Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0484

Javaslat: a Tanács rendelete a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK rendelet, valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK rendelet módosításáról  /* COM/2007/0484 végleges - CNS 2007/0177 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 29.8.2007COM(2007) 484 végleges2007/0177 (CNS)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK rendelet, valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTERE-  A javaslat indokai és célkitűzései2003-ban a Tanács politikai megállapodásra jutott a KAP-refromról, és ezzel megnyitotta az utat a mezőgazdasági termelőknek nyújtott uniós jövedelemtámogatás odaítélési módjának mélyreható átalakítása előtt, valamint kötelező kölcsönös megfeleltetési követelményeket vezetett be.-  Általános összefüggésekA Bizottság a Tanács számára készített, a kölcsönös megfeleltetés végrehajtásáról szóló jelentésében megjelölt néhány olyan pontot, amelyek vonatkozásában javítható a hatékonyság és/vagy fokozható az egyszerűsítés.-  A javaslat által érintett területen meglévő rendelkezésekA Tanács 1782/2003/EK rendelete.-  Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelNem alkalmazható.2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT-  Konzultáció az érdekelt felekkelA felekkel való konzultációra már sor került, és sürgős ügyről van szó.-  Szakvélemények összegyűjtése és felhasználásaNem volt szükség külső szakértők bevonására.-  HatásvizsgálatNem alkalmazható.3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI-  A javasolt fellépés összefoglalásaA javaslat célja a következő konkrét javítások 2008-tól kezdve történő bevezetése:-  a Tanács számára készített bizottsági jelentésben a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek részét képező, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények bevezetésére vonatkozóan megfogalmazott végkövetkeztetések érvényesítése az egységes területalapú támogatási rendszert választó új tagállamokban;-  az egységes támogatási rendszer és az egységes területalapú támogatási rendszer alapján való támogathatóságra vonatkozó szabályok egyszerűsítése azon időszak tekintetében, amely alatt a mezőgazdasági termelőknek ténylegesen rendelkezniük kell a földterülettel; a mezőgazdasági termelőkre a kölcsönös megfeleltetéssel összefüggésben abban az esetben háruló felelősség pontos meghatározása, ha a földterületet az adott naptári évben átruházzák;-  jogalap teremtése ahhoz, hogy a kölcsönös megfeleltetés keretében de minimis szabályt lehessen alkalmazni a csökkentések vonatkozásában, illetve mentességet lehessen biztosítani a csökkentések alól a kisebb jogsértések esetében.A Bizottság javasolja továbbá, hogy minden olyan új tagállam esetében, amely úgy dönt, hogy különbséget tesz a gyepterületek vagy az állandó legelők, illetve az egységes támogatási rendszer keretében támogatható bármely más terület egy-egy hektárjára jutó jogosultság egységenkénti értéke között, a parcellák azonosítását illetően meghatározott időpont 2003. június 30. helyett 2006. június 30. legyen.A javaslat magában foglal egy, a ciprusi kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetéseket szabályozó különös rendelkezésekkel kapcsolatos módosítást is, amely az egységes területalapú támogatási rendszer végrehajtására szánt időszaknak a Tanács által 2006. december 19-én elfogadott meghosszabbítása miatt vált szükségessé.-  JogalapAz Európai Közösséget létrehozó szerződés 37. cikkének (2) bekezdése.-  Az arányosság elveA javaslat megfelel az arányosság elvének a következő ok miatt: az 1782/2003/EK rendeletben szereplő 10 hónapos szabály eltörlése, valamint az előírások kisebb jelentőségű megsértésére vonatkozó szabálynak és a „ de minimis ” szabálynak az említett rendeletbe való bevezetése könnyíteni fog az adminisztratív terheken.-  Az eszközök megválasztásaA javasolt jogi eszköz: rendelet.Más jogi eszközök a következő okból nem lennének megfelelőek: rendelet csak rendelettel módosítható.4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKA közösségi költségvetés vonatkozásában felmerülő többletköltség annak lenne betudható, hogy a de minimis szabály és a kisebb jogsértésekre vonatkozó mentességek alkalmazása esetében a kölcsönös megfeleltetés alapján nem kerülne sor csökkentések alkalmazására.5. KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓ-  EgyszerűsítésA javaslat rendelkezik a közigazgatási eljárások egyszerűsítéséről az (uniós vagy nemzeti szintű) hatóságokra vonatkozóan.Az egységes támogatási rendszer és az egységes területalapú támogatási rendszer alapján való támogathatóságra vonatkozó szabályok egyszerűsítése azon időszak tekintetében, amely alatt a mezőgazdasági termelőknek ténylegesen rendelkezniük kell a földterülettel.A javaslatot a Bizottság munka- és jogalkotási programja a 2007/AGRI/040 szám alatt tartalmazza.2007/0177 (CNS)Javaslat:A TANÁCS RENDELETEa közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 1782/2003/EK rendelet, valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,tekintettel az Európai Parlament véleményére[1],mivel:(1) A tapasztalatok azt mutatják, hogy szükség van az előírások megsértésének olyan kisebb jelentőségű eseteire vonatkozó türelmi intézkedésre, amely esetekben az előírások megsértésének súlyossága, mértéke és fennállásának időtartama nem teszi indokolttá a folyósítandó közvetlen kifizetések azonnali csökkentését. Ennek a türelmi intézkedésnek rendelkeznie kellene különösen az illetékes hatóság által végzett egyedi nyomon követésről. Ezenkívül a csökkentések nagyon alacsony induló összegre történő alkalmazása terhesnek bizonyulhat az igazgatásért felelős szervek számára, miközben kétséges, hogy a visszatartó hatás valóban növekszik-e. Következésképpen meg kell állapítani egy olyan megfelelő küszöbértéket, amely alatt a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmaznak csökkentést, feltéve, hogy gondoskodnak egyedi nyomon követésről.(2) Az 1782/2003/EK tanácsi rendelet[2] 44. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a támogatható hektárszámnak megfelelő parcelláknak legalább 10 hónapon át a mezőgazdasági termelő rendelkezésére kell állniuk. A tapasztalatok azt mutatják, hogy ez a feltétel nagy mértékben korlátozhatja a földterületek piacának működését, és jelentős adminisztratív terhet ró a mezőgazdasági termelőkre és az igazgatási szervekre. A szóban forgó időszak lerövidítése nem veszélyeztetné a kölcsönös megfelelésre vonatkozó kötelezettségek kezelését. Másfelől annak elkerülésére, hogy ugyanarra a földterületre vonatkozóan több kérelmet is benyújthassanak, szükség van egy olyan időpont megjelölésére is, mely időpontban a parcelláknak a mezőgazdasági termelő rendelkezésére kell állniuk. Ezért helyénvaló előírni, hogy a parcelláknak a támogatás iránti kérelem benyújtásának évében június 15-én a mezőgazdasági termelő rendelkezésére kell állniuk. Azonos szabályt kell alkalmazni azokra a tagállamokra is, amelyek az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazzák. Helyénvaló továbbá meghatározni a földátruházás esetén a kölcsönös megfeleltetés alapján teljesítendő kötelezettségekre vonatkozó szabályokat.(3) Az 1782/2003/EK rendelet 71h. cikke úgy rendelkezik, hogy a szóban forgó rendelet 2. cikkének g) pontja szerinti új tagállamok az egységes támogatási rendszer keretében különböző egységértékeket határozhatnak meg a 2003. június 30-án – Bulgária és Románia esetében pedig 2005. június 30-án – gyepterületként vagy állandó legelőként, illetve bármely más támogatható területként azonosított területek hektáronként megítélt jogosultsága tekintetében. Az új tagállamok az 1782/2003/EK rendelet 20. cikkének megfelelően létrehoztak egy, a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszert. A régi azonosítási rendszerről az újra való áttéréskor egyes parcellák esetében előfordulhatott, hogy a 2003-ban rögzített tulajdonságok technikai nehézségek miatt nem pontosan kerültek át az új azonosítási rendszerbe. Annak érdekében, hogy az egységértékek közötti szabadon választható különbségtételt valamennyi új tagállamban zökkenőmentesen végre lehessen hajtani, a parcellák azonosítására vonatkozóan említett időpontot 2006. június 30-ában kell megjelölni. Az 1782/2003/EK rendelet 71h. cikkét ennek megfelelően módosítani kell.(4) A tapasztalatok azt mutatják, hogy a kölcsönös megfeleltetési kötelezettségek keretébe tartozó, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények kezeléséhez szükséges igazgatási hálózat kiépítése jelentős adminisztratív munkát igényel. Megkönnyítené a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények bevezetésének és zökkenőmentes végrehajtásának a folyamatát, ha az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó új tagállamok számára is biztosítanának egy, a 2004. április 30-i állapot szerinti összetételű Közösségben az 1782/2003/EK rendelet III. mellékletében részletezett ütemezéssel összhangban alkalmazott bevezetési időszakhoz hasonló, hároméves bevezető szakaszt. E bevezető szakasz alkalmazását abban az esetben is lehetővé kell tenni, ha valamely új tagállam úgy dönt, hogy már az egységes területalapú támogatási rendszer alkalmazására vonatkozóan kitűzött legutolsó lehetséges határidő lejárta előtt teljes körűen alkalmazza a közvetlen kifizetéseket. Az 1782/2003/EK rendelet 143b. cikkének (6) bekezdését és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet[3] 51. cikkének (3) bekezdését ezért ennek megfelelően módosítani kell.(5) Az 1782/2003/EK rendelet 143b. cikkének (10) és (11) bekezdése megállapítja az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó új tagállamoknak az egységes támogatási rendszer alkalmazására való áttérésére vonatkozó szabályokat. E szabályok értelmében a Bizottságnak – az érintett tagállam felkészültségének értékelését követően – jóvá kell hagynia az adott új tagállamnak az egységes támogatási rendszer végrehajtására vonatkozó határozatát. Jelen helyzetben ez az előzetes bizottsági jóváhagyás nem tűnik szükségesnek, tekintve, hogy csaknem valamennyi közvetlen támogatás független a termeléstől, valamint figyelembe véve, hogy az egységes területalapú támogatási rendszer és az egységes támogatási rendszer egyaránt függetlenítve van a termeléstől, és a területalapú támogatások az integrált rendszer legtöbb elemét magukban foglalják, ideértve különösen a parcellaazonosító rendszert. Ezért a szóban forgó rendelkezéseket el kell hagyni.(6) Az 1782/2003/EK rendelet XII. mellékletében található 2. táblázat 2008-ig terjedően megállapítja a Cipruson az egységes területalapú támogatási rendszer (SAPS) alkalmazása esetén folyósítandó kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetések összegeit. Tekintettel arra, hogy a 2012/2006/EK tanácsi rendelet meghosszabbította a SAPS alkalmazásának időtartamát, a vonatkozó összegeket a SAPS 2009-ben és 2010-ben történő alkalmazása esetére is meg kell állapítani.(7) Az egységes támogatási rendszert választó új tagállamok annak 2007-től kezdve történő bevezetése mellett döntöttek. Ezért indokolt az 1782/2003/EK rendelet 71h. cikkének módosítását az említett időponttól alkalmazni.(8) Az 1782/2003/EK és az 1698/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1782/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:(1) A 6. cikk a következőképpen módosul:a) Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:„(1) Amennyiben egy adott naptári évben (a továbbiakban: az érintett naptári év) nem teljesülnek a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények vagy a jó mezőgazdasági és ökológiai állapotra vonatkozó előírások, az érintett naptári évben támogatás iránti kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelő számára a 10. és a 11. cikkben foglalt rendelkezések alkalmazását követően folyósítandó közvetlen kifizetések teljes összegét a 7. cikkben meghatározott részletes szabályokkal összhangban csökkenteni vagy törölni kell.A (2) bekezdésre is figyelemmel az a mezőgazdasági termelő, aki támogatás iránti kérelmet nyújtott be, felelősségre vonható, kivéve, ha bizonyítani tudja, hogy az előírások megsértése nem valamely olyan cselekmény vagy mulasztás következménye, amely közvetlenül felróható:a) magának a mezőgazdasági termelőnek, vagyb) amennyiben a mezőgazdasági földterület átruházására az érintett naptári évben került sor,-  az átruházás kedvezményezettjének, abban az esetben, ha a mezőgazdasági földterület átruházására a 44. cikk (3) bekezdésében említett időpont és a következő naptári év január 1-je között került sor;-  az átruházónak, abban az esetben, ha a mezőgazdasági földterület átruházására az érintett naptári év január 1-je és a 44. cikk (3) bekezdésében említett időpont között került sor.”b) A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:„(3) Az (1) bekezdés ellenére és a 7. cikk (1) bekezdésében említett részletes szabályokban megállapított feltételekkel összhangban a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmaznak csökkentést, amennyiben annak összege mezőgazdasági termelőnként és naptári évenként legfeljebb 50 EUR-t tenne ki.Mindazonáltal ha megállapítást nyer az előírások bármilyen jellegű megsértése, annak az illetékes hatóság általi egyedi nyomon követés tárgyát kell képeznie. Minden ilyen ténymegállapításról, a nyomon követő intézkedésekről és az előírások megsértésének megszüntetése érdekében teendő intézkedésekről tájékoztatni kell a mezőgazdasági termelőt.”(2) A 7. cikk (2) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:„Az (1) bekezdésben említett részletes szabályokban megállapított feltételekkel összhangban a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmaznak csökkentést, amennyiben az előírások megsértése – egyedi körülményeitől függően és súlyossága, mértéke, valamint fennállásának időtartama alapján – kisebb jelentőségűnek minősül. Az előírások megsértésének azon esetei azonban, amelyek közvetlen veszélyt jelentenek a köz- vagy az állategészségügy szempontjából, nem tekinthetők kisebb jelentőségűnek.Mindazonáltal ha megállapítást nyer az előírások bármilyen, kisebb jelentőségű megsértése, annak az illetékes hatóság általi egyedi nyomon követés tárgyát kell képeznie. Minden ilyen ténymegállapításról, a nyomon követő intézkedésekről és az előírások megsértésének megszüntetése érdekében teendő intézkedésekről tájékoztatni kell a mezőgazdasági termelőt. Ez az albekezdés nem alkalmazandó abban az esetben, ha a mezőgazdasági termelő azonnal megtette az előírások megállapított megsértését megszüntető javító intézkedést.”(3) A 44. cikk (3) bekezdésének második mondata helyébe a következő szöveg lép:„E parcelláknak – vis maior vagy rendkívüli körülmény esetének kivételével – a támogatás iránti kérelem benyújtásának évében június 15-én a mezőgazdasági termelő rendelkezésére kell állniuk.”(4) A 71h. cikk helyébe a következő szöveg lép:„71h. cikk GyepterületAz új tagállamok továbbá – objektív kritériumok alapján – különböző egységértékeket határozhatnak meg a regionális felső határon vagy annak egy részén belül a 71f. cikk (1) bekezdésében említett mezőgazdasági termelők részére odaítélendő jogosultságokra a 2006. június 30-án gyepterületként azonosított területek hektárjai és bármely egyéb támogatható hektár, vagy a 2006. június 30-án állandó legelőként azonosított és bármely egyéb támogatható hektár tekintetében.”(5) A 143b. cikk a következőképpen módosul:a) Az (5) bekezdés első albekezdése a következő mondattal egészül ki:„E parcelláknak – vis maior vagy rendkívüli körülmény esetének kivételével – a támogatás iránti kérelem benyújtásának évében június 15-én a mezőgazdasági termelő rendelkezésére kell állniuk.”b) A (6) bekezdés harmadik albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„2005. január 1-jétől 2008. december 31-ig a 3., a 4. a 6., a 7. és a 9. cikk alkalmazása nem kötelező az új tagállamok számára a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények tekintetében. 2009. január 1-jétől az egységes területalapú támogatási rendszer alapján támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők kötelesek betartani a III. mellékletben említett, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket, a következő ütemezés szerint:a) az A. pontban említett követelményeket 2009. január 1-jétől kell alkalmazni;b) a B. pontban említett követelményeket 2010. január 1-jétől kell alkalmazni;c) a C. pontban említett követelményeket 2011. január 1-jétől kell alkalmazni.Bulgária és Románia számára azonban a 3., a 4. a 6., a 7. és a 9. cikk alkalmazása 2011. december 31-ig nem kötelező a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények tekintetében. 2012. január 1-jétől az egységes területalapú támogatási rendszer alapján támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők kötelesek betartani a III. mellékletben említett, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket, a következő ütemezés szerint:a) az A. pontban említett követelményeket 2012. január 1-jétől kell alkalmazni;b) a B. pontban említett követelményeket 2013. január 1-jétől kell alkalmazni;c) a C. pontban említett követelményeket 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.Az új tagállamok abban az esetben is élhetnek ezzel a lehetőséggel, ha úgy határoznak, hogy már a (9) bekezdésben előírt alkalmazási időszak vége előtt beszüntetik az egységes területalapú támogatási rendszer alkalmazását.”c) A (9) bekezdés első mondata helyébe a következő szöveg lép:„Az egységes területalapú támogatási rendszert a 2010 végéig tartó alkalmazási időszakban valamennyi új tagállam alkalmazhatja.”d) A (10) és a (11) bekezdést el kell hagyni.(6) A XII. melléklet e rendelet mellékletével összhangban módosul.2. cikkAz 1698/2005/EK rendelet 51. cikke (3) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„Az első albekezdésben előírt eltérés 2008. december 31-ig alkalmazandó. 2009. január 1-jétől az egységes területalapú támogatási rendszer alapján támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők kötelesek betartani az 1782/2003/EK rendelet III. mellékletében említett, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket, a következő ütemezés szerint:a) az A. pontban említett követelményeket 2009. január 1-jétől kell alkalmazni;b) a B. pontban említett követelményeket 2010. január 1-jétől kell alkalmazni;c) a C. pontban említett követelményeket 2011. január 1-jétől kell alkalmazni.Bulgária és Románia számára azonban az 1782/2003/EK rendelet 3., 4., 6., 7. és 9. cikkének alkalmazása 2011. december 31-ig nem kötelező a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények tekintetében. 2012. január 1-jétől az egységes területalapú támogatási rendszer alapján támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők kötelesek betartani az 1782/2003/EK rendelet III. mellékletében említett, jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeket, a következő ütemezés szerint:a) az A. pontban említett követelményeket 2012. január 1-jétől kell alkalmazni;b) a B. pontban említett követelményeket 2013. január 1-jétől kell alkalmazni;c) a C. pontban említett követelményeket 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.”3. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.A rendeletet 2008. január 1-jétől kell alkalmazni. Az 1. cikk (4) bekezdését azonban 2007. január 1-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök  MELLÉKLETAz 1782/2003/EK rendelet XII. mellékletében a 2. táblázat az alábbi két oszloppal egészül ki:„2009 | 2010 |0 | 0 |1 795 543 | 1 572 955 |0 | 0 |3 456 448 | 3 438 488 |4 608 945 | 4 608 945 |10 724 282 | 10 670 282 |5 547 000 | 5 115 000 |156 332 | 149 600 |4 323 820 | 4 312 300 |1 038 575 | 1 035 875 |31 650 945 | 30 903 405 |”[1] HL C …, …, …. o.[2] HL L 270., 2003.10.21., 1. o. A legutóbb a 2013/2006/EK rendelettel (HL L 384., 2006.12.29., 13. o.) módosított rendelet.[3] HL L 277., 2005.10.21., 1. o. A legutóbb a 2012/2006/EK rendelettel (HL L 384., 2006.12.29., 8. o.) módosított rendelet.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52008PC0813

Javaslat: az Európai parlament és a Tanács rendelete az Európai Szociális Alapra vonatkozó 1081/2006/EK rendeletnek az ESZA-ból támogatható költségtípusok körének kiterjesztése céljából történő módosításáról  /* COM/2008/0813 végleges - COD 2008/0232 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 26.11.2008COM(2008) 813 végleges2008/0232 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Szociális Alapra vonatkozó 1081/2006/EK rendeletnek az ESZA-ból támogatható költségtípusok körének kiterjesztése céljából történő módosításárólINDOKOLÁS-  A javaslat indokai és célkitűzéseiA javaslat az Európai Szociális Alap működésének egyszerűsítésére irányul.-  Általános háttér: új jövőbeli kihívások az ESZA előttAz Európai Szociális Alapot (ESZA) a Szerződés 146. cikke hozta létre, melynek célkitűzése a munkavállalók foglalkoztatásának megkönnyítése, valamint földrajzi és foglalkozási mobilitásuk növelése. Ezáltal az Európai Szociális Alap − az Európai Foglalkoztatási Stratégia (EFS) iránymutatásaival és ajánlásaival összhangban − hozzájárul az EK-Szerződés 158. cikkében meghatározott gazdasági és társadalmi kohéziós célkitűzéshez is, amennyiben támogatja azokat az irányelveket és prioritásokat, amelyek a teljes foglalkoztatás megvalósításának előmozdítására, a munka minőségének és termelékenységének javítására, valamint a társadalmi integráció és kohézió elősegítésére irányulnak.A jelenlegi pénzügyi válság és gazdasági hanyatlás gyors ütemben növeli a versenyhelyzetükből eredően az európai gazdaságokra nehezedő nyomást, és hátrányosan érinti az államháztartásokat. Számos tagállamban jelentősen visszaesett a növekedés; néhányban meg is állt. A munkanélküliek száma is növekedni kezd.Ezen összefüggést szemlélve döntő jelentőségű az Európai Szociális Alapban rejlő lehetőségek legteljesebb mértékű kihasználása, melyek által enyhíteni lehet a gazdasági hanyatlás által leginkább érintettek, a munkanélküliek problémáit. A megfelelő pénzgazdálkodási alapelvek keretei között mindent meg kell tenni a rendelkezésre álló források eredményes, hatékony és gyors felhasználásának előmozdítása érdekében. Ezért a javaslat arra irányul, hogy további, egyszerűbb módszerekkel egészüljön ki az Európai Szociális Alap támogatási rendszere, ezáltal gyorsabban és hatékonyabban lehessen támogatni azon gazdasági és társadalmi kihívások megoldását, melyekkel Európának szembe kell néznie.Az strukturális alapokkal kapcsolatban az Európai Parlament az eljárások egyszerűsítését többször is központi feladatként nevezte meg. Az Európai Számvevőszék a 2007. évi költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésében fontos ajánlást tett e téren. Az ajánlás azt javasolja, hogy tegyék egyszerűbbé a támogatható költségek számításához alapul vett tényezőket és a „ténylegesen felmerült költségek” visszatérítése helyett alkalmazzanak minél gyakrabban átalányösszegű vagy átalányalapú kifizetéseket[1]. Közvetett költségek esetében 2007 óta lehetőség van az ESZA-ból átalányalapú kifizetésekre; a 23 tagállam ki is fogja használni ezt a lehetőséget. Átalányösszegű kifizetésére ugyanakkor még nincs mód az ESZA szabályzata szerint. E javaslat célja, hogy a közvetlen költségekre is kiterjessze az átalányalapú kifizetéseket; szélesítse a szabványosított költségegységek hatályát; és lehetővé tegye az átalányösszegű kifizetési rendszer használatát.A javaslat nem változtat az Európai Szociális Alapról szóló rendeletben meghatározott és a Tanács által elfogadott négy kiemelt feladaton: a munkavállalók és a vállalatok alkalmazkodóképességének növelése; a foglalkoztatáshoz való hozzáférés javítása, a munkanélküliség megelőzése, a munkában eltöltött idő meghosszabbítása és a munkaerő-piaci részvétel fokozása; a társadalmi integráció előmozdítása a hátrányos helyzetűek munkaerő-piaci integrációja és a megkülönböztetés elleni küzdelem révén; a partnerségen alapuló foglalkoztatási és az integrációs reformok elősegítése.A legszegényebb régiókban és tagállamokban a strukturális alapok továbbra is a strukturális alkalmazkodás elősegítésére, a növekedésre és a munkahelyteremtésre fognak koncentrálni. E célból a fent említett prioritási területeken túl az ESZA a konvergencia célkitűzés alapján továbbra is támogatni fogja a humántőke-beruházásokat bővítő és javító intézkedéseket, különösen az oktatási és szakképzési rendszerek javítása érdekében, valamint a nemzeti, regionális és helyi szinten a közigazgatások intézményi kapacitásának és hatékonyságának fejlesztését célzó intézkedéseket is. Végül a javaslat nem jelent változást azon uniós elkötelezettséghez képest, mely szerint meg kell szüntetni a nők és a férfiak közötti egyenlőtlenséget, és elő kell segíteni a felelősségteljes kormányzást. A szociális partnerek bevonása továbbra is kiemelten fontos az alap működési prioritásainak és műveleteinek végrehajtása, elsősorban az Európai Szociális Alap programjainak részleges átalakítása szempontjából, amit a jelen gazdasági helyzet szükségessé tehet.E javaslattal párhuzamosan a Bizottság javaslatot tesz a strukturális alapokkal kapcsolatos rendeletek (különösen az általános rendelet) bizonyos változtatásaira is, hogy a lehető leghatékonyabban lehessen őket használni a válság kezelésében. Az egyik kérdés, amely az ESZA-t is érinti, az a javaslat, hogy nagyobb összegű előlegeket kelljen biztosítani az irányító hatóságok számára, hogy képesek legyenek új műveleteket beindítani.-  Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivelNem alkalmazandó1. A JAVASLAT JOGI ELEMEI-  A javasolt fellépés összefoglalásaA javasolt intézkedés az ESZA-ra vonatkozó rendelet módosítására és olyan elemek beillesztésére irányul, melyek igazgatásának és használatának egyszerűsítéséhez szükségesek.-  JogalapA javaslat az EK-Szerződés 148. cikkén alapul.-  A szubszidiaritás elveA szubszidiaritás elve nem érvényesül, mivel a javaslat a Közösség kizárólagos hatáskörébe tartozik.2008/0232 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Szociális Alapra vonatkozó 1081/2006/EK rendeletnek az ESZA-ból támogatható költségtípusok körének kiterjesztése céljából történő módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 148. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[2],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[3],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[4],a Szerződés[5] 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően,mivel:(1) Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet[6] 56. cikke értelmében a költségek elszámolhatóságára vonatkozó szabályokat nemzeti szinten kell meghozni, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra és az Európai Szociális Alapra (ESZA) vonatkozó bizonyos kivételek figyelembe vétele mellett.(2) Az Európai Szociális Alapról és az 1784/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 5-i 1081/2006/EK rendelet[7] 11. cikkének (3) bekezdése meghatározza, hogy mely kiadásokhoz nyújtható támogatás az ESZA-ból az említett rendelet 11. cikke (1) bekezdése szerint.(3) A pénzügyi válság további egyszerűsítést tesz szükségessé az Európai Szociális Alapból társfinanszírozott támogatásokhoz való könnyebb hozzáférés érdekében.(4) Az Európai Számvevőszék a 2007. évre vonatkozó éves jelentésében azt javasolta, hogy a jogalkotó hatóságok és a Bizottság készüljenek fel a jövőbeli kiadási programok megtervezésének felülvizsgálatára a következők megfontolásával: tegyék egyszerűbbé a támogatható költségek számításához alapul vett tényezőket és a „ténylegesen felmerült költségek” visszatérítése helyett alkalmazzanak minél gyakrabban átalányösszegű vagy átalányalapú kifizetéseket.(5) Az ESZA-ból származó támogatás irányításában, igazgatásában és ellenőrzésében szükséges egyszerűsítés biztosítására, különösen ha eredményalapú visszatérítési rendszerhez kötődik, két újabb támogatható költségtípust kell bevezetni, az egységköltség alapú átalányösszegű, illetve átalányalapú kifizetést.(6) A támogatható kiadásokkal kapcsolatos jogbiztonság megteremtése érdekében ezt az egyszerűsítést az ESZA-ból származó valamennyi támogatásra alkalmazni kell. Ennek megfelelően az 1081/2006/EK rendelet hatályba lépése napjától, azaz 2006. augusztus 1-jétől visszamenőleges hatállyal kell alkalmazni.(7) Az 1081/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkAz 1081/2006/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése a következőképpen módosul:(1) A b) pont helyébe a következő szöveg lép:„b) támogatások esetében:i. támogatások esetében a műveletek átalányalapon meghatározott közvetett költségei, a műveletre bejelentett közvetlen költségek legfeljebb 20 %-áig;ii. a tagállam által megállapított egységköltség alapján kiszámított, átalányalapon meghatározott költségek;iii. adott művelet össz- vagy részköltségének fedezésére átalányösszegben meghatározott költségek. ”(2) A szöveg a következő második, harmadik és negyedik albekezdéssel egészül ki:„Az első albekezdés b) pontjának i., ii., illetve iii. alpontjában kifejtett opciók csak abban az esetben kombinálhatók, ha a támogatható költségek különböző kategóriáját érintik, vagy ugyanazon művelet különböző projektjeinél használják fel őket.Az első albekezdés b) pontjának i., ii. és iii. alpontjaiban szereplő költségeket előzetesen, tisztességes, méltányos és ellenőrizhető számítás alapján kell megállapítani.Az első albekezdés b) pontjának iii. alpontjában szereplő, átalányösszegben meghatározott költség nem haladhatja meg az 50 000 EUR-t. ”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Rendelkezéseit ugyanakkor 2006. augusztus 1-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök[…] […][1] Az Európai Unió Hivatalos Lapja – C286, 51. kötet, 2008. november 10.: „Számvevőszék – A Számvevőszék éves jelentése a 2007-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról, az intézmények válaszaival együtt”, 2. fejezet 42. bekezdés.[2] HL C . , , . o.[3] HL C . , , . o.[4] HL C . , , . o.[5] HL C . , , . o.[6] HL C 210., 2006.7.31., 25. o.[7] HL L 210., 2006.7.31., 12. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52004PC0776

Javaslat a tanács rendelete végleges dömpingellenes vám kivetéséről a Kínai Népköztársaságból származó volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára  /* COM/2004/0776 végleges */

	Brüsszel, 06.12.2004COM(2004)776 véglegesJavaslatA TANÁCS RENDELETEvégleges dömpingellenes vám kivetéséről a Kínai Népköztársaságból származó volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára(előterjesztő: a Bizottság)MAGYARÁZÓ FELJEGYZÉS2003. április 8-án a Bizottság lejárati felülvizsgálatot kezdeményezett a Kínai Népköztársaságból származó volfrámkarbidnak és zsugorított volfrámkarbidnak a Közösségbe történő behozatalával kapcsolatban.A felülvizsgálat feltárta a káros dömping folytatódásának kockázatát, és azt, hogy – amennyiben az intézkedéseket visszavonnák – a közösségi iparág által elszenvedett kár tovább súlyosbodna.Ezért javasolt, hogy a Tanács a mellékelt rendelettervezetet fogadja el.JavaslatA TANÁCS RENDELETEvégleges dömpingellenes vám kivetéséről a Kínai Népköztársaságból származó volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozataláraAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: az alaprendelet), és különösen annak 11. cikkének (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultáció után benyújtott javaslatra,mivel:A. ELJÁRÁS1. A hatályos intézkedésekA 2737/90/EGK rendelettel[2] a Tanács végleges, 33 %-os dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból ( a továbbiakban: KNK) származó volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára. A 90/480/EGK határozattal[3] a Bizottság elfogadta két fő exportőr vállalásait az intézkedések hatálya alá tartozó termékkel kapcsolatban.Miután a két érintett kínai exportőr vállalásait visszavonta, a Bizottság a 2286/94/EK rendelettel[4] ideiglenes dömpingellenes vámot vezetett be az érintett termék behozatalára.A 610/95/EK rendelettel[5] a Tanács módosította a 2737/90/EGK rendeletet, és végleges, 33 %-os vámot vetett ki a volfrámkarbid és az zsugorított volfrámkarbid behozatalára. Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján kezdeményezett vizsgálatot követően (a továbbiakban: az előző áttekintő vizsgálat), ezeket az intézkedéseket további öt évre kiterjesztette a 771/98/EK rendelet[6].2. A jelenlegi vizsgálatA KNK-ból származó volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő lejáratáról szóló értesítés közzétételét követően[7] 2003. január 9-én a Bizottsághoz a lejárat felülvizsgálatára vonatkozó kérelem érkezett be az Eurometaux-tól (a továbbiakban: a kérelmező), azoknak a gyártóknak a nevében, akik jelentős arányt – az adott esetben több mint 80 %-ot – képviselnek a teljes közösségi termelésben. A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések lejárata valószínűleg a dömping és a közösségi iparágnak okozott kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.Miután a tanácsadó bizottsággal való konzultáció nyomán megállapítást nyert, hogy kellő bizonyíték van a felülvizsgálat kezdeményezésére, a Bizottság vizsgálatot kezdeményezett az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján[8].3. Időközi felülvizsgálat iránti kérelem2003. november 25-én, a Bizottsághoz egy időközi felülvizsgálat iránti kérelem is beérkezett a kérelmezőtől, a közösségi gyártás jelentős részét képviselő gyártók nevében.A kérelmező azt állította, hogy egy új terméktípus jelent meg a piacon, amelynek ugyanazok az alapvető fizikai és kémiai jellemzői és végfelhasználási módjai, mint a KNK-ból származó volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések által érintett terméké. Annak ellenére, hogy az intézkedések rá nem vonatkoznak, a kérelmező azt állította, hogy az új terméktípus valójában része az érintett terméknek. A kérelmező azt állította, hogy ebből következően a meglévő intézkedések többé nem elégségesek annak a dömpingnek az ellensúlyozására, amely a kárt okozza, és hogy az intézkedések terjedelme azért úgy módosítandó, hogy az új terméktípus beleessen a termék definíciójába.Miután a Tanácsadó Bizottsággal folytatott konzultáció nyomán megállapítást nyert, hogy elégséges bizonyíték van egy részleges időközi felülvizsgálat kezdeményezésének megindokolására, 2004. március 31-én[9] a Bizottság felülvizsgálatot kezdeményezett az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban, amely terjedelmében az érintett termék definiálására korlátozódott. Ez a vizsgálat jelenleg még folyamatban van.4. A vizsgálatban érintett felekA Bizottság hivatalosan értesítette a gyártókat, importőröket és felhasználókat, valamint a KNK-beli exportőröket a vizsgálat kezdeményezéséről.Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy véleményüket írásban tudassák, és meghallgatást kérjenek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül.A Bizottság kérdőíveket küldött ki mindazoknak a feleknek, akikről ismert, hogy érintettek, és három panasztevő közösségi gyártótól kapott választ, egy másik közösségi gyártótól, egy importőrtől, amely az érintett terméknek felhasználója is, hét exportőrtől/ gyártótól, egy Hong-Kong-i székhelyű kereskedőtől, egy kereskedő/ importőrtől Németországból és egy gyártótól az analóg országban. Minden fél írásban fejtette ki nézeteit, és meghallgatási lehetőséget kaptak, ha kérték.A Bizottság beszerezte és ellenőrizte mindazokat az információkat, amelyeket szükségesnek tartott a vizsgálat céljaira, és ellenőrző vizsgálatokat végzett a következő vállalatok helyiségeiben:(a) Közösségi gyártók- Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Ausztria- H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Németország- Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Franciaország(b) Importőrök/ felhasználók a Közösségen belülHarditalia SpA és F.I.L.M.S. SpA, Anzola D'ossola, Olaszország (kapcsolt vállalkozások)(c) Exportőrök a KNK-ban- Nanchang Cemented Carbide Co., Ltd., Nancsang város, Csianghszi tartomány- Xiamen Golden Egret Special Alloy Co., Ltd., Hsziamen város, Fucsien tartomány- Zhuzhou Cemented Carbide Works Import & Export Company, Zhuzhou város, Hunan tartomány- Zigong Cemented Carbide Corp., Ltd., Zigong város, Szecsuán tartomány(d) Gyártó az analóg országban- Osram Sylvania Inc., Towanda, Pennsylvania, Amerikai Egyesült Államok5. Vizsgálati időszakA dömping és a károkozás folytatódására és/vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2002. január 1. és 2002. december 31. közötti időszakkal foglalkozott (a továbbiakban: vi.). Azoknak a tendenciáknak a vizsgálata, amely ahhoz szükséges, hogy a dömping folytatódásának és a károkozás megismétlődésének valószínűségét értékeljék, az 1998-tól a vi. végéig terjedő időszakkal foglalkozott (a továbbiakban: a megvizsgált időszak).6. Az érintett termék és a hasonló termék6.1. Az érintett termékEmlékeztetni kell arra, hogy az új, az intézkedések által érintett termékkel azonos alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel és végfelhasználási módokkal rendelkező terméktípusnak a piacon történt állítólagos megjelenése után egy részleges időközi vizsgálat indult, az érintett termék definiálására korlátozva, 2004. március 31-én (ld. A (6)-(8) preambulumbekezdések).A jelenlegi vizsgálatban érintett termék azonban ugyanaz, mint a 2737/90/EK tanácsi rendeletben és annak későbbi módosításaiban szereplő, vagyis a 2849 90 30 KN kódszám alatti volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid.A volfrámkarbid és a zsugorított volfrámkarbid szén és volfrám vegyületei, amelyeket hőkezeléssel állítanak elő (karburálással az első esetben, fúzióval a másodikban). Mindkét termék közbenső termék, amelyeket alapanyagként használnak az olyan keményfém-részegységek gyártásában, mint a cementált karbid vágószerszámok és a nagy tűrőképességű részegységek, a kopásálló bevonatokban, az olajipari fúrófejeknél és bányászati eszközöknél, valamint süllyesztékekhez és sajtolószerszámokhoz a fémek mélyhúzásához és domborításához.Egyes exportőrök azzal érveltek, hogy a volfrámkarbid és a zsugorított volfrámkarbid különböző termékek. Ezt arra az állításra alapozták, hogy gyártási folyamataik teljesen eltérőek, és a végfelhasználásuk is eltérő.Emlékeztetünk arra, hogy a 771/98/EK tanácsi rendelet (11) preambulumbekezdése szerint a vizsgálat azt mutatta meg, hogy bár gyártási folyamataik eltérőek, a volfrámkarbid és a zsugorított volfrámkarbid ugyanazzal a kémiai összetétellel rendelkezik (mindkettő mintegy 92–94 % volfrámércet és 4–6 % szenet tartalmaz), és a volfrám gyártási láncának ugyanabból a szakaszából származnak, vagyis a volfrámfém por és a karbid-szerszámok, valamint a nagy tűrőképességű anyagok közötti szakaszból. Ezen túlmenően hasonló a végfelhasználásuk az iparban, vagyis felületkeményítő komponensként. Annak ellenére, hogy egyes konkrét vagy korlátozott alkalmazásokhoz, amelyek nagyobb tartósságot és kopásállóságot igényelnek, csak a zsugorított karbidot használják, a zsugorított volfrámkarbid és a volfrámkarbid általánosan felcserélhető egymással. Ezért az előző áttekintő vizsgálat arra következtetésre jutott, hogy a volfrámkarbid és a zsugorított volfrámkarbid egyetlen termék a vizsgálat szempontjából.Nem nyújtottak be olyan kényszerítő érvet, ami a megközelítési mód változtatását indokolná, ami az előző, felülvizsgálati jellegű vizsgálatoktól eltérő következtetések levonásához vezetne. Ráadásul nincs lényeges árkülönbség a piacon a zsugorított volfrámkarbid és a volfrámkarbid között, mert a zsugorított volfrámkarbid bizonyos további feldolgozását ellensúlyozza a szemcseméretek kevésbé finom válogatása. Ezért a volfrámkarbid és a zsugorított volfrámkarbid egyetlen terméknek tekintendő, amely ugyanazokkal az alapvető tulajdonságokkal rendelkezik a vizsgálat szempontjából.6.2. Hasonló termékAhogyan az előző vizsgálatok megállapították, ez a felülvizsgálati jellegű vizsgálat megerősítette, hogy a KNK által exportált termékek, illetve a közösségi gyártók, valamint az analóg ország gyártója által előállított és értékesített termékek – mivel lényegében ugyanazokkal a fizikai jellemzőkkel és végfelhasználással rendelkeznek – az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.B. A KÁROS DÖMPING FOLYTATÁSÁNAK VAGY ISMÉTELT ELŐFORDULÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE1. Előzetes megjegyzésekÁltalános háttérként emlékeztetünk arra, hogy az érintett terméknek a KNK-ból történő behozatala annak a vizsgálatnak a 9 hónapos vi.-je során, amely 1990-ben az intézkedések meghozatalához vezetett, 117 tonna volt, ami 5,3 %-os piaci részaránynak felelt meg. Az akkor megállapított dömpingkülönbözet 73,13 % volt. Az előző áttekintő vizsgálat vi.-je során a behozatal 234 tonna volt, ami 5 %-os piaci részaránynak felel meg, míg a dömpingkülönbözet 30,6 % volt.2. Piacgazdasági státusz és analóg országEmlékeztetünk arra, hogy az érintett termék egyetlen gyártója sem kapta meg a piacgazdasági státuszt („PGS”) az előző vizsgálatokban. Az együttműködő exportőrök úgy érveltek, hogy a PGS megadásának lehetőségét meg kell vizsgálni az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján, megállapítva, hogy az alaprendeletben nincs olyan előírás, amely megakadályozná, hogy az együttműködő exportőrök megkapják a PGS-t az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján folytatott felülvizsgálatban.Emlékeztetünk arra, hogy a jelenlegi vizsgálat egy lejárati felülvizsgálat, amelyet követően az intézkedések csak visszavonhatók vagy fenntarthatók, de nem módosíthatók. Az uniós intézmények által követett következetes gyakorlatnak megfelelően a PGS iránti kérelmekkel ezért az időközi felülvizsgálatok során kell foglalkozni, mivel az ilyen időközi felülvizsgálat eredményeként változhat az intézkedések szintje.Az együttműködő exportőrök megkérdőjelezték azt is, vajon megfelelő-e az Amerikai Egyesült Államok felhasználása piacgazdasággal rendelkező harmadik országként ( a továbbiakban: analóg ország), hivatkozva az egy főre jutó GDP szintjének eltérésére a KNK és az Amerikai Egyesült Államok között, a nem megfelelő választás indokaként. Ehelyett az együttműködő exportőrök a Koreai Köztársaság vagy a Cseh Köztársaság felhasználását javasolták, azon az alapon, hogy az egy főre jutó GDP inkább összhangban van a KNK-beli GDP szintjével.Az egy főre jutó GDP problémája egymagában nem tekinthető meghatározó tényezőnek az alkalmas analóg országgal kapcsolatos döntéshez. Az Amerikai Egyesült Államok megfelelő analóg országnak találtatott az előző vizsgálatban, és nem állapítottak meg olyan változást a körülményekben, amelyek felhasználását a mostani vizsgálatban helytelenné tették volna. Ezen kívül nincs meggyőző bizonyíték arra, hogy a Koreai Köztársaság vagy a Cseh Köztársaság alkalmasabb lenne.Az Osram Sylvania Inc., az érintett termék egyik gyártója az Amerikai Egyesült Államokban felajánlotta együttműködését a vizsgálatokban, és ennek megfelelően megvizsgálására került, hogy az Osram Sylvania belföldi értékesítése jelentős-e a KNK ból exportált érintett termék volumenével összehasonlítva. Megállapítást nyert, hogy az Osram Sylvania Inc. belföldi értékesítése, belföldi vevők számára és a szokásos kereskedelmi feltételek mellett olyan volumenekre vonatkoztak, amelyek lényegesen meghaladták a kínai exportőrök által a Közösségbe irányuló export 5 %-át, ahogyan az követelmény, ha a normál értéknek a belföldi értékesítési árakon kell alapulnia.Ezért, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint, az a döntés született, hogy meg kell tartani az Amerikai Egyesült Államokat, mint analóg országot a jelenlegi eljárásban, és az Osram Sylvania Inc. belföldi értékesítését kell alapul venni a normál érték meghatározásához.3. Normál értékMegvizsgálására került, vajon az Osram Sylvania Inc. belföldi értékesítése független vevők számára a szokásos üzletmenet keretében megvalósulónak tekinthető-e az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése alapján.Megállapítást nyert, hogy az összes értékesítés súlyozott átlagos értékesítési ára a vi. során magasabb volt, mint a súlyozott átlagos fajlagos gyártási költség. Ezért az összes belföldi értékesítést úgy tekintették, hogy az a szokásos üzletmenet keretében valósult meg.Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdésével összhangban a normál érték az Osram Sylvania Inc. összes belföldi, az Amerikai Egyesült Államokban lévő független vevőknek a vi. során történő volfrámkarbid- és zsugorított volfrámkarbid-értékesítésének vi. árain alapult.4. ExportárAz együttműködő hét exportőr közül öt tette ki a KNK-ból a Közösségben lévő független vevőknek történő csaknem teljes exportot a vi. folyamán. A másik két együttműködő exportőr nem exportálta az érintett terméket a Közösségbe a vi. idején. Az exportárat ezért az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban lehetett megállapítani (vagyis az öt együttműködő exportőr által ténylegesen felszámított árak alapján).5. ÖsszehasonlításAz igazságos összehasonlítás érdekében, az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban, kiigazítások történtek a szállításban, csomagolásban, biztosításban, hitelezési költségekben, fizetési feltételekben, kezelési és járulékos költségekben mutatkozó különbségekkel kapcsolatban, amelyekről azt állították és be is mutatták, hogy kihatnak az árakra és az árak összehasonlíthatóságára.6. DömpingkülönbözetAz alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a normál értéket az exportárral hasonlították össze. Mindkettőt ex works alapon számították ki, és az összehasonlítást a kereskedelem ugyanazon szintjén végezték el.A dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében a normál érték súlyozott átlagát hasonlították össze a Közösségbe irányuló export súlyozott átlagárával ex works szinten és ugyanazon a kereskedelmi szinten. Ez az összehasonlítás megmutatta a dömping meglétét mintegy 31 %-os szinten, ami közel áll a dömpingellenes vám jelenlegi szintjéhez.7. A dömping folytatásának valószínűségeMivel a dömping nem szűnt meg, megvizsgálásra került, hogy valószínű-e az érintett termék exportjának folytatódása dömpingelt árakon. Ilyen szempontból olyan tényezőket vettek figyelembe, mint az érintett termék gyártóinak gyártási kapacitása a KNK-ban és értékesítési áraik más, harmadik országok felé, valamint a belföldi piacon a KNK-ban.7.1. Gyártási tartalékkapacitásAhogyan a (31) preambulumbekezdés említi, öt együttműködő exportőr volt a KNK-ban, amelyek az érintett terméket a Közösségbe exportálták a vi. folyamán.Ezek közül az exportőrök közül kettő az érintett terméket saját maga gyártotta, vagyis a gyártás és az exportértékesítés ugyanannál a jogalanynál történt.Két további exportőr mindegyike termelővállalatokhoz kapcsolódott, vagyis a gyártás és az exportértékesítés két különálló, de kapcsolt jogalanynál történt.Az ötödik exportőrnek nem volt kapcsolt termelővállalata, hanem termékeit a (37) és a (38) preambulumbekezdésekben említett gyártóktól/ exportőröktől vásárolták, majd exportálták.Az a négy exportőr, amely gyártási kapacitással rendelkezett, együttesen 9 850 tonnás elméleti kapacitással[10] rendelkezett a vi. során, és teljes termelése 8 460 tonna volt, ami 86 %-os kihasználtsági aránynak felel meg. A négy gyártó exportőr tehát 1 390 tonnás tartalékkapacitással rendelkezik, ami az érintett termék számított felhasználásának 21,5 5-át teszi ki a szabadpiacon (6 461 tonnát)[11].A két másik együttműködő exportőr, amelyek az érintett terméket nem exportálták a Közösségbe a vi. során, szintén adtak információkat a vi. időszakában történt gyártásukról és értékesítésükről. Ezeknek az exportőröknek az egyike egy kereskedő, saját gyártás nélkül, a másiknak volt saját gyártási kapacitása, amelynek mintegy 200 tonna, és a tényleges termelés a vi. során 49 tonna volt.A hét exportőr együttes kapacitása 10 050 tonnát tett ki. A hét exportőr tartalékkapacitása 1 541 tonna volt a vi. során, amely mintegy 24 %-át képviseli a Közösség szabadpiaci felhasználásának, ahogyan azt a fenti (41) preambulumbekezdés meghatározza. Ez a tartalékkapacitás világos jelzés arra, hogy a kínai exportőrök megtehetik, hogy az érintett termékből exportjukat jelentősen növeljék a közösségi piacra, amennyiben az intézkedéseket visszavonnák. Emlékeztetünk arra, hogy az együttműködő exportőrök teljes exportja 239 tonnát tett ki, vagyis közel 100 %-át az érintett termék teljes behozatalának a vi. során, tehát az együttműködő exportőrök csaknem a teljes, a Közösségbe irányuló exportot jelentik.7.2. A KNK exportőreinek értékesítése a belföldi piacon és harmadik országok piacain.A meglévő intézkedések meghozatala óta a kínai exportőrök növelték hozzáértésüket az érintett termék további felhasználásában, főként a szerszámgyártó ipar számára (cementitből).A vi. során az öt együttműködő exportőr teljes termeléséből mintegy 4 846 tonna (57 %) került további feldolgozásra, míg 1 557 tonna (18 %) a belföldi piacon került értékesítésre, és 2 021 tonna (24 %) exportra, az együttműködő exportőrökön keresztül.Az alábbi táblázat bemutatja a vi. során együttműködő exportőr átlagos értékesítési árait rendeltetési hely szerint, valamint ennek összehasonlítását a közösségi iparág átlagos értékesítési áraival:+++++ TABLE +++++Mint fent látható, a kínai exportőröknek mindenképpen érdekében állna, hogy ne csak tartalékkapacitásaikat használják teljes mértékben arra, hogy eladásaikat növeljék a közösségi piacon, hanem belföldi eladásaiknak és harmadik országokba irányuló értékesítésüknek legalább egy részét is átirányítsák a Közösség piacára. Valójában összehasonlítva azokkal az árakkal, amelyeket az együttműködő exportőrök belföldi piacaikon érvényesíteni tudtak, a közösségi piac az áraknak köszönhetően igen vonzó piac lenne, ha a meglévő dömpingellenes intézkedéseket engednék lejárni.A más harmadik országokba, mint például Japánba és az Amerikai Egyesült Államokba irányuló kínai exporttal összehasonlítva is, a közösségi piac árai vonzó piacot jelentenének, és nagy lenne annak a kockázata, hogy a kereskedelem a közösségi piac felé terelődik, ha az intézkedéseket hagynák lejárni.Ennek megfelelően megfontolásra került, hogy amennyiben az intézkedéseket visszavonnák, valószínűleg az érintett termék jelentős mennyiségeit olyan árakon adnák el, amelyek alákínálnának a közösségi iparág átlagos értékesítési árainak, ezáltal kárt okozva az iparágnak.8. KövetkeztetésMint azt a (34) preambulumbekezdés megállapítja, a kínai exportőrök folytatták dömpinggyakorlatukat. A vi. során megállapított dömpingkülönbözet 31 % volt, ami körülbelül ugyanazon a szinten van, mint az előző, felülvizsgálati jellegű vizsgálat során megállapított dömpingkülönbözet.Az öt együttműködő gyártó exportőr együttes kapacitása 10 050 tonnát tett ki a vi. során, ami több, mint a közösségi iparág együttes kapacitása. Ezen kívül az öt együttműködő gyártó exportőr tartalékkapacitása a vi. során mintegy 24 %-át képviseli a Közösség szabadpiaci felhasználásának.A KNK-ból származó érintett termék exportárait illetően a vi. során megjegyzendő, hogy a közösségi piacra irányuló értékesítés átlagos árai vonzóan magasak a kínai exportőrök számára. Ezért az a vélemény alakult ki, hogy amennyiben az intézkedéseket visszavonnák, fennállna a kockázata a káros dömping folytatódásának. Ezen kívül, figyelembe véve azokat az árkülönbségeket, amelyeket a vi. során az együttműködő exportálóknál az érintett terméknek a Közösségbe irányuló exportárai és a más harmadik országokba irányuló export árai között találtak, megvan a valószínűsége annak is, hogy a dömpingelt export más piacokról kerülne átirányításra (pl. Japánból és az Amerikai Egyesült Államokból) a közösségi piacra, mivel a Közösségben az árak magasabbak, mint azok, amelyeket más fő exportpiacokon találtak.Összefoglalva, minden mutató azt jelzi, hogy a Közösségbe irányuló behozatal a KNK-ból dömpingelt árakon folytatódik, és amennyiben az intézkedéseket visszavonják, növekvő mennyiségekben.C. KÖZÖSSÉGI IPARÁGA vi. folyamán az érintett terméket gyártottahárom gyártó, akik panaszt tettek és teljes mértékben együttműködtek a Bizottsággal a vizsgálat során, és amelyek az érintett terméket harmadik felek számára, a piac által meghatározott árakon történő értékesítés (a továbbiakban: a szabadpiac) céljával gyártották,egy másik gyártó, amely a szabadpiacra termel és támogatta a panaszt, de nem működött együtt a vizsgálatban,három további gyártó, amelyek az érintett terméket saját belső céljaikra gyártják. Ezeknek a gyártóknak egyike együttműködést tanúsított, míg a többiek nem támogatták és nem ellenezték a jelenlegi vizsgálatot.Azokat a gyártókat illetően, amelyek az érintett terméket belső felhasználásra gyártják, az ezen vállalatok termelése az érintett termékből olyan közbenső termék, amely teljes egészében felhasználásra kerül a nagy értékű feldolgozott termékekben. Termelésük semmilyen része nem került értékesítésre a szabadpiacon.A belső felhasználás és a szabadpiac közötti különbségtétel fontos a közösségi piac gazdasági helyzetének és a közösségi iparág helyzetének az elemzéséhez, mert a belső felhasználásra szánt termékek nincsenek kitéve közvetlen versenynek az import részéről. Ezzel ellentétben a szabadpiaci értékesítésre szánt termelésről kiderült, hogy közvetlenül versenyez az érintett terméknek a KNK-ból származó behozatalával. A fentiek fényében úgy véljük, hogy más a helyzet a szabad és a belső piacok vonatkozásában.A három együttműködő közösségi gyártó, amelyek a szabadpiacra termeltek és teljes mértékben együttműködtek, az érintett termék szabadpiacra történő teljes közösségi gyártásának mintegy 89 %-át tették ki a vi. során. Ezek a közösségi gyártók alkotják a közösségi iparágat az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése szerint.D. A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETE1. Általános1.1. ImportadatokAz importadatok forrásául az Eurostat a 2849 90 30 KN kódszámba tartozó importvolumenekkel kapcsolatos tájékoztatása és a KNK-beli együttműködő exportőrök ellenőrzött exportadatai szolgáltak .1.2 A közösségi iparág adataiA közösségi iparág adatainak beszerzése a három együttműködő, az érintett terméket a szabadpiacon történő értékesítésre gyártó közösségi gyártónak, és az érintett terméket belső használatra gyártó együttműködő közösségi gyártónak a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszaiból történt.1.3 A közösségi felhasználásAz érintett termék látható felhasználását a szabadpiacon a Közösségben a következők alapján határozták meg:az érintett termék teljes behozatalának volumene a Közösségbe az Eurostat jelentése alapján, plusza három együttműködő, a szabadpiac számára termelő közösségi gyártó összes igazolt értékesítésének volumene a közösségi piaci független fogyasztók számára.A szabadpiaci felhasználás a Közösségben 9 %-kal nőtt a megvizsgált időszakban. Ez a növekedés azonban egyenetlen tendenciájú volt. Egy 1998 és 1999 közötti csökkenést követően a felhasználás 2001-ig nőtt, amikor elérte a 7 949 tonnás csúcsot, mielőtt visszaesett volna 6 461 tonnára a vi. során.+++++ TABLE +++++A szabadpiaci felhasználásban bekövetkezett jelentős növekedés 2000-ben és 2001-ben részben a Közösségen belüli és világpiaci nagyobb gazdasági aktivitással magyarázható, részben pedig az új exportengedélyezési rendszer megvalósításával a KNK-ban. Az utóbbi nagy vásárlásokat (felhasználói készletfelhalmozásokat) váltott ki 2000 végén és 2001 során, a nyersanyagok és az érintett termék esetleges hiányától való félelem miatt.2. Behozatal a KNK-ból2.1. Volumen és piaci részarány+++++ TABLE +++++A KNK-ból történő behozatal volumene egy kissé ingadozó tendenciát mutat a vizsgált időszak során, ami egy volumenbeli növekedéssel zárult az 1998. évhez képest, ami tükröződik abban, hogy a piaci részarány magasabb volt a vi.-ben, mint 1998-ban.2.2. Árak és alákínálásAz érintett termék behozatalának átlagos ára a KNK-ból a vi. során 12,59 euró/kg volt, CIF paritáson az EK határán. Az árbeli alákínálás elemzésének céljára a közösségi iparág által eladott érintett termék súlyozott átlagárát hasonlították össze a KNK-ból a közösségi piacra történő behozatal súlyozott átlagáraival a vi. során, amelyeket kellőképpen kiigazítottak a vámok és a behozatalt követő költségek figyelembevételével.A közösségi iparág árai azok, amelyeket a kérdőívre adott válaszban ab gyár paritással az első nem kapcsolt ügyfél számára történő, a Közösségen belüli értékesítésükre megadtak. A kínai import árai azok, amelyeket azok az együttműködő exportáló gyártók adtak meg, amelyek az érintett terméket a vi. során exportálták.Ezen az alapon az ár alákínálási különbözete – a közösségi iparág árainak százalékában kifejezve – mintegy 10 %-ra adódott. Ha figyelembe vesszük a dömpingellenes vámok jelenlegi szintjét a számításban, nincs alákínálás.3. Az import volumenei és egységárai, valamint a közösségi iparág uniós értékesítése a vi. során+++++ TABLE +++++A más harmadik országokból származó behozatallal való összehasonlításban a KNK-ból származó behozatal árai (vagyis átlagosan 12,59 €euró/kg) jelentősen alacsonyabbak voltak. Ilyen körülmények között nyilvánvaló a valószínűsége annak, hogy amennyiben az intézkedések visszavonásra kerülnének, a KNK-ból származó érintett termék behozatala ismét teret nyerne a harmadik országoknak a Közösségbe irányuló exportja terhére, mégpedig dömpingelt árakon.E. A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETEAz alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a közösségi iparág helyzetének megvizsgálása magában foglalta az összes, az iparág állapotára hatást gyakorló gazdasági tényező és mutató kiértékelését 1998-tól (bázisév) a vi.-ig. A közösségi iparág alábbi adatai tartalmazzák az összevont információkat a három együttműködő közösségi gyártóról, kivéve, ha más jelzés van.1. Gyártás, kapacitás, kapacitáskihasználtság és készletekA gyártási kapacitás megállapítása a beszerelt gépek maximális óránkénti kibocsátása alapján történt, megszorozva az évenkénti ledolgozott munkaórák maximális számával, mínusz a karbantartásra és gyártás más, hasonló megszakítására vonatkozó levonások. A gyártási kapacitás 22 %-kal nőtt a megvizsgált időszakban.+++++ TABLE +++++A közösségi iparág termelése a megvizsgált időszakban 1 %-kal nőtt. Ez a szerény növekedés azonban egyenetlen tendenciát követett. Egy 1999-ben történt 6 %-os csökkenés után, a termelés 1999 és 2001 között 27 %-kal nőtt. Végül, a vi. során, a termelés visszatért egy olyan szintre, amely csak marginálisan magasabb az 1998. évi termelési szintnél.A termelés és a kapacitás 2000. és 2001. évi növekedésének okait a (61) preambulumbekezdés magyarázza el. Az érintett termék iránti kereslet világszerte drámaian megnőtt, ami az erőteljesebb világpiaci gazdasági aktivitásnak és az új exportengedélyezési rendszer hatálybaléptetésének volt betudható a KNK-ban, ami a termelési kapacitásokba történő beruházásokat váltott ki, különösen 2000 és 2001 során, ami a kapacitásokban 22 %-os növekedést eredményezett a megvizsgált időszakban.A kapacitáskihasználási arány csökkenése a vi. során az előző évekhez viszonyítva az érintett termék iránti kereslet hirtelen csökkenésével magyarázható a vi.-ben. Míg a kapacitás a folyamatosan erős piaci kereslet feltételezésének alapján megnőtt, az nem valósult meg, mivel a vi. során a vevőkcsökkentették vásárlásaikat, hogy csökkentsék készletszintjeiket. Ennek következtében a termelés a vi. során többé-kevésbé ugyanazon a szinten volt, mint 1998-ban.A készletszintek a termeléshez és az értékesítéshez képest 2000-ig viszonylag stabilak maradtak. 2001-ben a készletek a nagy kereslet miatt csökkentek. A vi. során a világméretű kereslet váratlan esése miatt a közösségi iparág által tartott készletek szintje megnőtt, és a termelés 30 %-ának szintjét érte el, az 1998-as 18 %-kal szemben. A készleteknek az a szintje, amely ebben az iparágban normális, a termelésnek mintegy 20 %-a.2. Értékesítési volumen, árak, piaci részarány, valamint értékesítési volumenek az exportpiacokonAz alábbi számok a közösségi iparág értékesítési volumeneit és árait képviselik a Közösségen belüli független vevőknek, valamint a Közösségen belüli piaci részarányt és az exportpiaci értékesítési volumeneket.+++++ TABLE +++++Az értékesítési volumenek a közösségi piacon szerény növekedést mutatnak a megvizsgált időszakban, mivel a vi. folyamán eladott mennyiségek 13 %-kal haladják meg az 1998. évi szintet. Általánosságban a közösségi iparág bizonyos fokig teret nyert a behozatallal szemben, ezáltal piaci részaránya az 1998. évi 62 %-ról a vi. idején 64 %-ra nőtt.2001 kivételével a közösségi iparág átlagos értékesítési árai viszonylag stabilak maradtak, és az átlagos értékesítési árak a vi. folyamán 5 %-kal magasabbak voltak, mint 1998-ban. 2001 folyamán az átlagos értékesítési árak 17,10 euró/ tonnára nőttek, de aztán a vi. során visszaestek 14,92 euróra.Az exportértékesítés volumenei is növekedtek a megvizsgált időszakban. Az értékesített mennyiségek 24 %-kal nőttek 1998 és a vi. között, csúcspontjukat 2001-ben érték el. Az összes értékesítés részeként az exportértékesítés az összes értékesítés mintegy 25-30 %-át képviselte a megvizsgált időszakban.A teljes értékesítési volumenek 16 %-kal nőttek 1998 és a vi. között, csúcspontjukat 2001-ben érték el a (61) preambulumbekezdésben megmagyarázott okok miatt.3. Jövedelmezőség, a befektetések (eszközök) megtérülése és a pénzáramlás+++++ TABLE +++++2001 kivételével, amely – ahogyan az a fentiekben megmagyarázásra került – kivételes év volt, a gazdasági mutatók (jövedelmezőség, a befektetések megtérülése és a pénzáramlás) azt mutatják, hogy a közösségi iparágban némileg romlottak a nyereséghányadok, a megtérülések és a közösségi piacon való értékesítésből származó cash flow.A jövedelmezőség romlásához hozzájáruló tényező volt a vi. folyamán, hogy az egyik közösségi gyártó elveszített egy nagy szállítási szerződést, és az értékesítés esése, amit legalább részben az okozott, hogy a felhasználók a 2001-ben, az esetleges hiányoktól való félelmükben képzett készleteket használták fel. Bizonyíték van arra is, hogy a többségében Kínából származó fő nyersanyag (az APT) árának jelentős ingadozásai kihatottak azoknak a gyártóknak a jövedelmezőségére a Közösségben, amelyek ennek az árunak a nyílt piacon történő megvásárlásától függnek.4. Beruházások és tőkebevonási képesség+++++ TABLE +++++A beruházások szintje viszonylag stabil volt 1998 és 2001 között, miközben rendszeres beruházások történtek a termelési folyamat műszaki korszerűsítése és más kapcsolódó felszerelések érdekében. A vi. folyamán azonban a beruházások jelentősen csökkentek, a közösségi piacon történő értékesítésből eredő megtérülés alacsony szintje miatt.A közösségi iparág képes maradt arra, hogy tőkét vonjon be, akár külső finanszírozóktól, akár az anyavállalatoktól a megvizsgált időszak folyamán, a vi.-t is beleértve.5. Foglalkoztatás, termelékenység és bérek+++++ TABLE +++++A foglalkoztatottak száma enyhén csökkent a vizsgált időszak folyamán. A foglalkoztatás teljes költsége viszonylag stabil maradt 2000-ig, de aztán nőtt 2001-ben és magasabb szinten maradt a vi. idején. A megvizsgált időszakban a foglalkoztatási költségek 8 %-kal emelkedtek, ami a normál béremeléseket jelenti.A termelékenység 2 %-kal nőtt 1998 és a vi. között, ami megfelel a termelés növekedésének. Aa közösségi iparág képes volt arra, hogy a termelést 2000-ben és 2001-ben a foglalkoztatás számottevő növelése nélkül növelje, , ami a termelékenység javulását eredményezte ezekben az években. Megjegyzendő azonban, hogy a termelékenység szintjére nem csupán magának a termelésnek a szintje hat, hanem a különböző évek eltérő termékösszetétele is.6. A dömpingkülönbözet nagyságrendje és a korábbi dömping utáni talpraállásA KNK-ból a dömpingelt behozatal volumene és piaci részaránya nőtt a megvizsgált időszakban. Mindkettő kicsi maradt azonban a szabadpiac méretéhez képest (mindössze 4 %-át tette ki a szabadpiacon történő felhasználásnak). Mindazonáltal a dömpingkülönbözet nagyságrendje (31%), valamint az olyan külső tényezők miatt, mint a fő nyersanyag (az APT) árának ingadozásai és egy nagy szállítási szerződés ideiglenes elvesztése, illetve az érintett termék iránti nagyjából stabil kereslet ellenére, a közösségi iparág jövedelmezősége és más, a (78) preambulumbekezdésben leírt pénzügyi mutatók némileg csökkentek.7. Belső felhasználásra szóló piacA közösségi iparágra vonatkozó bizonyos gazdasági mutatókkal kapcsolatos megállapítások összehasonlításra kerültek azokkal az adatokkal, amelyeket az az együttműködő közösségi gyártó biztosított, amely kizárólag belső felhasználásra termel, annak érdekében, hogy teljesebb képet nyerjünk a közösségi gyártók helyzetéről. Az erre a gyártóra vonatkozó megállapítások a következők (indexált alapon, mivel egyetlen vállalatra vonatkozó megállapításokról van szó):+++++ TABLE +++++A termelési kapacitás 16 %-kal nőtt 1998 és 1999 között, azt követően változatlan szinten maradt. A termelés 27 %-kal esett a megvizsgált időszakban, melynek során a 92-es index és a 108-as index között ingadozott. A kapacitások kihasználtsága 6 %-kal csökkent 1998 és 2001 között, azután további 39 %-kal a vi. során, a termelés esésének megfelelően. A készletek több mint háromszorosára nőttek a megvizsgált időszakban, bár ennek a növekedésnek a mértéke részben az 1998. évi alacsony készletszintet tükrözi. Jelentős beruházások kezdődtek 1998-ban és 2001-ben. A foglalkoztatás meglehetősen stabil maradt 2001-ig, de 10 %-kal csökkent a vi. során. A foglalkoztatás költségei a 117-es indexszámig emelkedtek 2001-ig, de aztán a 109-es indexszámig estek a vi. során. A termelékenység a 92-es indexszám és a 111-es indexszám között ingadozott 1998 és 2000 között, de azután a 84-es indexszámra esett a vi. során, a termelés esésének megfelelően, de a foglalkoztatás azévi csökkenése ellenére.Az érintett terméket belsőleg, transzferáron értékesítették. A transzferárakról megállapítást nyert, hogy azok nem alapultak a kellő mértékben a tényleges piaci árakon ahhoz, hogy a piaci árakat tükrözőként lehetne azokat figyelembe venni. A további feldolgozásra kerülő termék gyártásához kapcsolódó különféle költségek bontásának elemzése sem járulna hozzá az érintett transzferált termék piaci értékének megállapításához. Ezért a jövedelmezőségnek, a befektetések megtérülésének és a pénzáramlásnak a belső felhasználásra vonatkozó elemzése nem tekinthető megbízható mutatónak. Mivel az érintett vállalat egy nagyobb csoport része, tőkebevonási képességére ez nem igazán gyakorolt hatást.Mivel a behozatalról az derült ki, hogy nem versenyez közvetlenül a belső felhasználásra szánt érintett termék termelésével, a dömpingkülönbözet nagyságrendje ellenére, azokra a gyártókra, amelyek belső felhasználásra termelnek, a dömpingelt behozatal vagy az intézkedések nem gyakoroltak lényeges hatást.Általában véve a belső felhasználásra szóló piac fejleményei hasonlóak voltak a szabadpiacéihoz, bár a termelés, a foglalkoztatás és a termelékenység esetében negatívabb tendenciát mutattak. Ezért a belső felhasználású piac bevonása nem gyakorolt volna hatást a szabadpiaccal kapcsolatban levont következtetésekre.8. Következtetés a közösségi iparág helyzetével kapcsolatbanAnnak ellenére, hogy az intézkedések már egy ideje érvényben vannak, és az érintett termék iránti nagyjából stabil a kereslet, a közösségi iparágban némileg romlott a haszonkulcs és más pénzügyi mutatók a megvizsgált időszakban. Áremeléseinek korlátozásával a megvizsgált időszakban, a közösségi iparág meg tudta növelni értékesítését és piaci részarányát. Ez azonban a jövedelmezőség rovására ment. A vi. folyamán az iparág csak kis mértékben volt a fedezeti pont felett, bár ezt az eredményt össze kell vetni a 2001. évivel, amely kivételes év volt. Miközben a dömping tisztességtelen hatását a vám ellensúlyozza, bizonyíték van arra, hogy a többségében a KNK-ból származó fő nyersanyag (az APT) árának erős ingadozásai kihatottak azoknak a gyártóknak a jövedelmezőségére a Közösségben, amelyek ennek az árunak a nyílt piacon történő megvásárlásától függnek.F. A KÁROKOZÁS FOLYTATÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGEA fentiekre is figyelemmel és különös tekintettel a fenti (66) preambulumbekezdésre, valószínű, hogy a közösségi iparág további nyomásnak lenne kitéve az érintett termék KNK-ból származó dömpingelt exportja részéről, ha az intézkedéseket engednék lejárni. A dömpingelt behozatal által támasztott megnövekedett tisztességtelen verseny nagy valószínűséggel a közösségi iparág pénzügyi helyzetének további romlását idézné elő. Ezért az a következtetés adódott, hogy az intézkedések visszavonása minden valószínűség szerint a közösségi iparágnak való károkozás folytatódásához vezetne.G. A KÖZÖSSÉG ÉRDEKE1. Általános szempontokMegvizsgálásra került, vajon vannak-e kényszerítő okok, amelyek arra a következtetésre vezethetnének, hogy nem közösségi érdek a jelenlegi intézkedések fenntartása. Erre a célra, és az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a közösségi érdek meghatározása az összes különböző, érintett érdek értékelésével történt, vagyis a közösségi iparág, más közösségi gyártók, az importőrök/ kereskedők valamint az érintett termék felhasználóinak érdekei alapján. Ennek az elemzésnek a céljára információkat kértünk valamennyi beazonosított érdekelt féltől.Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálatban az intézkedések meghozataláról megállapítást nyert, hogy nem ellentétes a Közösség érdekével. Ezen túlmenően, az a tény, hogy a jelen vizsgálat a már meglévő dömpingellenes intézkedések felülvizsgálatát célozza, lehetővé tette az esetleges indokolatlan negatív hatás értékelését, amelyet a jelenlegi dömpingellenes intézkedések gyakorolnak az érintett felekre.Megvizsgálásra került, hogy a károkozó dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatos megállapítás ellenére vannak-e kényszerítő okok, amelyek olyan következtetéshez vezetnének, miszerint nem közösségi érdek az intézkedések fenntartása ebben a konkrét esetben.2. A közösségi iparág érdekeEmlékeztetni kell arra, hogy megállapítást nyert, miszerint a KNK-ból származó érintett termék dömpingjének folytatódása valószínű, és megvan a kockázata annak, hogy az ilyen behozatal által a közösségi iparágnak való károkozás folytatódik. A közösségi iparágnak az az érdeke, hogy elkerülje a károkozást, és az intézkedések folytatólagos alkalmazása segíthet ennek elérésében. Ezért a közösségi iparágnak az az érdeke, hogy megmaradjanak a KNK-ból származó dömpingelt behozatallal szembeni intézkedések.3. A független importőrök és kereskedők érdekeNem érkeztek be válaszok egyetlen importőrtől vagy kereskedőtől sem. Az együttműködés hiánya az importőrök és a kereskedők részéről arra utal, hogy a KNK-ból származó behozatalra vonatkozó intézkedések folytatólagos alkalmazása nem gyakorolna lényeges hatást az érintett termék független importőreinek és kereskedőinek helyzetére a Közösségben. Ez összhangban van az előző vizsgálatok megállapításaival is.4. A felhasználók érdekeAz érintett termék közösségi felhasználói főként keményfém-részegységek gyártói, amelyek az érintett terméket nyersanyagként használják. Egyes felhasználók nagy nemzetközi gyártók, amelyek főként saját gyártású volfrámkarbidot használnak nyersanyagként (belső felhasználás), miközben egyes más felhasználók (főként kisebb gyártók) az érintett terméket exportőröktől vagy a közösségi iparágtól vásárolják.A nagy nemzetközi gyártók érdekét illetően az, hogy ezek a nagy felhasználók sem támogatást, sem ellenkezést nem mutattak, azt sugallja, hogy a KNK-ból származó behozatallal kapcsolatos intézkedések folytatólagos érvényesítése nem gyakorolna jelentős hatást a Közösségen belüli helyzetükre.Egy kisebb szerszámgyártó válaszolt a kérdőívre. Volfrámkarbid beszerzéseinek mintegy 90%-át a közösségi iparágtól vásárolja. Aggodalmát fejezte ki, hogy amennyiben az intézkedések fennmaradnak, ez megerősítené a közösségi iparág helyzetét a felhasználókkal szemben, amely iparágat a felhasználó szétaprózottnak minősítette, és a felhasználók így jobban függővé válnának a közösségi iparágtól, mint beszerzési forrástól. Annak ellenére azonban, hogy a közösségi iparág az EU-piac 64%-át uralja és fontos beszerzési forrás, nem az egyetlen beszerzési forrás. A vi. folyamán az EU négy gyártója versenyzett az EU-piacon történő értékesítésben. Ezen kívül versenyt támaszt a KNK-ból és más országokból jövő behozatal, amely összességében a piac 36%-át jelentette a vi. folyamán. Ezért az a vélemény alakult ki, hogy vannak bizonyos alternatív beszerzési források az EU piacán, és ennek a felhasználónak az aggodalmai megalapozatlanok.Miközben az intézkedések folytatása segíthet abban, hogy a közösségi iparág pozíciója a felhasználókkal szemben megmaradjon, vannak megfelelő alternatív beszerzési források. Ha az intézkedések megszűnnének, nyilvánvaló a kockázata annak, hogy a közösségi iparág kiszorulna a piacról és a felhasználók egy fontos beszerzési forrást veszítenének el.5. Következtetés a közösségi érdekrőlA fentiekre való tekintettel az intézkedések folytatólagos érvényesítése nem tűnik ellentétesnek a közösségi érdekkel. Ellenkezőleg, mivel lehetővé teszi a közösségi iparág számára, hogy aktív maradjon a Közösség piacán, segíti a különféle beszerzési források fennmaradását a felhasználók számára.H. KÖVETKEZTETÉSA vizsgálat megmutatta, hogy a KNK-beli exportőrök folytatták dömpinggyakorlatukat a vi. folyamán. Bemutatásra került az is, hogy a közösségi piac vonzó piac a kínai exportőrök számára, figyelembe véve a belföldi vevőiknek és más exportpiacokon felszámított áraik színvonalát. Ezért, ha az intézkedések visszavonásra kerülnek, valószínű, hogy jelentős mennyiségű dömpingelt behozatal lépne be a közösségi piacra.Nagyon valószínű, hogy a közösségi iparág pénzügyi helyzete – a megvizsgált időszakban csökkent jövedelmezőség, tőkehozam és cash-flow – súlyosbodna, ha az intézkedéseket visszavonnák, mivel nagyobb volumenű dömpingelt behozatal kezdene a KNK-ból a közösségi piacra áramlani.A Közösség érdekét tekintve, az a következtetés adódott, hogy nincsenek kényszerítő okok arra, hogy ne legyenek dömpingellenes intézkedések a KNK-ból származó érintett termék behozatalával szemben.Ezért megfelelőnek tűnik, hogy fennmaradjanak a jelenlegi dömpingellenes intézkedések a KNK-ból származó volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalával szemben.I. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKMinden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján olyan ajánlás született, hogy a meglévő intézkedéseket fenn kell tartani. Kaptak időt arra is, hogy véleményüket a közzététel után kifejthessék. Nem érkezett be olyan észrevétel, amely a fenti következtetéseket megváltoztatta volna.A fentiekből következik, hogy – amint azt az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése előírja, a KNK-ból származó érintett termék behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkEzennel végleges dömpingellenes vám kivetésére kerül sor a Kínai Népköztársaságból származó és a 2849 90 30 KN kódszám alá tartozó volfrámkarbid és zsugorított volfrámkarbid behozatalára.A végleges dömpingellenes vám mértéke a nettó közösségi határparitású árra, vám előtt, 33 %.Ha más rendelkezés nem történik, a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjá ban történt közzététele utáni napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,A Tanács részérőlElnök [1] HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK tanácsi rendelettel módosított rendelet (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.)[2] HL L 264., 1990.9.27., 7. o.[3] HL L 264., 1990.9.27., 59. o.[4] HL L 248., 1994.9.23., 8. o.[5] HL L 64., 1995.3.22., 1. o.[6] HL L 111., 1998.4.9., 1. o.[7] HL C 166., 2002.7.12., 2. o.[8] HL C 84., 2003.4.8., 2. o.[9] HL C 81., 2004.3.31., 8. o.[10] A gyártási kapacitás megállapítása a beszerelt gépek maximális óránkénti kibocsátása alapján történt, megszorozva az évenkénti ledolgozott munkaórák maximális számával, mínusz a karbantartásra és a gyártás más, hasonló megszakítására vonatkozó levonások. Az alkalmazott módszer ugyanaz, mint amelyet a közösségi iparág kapacitásának számításához alkalmaztak.[11] A szabadpiaci felhasználás meghatározása úgy történik, hogy az érintett termék teljes behozatalának volumenéhez hozzáadják a három együttműködő közösségi gyártó összes igazolt értékesítésének volumenét a közösségi piacon, amelyek a szabadpiac számára termelnek. Lásd még a. (60) preambulumbekezdést.