi nyilvántartásába.6. cikk Az engedély jogosultjaAz engedély jogosultja a Monsanto Europe S.A. (Belgium), a Monsanto Company (Amerikai Egyesült Államok) képviseletében.7. cikk ÉrvényességE határozat az értesítés napjától számított tíz évig alkalmazandó.8. cikk CímzettE határozat címzettje a Monsanto Europe S.A. (Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brüsszel, Belgium).Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETa) A kérelmező és az engedély jogosultja:Név: Monsanto Europe S.A.Cím: Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brüsszel, BelgiumA Monsanto Company (800 N. Lindbergh Boulevard, St. Louis, Missouri 63167, Amerikai Egyesült Államok) nevében.b) A termékek megnevezése és meghatározása:(1) MON-88Ø17-3 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek és élelmiszer-összetevők;(2) MON-88Ø17-3 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított takarmányok;(3) MON-88Ø17-3 kukoricát tartalmazó vagy abból álló élelmiszeren és takarmányon kívüli olyan termékek, amelyeket a termesztés kivételével ugyanarra a felhasználásra szánnak, mint bármely más kukoricát.A kérelemben leírt, géntechnológiával módosított MON-88Ø17-3 kukorica módosított Cry3Bb1 fehérjét tartalmaz, amely védelmet biztosít egyes fedelesszárnyú rovar kártevők ellen, valamint CP4 EPSPS proteint, amely ellenállást biztosít a glifozát tartalmú gyomirtókkal szemben.c) Címkézés:(1) Az 1829/2003/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében és 25. cikkének (2) bekezdésében, illetve az 1830/2003/EK rendelet 4. cikkének (6) bekezdésében megállapított, különleges címkézési előírások alkalmazásában a „szervezet neve” alatt a „kukorica” szót kell feltüntetni.(2) A címkén, valamint az e határozat 2. cikkének b) és c) pontjában említett, MON-88Ø17-3 kukoricát tartalmazó vagy abból álló termékeket kísérő dokumentumokon fel kell tüntetni a „nem termesztésre” feliratot.d) Kimutatási módszer:-  Eseményspecifikus, valós idejű, kvantitatív PCR-alapú módszer a MON-88Ø17-3 kukoricára.-  Magvakon hitelesítette az 1829/2003/EK rendelet alapján létrehozott közösségi referencialaboratórium, a hitelesítési jelentés az alábbi internetcímen olvasható: http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm;-  Referenciaanyag: AOCS 0406-A, amely az American Oil Chemists Society-n keresztül az alábbi internetes címen érhető el: http://www.aocs.org/tech/crm/corn.cfme) Egyedi azonosító:MON-ØØØ17-3f) A Biológiai Sokféleség Egyezmény biológiai biztonságról szóló Cartagena Jegyzőkönyvének II. melléklete szerint előírt információ:Biológiai biztonsággal foglalkozó információs központ, a bejegyzés azonosítószáma: lásd [ értesítéskor töltendő ki ].g) A termék forgalomba hozatalának, felhasználásának vagy kezelésének feltételei vagy korlátozásai:Nem szükséges.h) Felügyeleti tervA 2001/18/EK irányelv VII. mellékletének megfelelő környezeti hatások megfigyelésére irányuló felügyeleti terv.[Hivatkozás: az interneten közzétett terv ]i) Forgalomba hozatal utáni felügyeleti követelmények az emberi fogyasztásra szánt élelmiszerek felhasználása tekintetébenNem szükséges.Megjegyzés: idővel szükségessé válhat a vonatkozó dokumentumok internetes hivatkozásainak módosítása. Ezeket a módosításokat a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok közösségi nyilvántartásának frissítésével teszik közzé. [1] HL L 268., 2003.10.18., 1. o.[2] HL L 106., 2001.4.17., 1. o.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-280[4] HL L 10., 2004.1.16., 5. o.[5] HL L 268., 2003.10.18., 24. o.[6] HL L 287., 2003.11.5., 1. o.


				|

		52012PC0567

			Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 287. cikkétől eltérő különös intézkedés további alkalmazásának Lengyelország részére történő engedélyezéséről szóló 2009/790/EK határozat módosításáról /* COM/2012/0567 final - 2012/0272 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A javaslat okai és céljai
A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló,
2006. november 28-i 2006/112/EK irányelv[1]
(a továbbiakban: a héairányelv) 395. cikkének (1) bekezdése értelmében a Tanács
a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag eljárva bármelyik tagállamot
felhatalmazhatja arra, hogy az irányelvben foglaltaktól eltérő különös
intézkedéseket alkalmazzon a hozzáadottérték-adó beszedésének
egyszerűsítésére vagy egyes adócsalások és -kikerülések megelőzésére.
Lengyelország a Bizottság által 2012. április
12-én iktatott levelében engedélyt kért arra, hogy továbbra is adómentességet
biztosíthasson azoknak az adóalanyoknak, amelyek éves árbevétele a csatlakozás
napján érvényes átváltási árfolyamon számítva legfeljebb 30 000 EUR
nemzeti valutában kifejezett ellenértékének felel meg. A héairányelv 395. cikke
(2) bekezdésének megfelelően a Bizottság 2012. július 17-én és 18-án kelt
leveleiben tájékoztatta a többi tagállamot Lengyelország kérelméről. A
Bizottság 2012. július 19-én kelt levelében értesítette Lengyelországot arról,
hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükséges valamennyi információnak.
Háttér-információk
A héairányelv XII. címének 1. fejezete
lehetővé teszi a tagállamok számára a kisvállalkozásokra vonatkozóan
különös szabályozások alkalmazását, beleértve azt is, hogy adómentességet
nyújtsanak az egy bizonyos éves árbevételt el nem érő adóalanyoknak. Az
adómentesség maga után vonja, hogy az adóalanynak nem kell hozzáadottérték-adót
felszámítania az értékesítéseire, és következésképpen nem is vonhat le
előzetesen felszámított hozzáadottérték-adót.
A héairányelv 287. cikkének 14. pontja értelmében
Lengyelország a héa alóli mentességet biztosíthat azoknak az adóalanyoknak,
amelyek éves árbevétele a csatlakozás napján érvényes átváltási árfolyamon
számítva legfeljebb 10 000 EUR nemzeti valutában kifejezett ellenértékének
felel meg.
2009-ben Lengyelország eltérést kért a kiskereskedők
héafizetési kötelezettségeinek egyszerűsítése és a nemzeti adóhatóság
adóbeszedési tevékenységének megkönnyítése érdekében. A 2009. október 20-i
2009/790/EK tanácsi határozattal[2]
a Tanács engedélyt adott arra, hogy Lengyelország 2012. december 31-ig a héa
alóli mentességet biztosítson azoknak az adóalanyoknak, amelyek éves árbevétele
a csatlakozás napján érvényes átváltási árfolyamon számítva legfeljebb 30 000
EUR nemzeti valutában kifejezett ellenértékének felel meg. Az intézkedés
választható az adóalanyok számára.
Lengyelország kérelmezte az említett intézkedés
meghosszabbítását.
A Bizottságnak a héakötelezettségek egyszerűsítését
célzó, 2004. október 29-i irányelvjavaslatában (COM(2004) 728 végleges) foglalt
rendelkezések lehetővé teszik a tagállamok számára, hogy az adómentesség
feltételeként megállapított éves árbevételi felső határt legfeljebb 100
000 EUR-ban határozzák meg, és ezt az összeget évente kiigazítsák. A Tanács
ebben a szakaszban azonban még nem jutott megállapodásra az említett
javaslattal kapcsolatban.
A Lengyelország által nyújtott információk alapján
úgy tűnik, hogy az intézkedés alkalmazásának eredményeként közel 70 000
adóalany vette igénybe a héamentességet, ami az állami költségvetés
hozzáadottérték-adóból származó bevételeinek teljes összegét a becslések
szerint megközelítően 0,14 %-kal csökkentette. Ennélfogva javasolt az
eltérés legkorábban 2015. december 31-ig vagy egy olyan irányelv
hatálybalépéséig történő meghosszabbítása, amely meghatározza az
adóalanyok számára biztosított héamentesség feltételeként megállapított éves
árbevételi felső határt.
Meglévő rendelkezések a javaslat által
érintett területen
2004-ben a Bizottság javaslatot tett az
adóalanyokat a héamentességre jogosító éves árbevételi felső határ 100 000
EUR-ra történő megemelésére (COM(2004) 728 végleges).
Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és
célkitűzéseivel
Tárgytalan.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL
FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
Konzultáció az érdekeltekkel
Nem releváns.
Szakértői vélemények összegyűjtése és
felhasználása
Külső szakértők bevonására nem volt
szükség.
Hatásvizsgálat
A tanácsi határozatra vonatkozó javaslat célja egy
olyan egyszerűsítési intézkedés további alkalmazása, amely megszünteti a
nemzeti valutában kifejezve legfeljebb 30 000 EUR éves árbevétellel
rendelkező vállalkozások számos héakötelezettségét, és ezáltal pozitív
hatást fejthet ki.
Az eltérés szűk alkalmazási köre és
időben korlátozott alkalmazása miatt a hatás mindenképpen korlátozott
lesz.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A javaslat összefoglalása
A héairányelvtől eltérő
egyszerűsítő intézkedés további alkalmazásának engedélyezése
Lengyelország számára az uniós csatlakozás napján érvényes átváltási
árfolyammal számítva a nemzeti valutában legfeljebb 30 000 EUR éves
árbevétellel rendelkező vállalkozások tekintetében.
Jogalap
A héairányelv 395. cikke.
A szubszidiaritás elve
A javaslat az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe
tartozik. Ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.
Az arányosság elve
A javaslat megfelel az arányosság elvének a
következők miatt:
A határozat egy tagállam számára, annak saját
kérelme alapján ad felhatalmazást, kötelezettséget tehát nem keletkeztet.
Tekintettel az eltérés alkalmazási területének
korlátozott mivoltára, a különös intézkedés arányban áll a kitűzött
céllal.
A jogi aktus típusának megválasztása
Javasolt aktus: tanácsi határozat.
A héairányelv 395. cikke értelmében a
hozzáadottérték-adóra vonatkozó közös szabályoktól kizárólag úgy lehet eltérni,
hogy arra a Tanács a Bizottság javaslata alapján egyhangúlag felhatalmazást ad.
Ezenfelül azért a tanácsi határozat a legmegfelelőbb jogi aktus, mert az
egy-egy tagállamnak is címezhető.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést
érintő vonzatai.
5.           OPCIONÁLIS ELEMEK
Felülvizsgálatra/módosításra/megszüntetésre
vonatkozó rendelkezés
A javaslat megszüntetésre vonatkozó rendelkezést
tartalmaz.
2012/0272 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS HATÁROZATA
a közös hozzáadottértékadó-rendszerről
szóló 2006/112/EK irányelv 287. cikkétől eltérő különös intézkedés
további alkalmazásának Lengyelország részére történő engedélyezéséről
szóló 2009/790/EK határozat módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 291. cikke (2)
bekezdésére,
tekintettel a közös
hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK
tanácsi irányelvre ([3])
és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       Lengyelország a Bizottságnál
2012. április 12-én iktatott levelében engedélyt kért a 2006/112/EK irányelv
285. cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására annak érdekében, hogy
továbbra is a héa alóli mentességet biztosíthasson azoknak az adóalanyoknak,
amelyek éves árbevétele a csatlakozás napján érvényes átváltási árfolyamon
számítva legfeljebb 30 000 EUR nemzeti valutában kifejezett ellenértékének
felel meg. Ezen intézkedés révén az említett adóalanyok továbbra is mentesülnek
a 2006/112/EK irányelv XI. címének 2–6. fejezetében rögzített
héakötelezettségek egy része vagy összessége alól.
(2)       A Bizottság 2012. július
17-én és 18-án kelt leveleiben tájékoztatta a többi tagállamot Lengyelország
kérelméről. A Bizottság 2012. július 19-én kelt levelében értesítette
Lengyelországot arról, hogy birtokában van a kérelem elbírálásához szükséges
valamennyi információnak.
(3)       A 2006/112/EK irányelv 287.
cikkének 14. pontja értelmében Lengyelország a héa alóli mentességet
biztosíthat azoknak az adóalanyoknak, amelyek éves árbevétele a csatlakozás
napján érvényes átváltási árfolyamon számítva legfeljebb 10 000 EUR nemzeti
valutában kifejezett ellenértékének felel meg.
(4)       A Lengyelországnak a közös
hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 287.
cikkétől eltérő intézkedés alkalmazására történő
felhatalmazásáról szóló, 2009. október 20-i 2009/790/EK tanácsi határozat[4] felhatalmazta Lengyelországot
arra, hogy eltérést alkalmazzon és 2012. december 31-ig a héa alóli mentességet
biztosítson azoknak az adóalanyoknak, amelyek éves árbevétele a csatlakozás
napján érvényes átváltási árfolyamon számítva legfeljebb 30 000 EUR nemzeti
valutában kifejezett ellenértékének felel meg. Tekintettel arra, hogy e
magasabb felső határ alkalmazása következtében csökkentek a legkisebb
vállalkozásokat érintő héakötelezettségek, és az utóbbiak a 2006/112/EK
irányelv 290. cikkével összhangban továbbra is dönthetnek a rendes héaszabályozás
választása mellett, helyénvaló felhatalmazni Lengyelországot arra, hogy egy
újabb meghatározott időtartam erejéig alkalmazhassa az intézkedést.
(5)       A
hozzáadottértékadó-kötelezettségek egyszerűsítése végett a 77/388/EGK
irányelv megváltoztatásáról szóló tanácsi irányelvre irányuló, 2004. október
29-i bizottsági javaslatban[5]
foglalt rendelkezések célja többek között az, hogy lehetővé tegyék a
tagállamok számára, hogy a héamentesség feltételeként megállapított éves
árbevételi felső határt legfeljebb 100 000 EUR összegben vagy annak
nemzeti valutában kifejezett ellenértékében állapítsák meg, és ezt az összeget
évente kiigazítsák. A Lengyelország által benyújtott hosszabbítási kérelem
megfelel a javaslatnak.
(6)       A Lengyelország által
nyújtott információkból kiderül, hogy az intézkedés eddig a
hozzáadottérték-adóból származó költségvetési bevételek teljes összegének
megközelítően 0,14 %-os becsült csökkenéséhez vezetett.
(7)       Az eltérés nincs hatással az
Unió hozzáadottérték-adóból származó saját forrásaira.
(8)       A 2009/790/EK határozatot
ezért ennek megfelelően módosítani kell,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A 2009/790/EK határozat 2. cikkében
megállapított „2012. december 31.” dátum helyébe a „2015. december 31.”
időpont lép.
2. cikk
Ennek a határozatnak a Lengyel Köztársaság a
címzettje.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 347., 2006.12.11., 1. o.
[2]               HL L 283., 2009.10.30., 53. o.
[3]               HL L 347., 2006.12.11., 1. o.
[4]               HL L 283., 2009.10.30., 53. o.
[5]               COM(2004) 728 végleges.