               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.3.3.
            COM(2021) 95 final
            2021/0051(CNS)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a francia legkülső régiókban alkalmazott „octroi de mer” adóról és a 940/2014/EU határozat módosításáról
            {SWD(2021) 44 final}

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) rendelkezései az Unió legkülső régióira is alkalmazandók. A francia legkülső régiók azonban nem tartoznak a héára és a jövedéki adóra vonatkozó irányelvek területi hatálya alá.

               Az EUMSZ rendelkezései – különösen 110. cikke – elvben semmilyen eltérést nem tesznek lehetővé a francia legkülső régiókban a helyi termékek, illetőleg a francia anyaországból, más tagállamokból vagy harmadik országokból érkező termékek adóztatásában. Az EUMSZ 349. cikke azonban lehetőséget nyújt e régiókra vonatkozó olyan egyedi intézkedések bevezetésére, amelyeket a legkülső régiók gazdasági és társadalmi helyzetét érintő állandó korlátok indokolnak. E rendelkezések különféle szakpolitikákra, többek között az adópolitikára is vonatkoznak.

               Az ún. „octroi de mer” olyan közvetett adó, amely kizárólag Martinique, Guadeloupe, Francia Guyana, Réunion és Mayotte francia legkülső régiókban van hatályban. Ez az adó származási helytől függetlenül a termékbehozatalra, valamint a termelési tevékenységet folytató személyek által ellenérték fejében végzett termékértékesítésre alkalmazandó. Elvben ugyanúgy érvényes a helyben előállított, mint a behozatali termékekre.

               A 2014. december 17-i 940/2014/EU tanácsi határozat
                  1
                azonban felhatalmazza Franciaországot arra, hogy az „octroi de mer” adó vonatkozásában 2020. december 31-ig mentességeket és kedvezményeket alkalmazzon azokra a termékekre, amelyek esetében van helyi termelés, a helyi termelés fenntartását potenciálisan veszélyeztető jelentős árubehozatal áll fenn, valamint olyan többletköltségek vannak, amelyek a külföldről származó termékekhez képest megdrágítják a helyi termelés önköltségi árát. Az említett határozat melléklete felsorolja azokat a termékeket, amelyekre az adómentesség vagy az adókedvezmény alkalmazható. A helyben előállított termékek és az egyéb termékek eltérő adóztatásának mértéke – a terméktől függően – nem haladhatja meg a 10, 20 vagy 30 százalékpontot.

               Ezen adókülönbségek igyekeznek ellensúlyozni a legkülső régiók által elszenvedett versenyhátrányokat, amelyek a helyben előállított termékek termelési költségeinek és ezáltal önköltségi árának növekedését okozzák. Egyedi intézkedések hiányában a helyi termékek kevésbé lennének versenyképesek a máshonnan érkező termékekhez képest, még a szállítási költségek figyelembevételével is. Mindez veszélyeztetné a helyi termelés fenntartását, amely e régiók állandó sajátos korlátai miatt magasabb termelési költségekkel működik.

               2019. március 1-jén a francia hatóságok az „octroi de mer” rendszer 2020. december 31-én túli meghosszabbítását kérték a Bizottságtól.

               A tanácsi határozat közelgő hatályvesztése miatt a Bizottság előzetesen külső szakértőket kért fel tanulmány készítésére a jelenlegi rendelkezések értékelése, valamint a 2020 utáni időszakban elképzelhető különböző opciók lehetséges hatásainak felmérése céljából. E tanulmány alapján a Bizottság megalapozottnak ítélte a hosszabbítási kérelem jóváhagyását, a jelenlegi rendszer néhány módosításával.

               Annak érdekében, hogy a francia hatóságok az összes olyan szükséges adatot össze tudják gyűjteni, amelyek begyűjtése a Covid19 okozta egészségügyi válság következtében késedelmet szenvedett, és hogy a Bizottságnak elegendő idő álljon rendelkezésére a kiegyensúlyozott és a különféle érdekeket figyelembe vevő javaslat kidolgozásához, a 2020. november 16-i (EU) 2020/1793 tanácsi határozat
                  2
                6 hónappal, vagyis 2020. december 31. helyett 2021. június 30-ig meghosszabbította a 940/2014/EU tanácsi határozat időbeli hatályát.

               A javaslat meghatározza továbbá az „octroi de mer” adóra 2021. június 30. után alkalmazandó jogi keretet: a jelenlegi rendelkezések felülvizsgálatával új mentességi rendszert határoz meg a 2022. január 1-jétől 2027. december 31-ig terjedő időszakra abból a célból, hogy a rendszert rugalmasabbá és átláthatóbbá tegye. Ezzel párhuzamosan hat hónappal, 2021. december 31-ig meghosszabbítja a 940/2014/EU határozat hatályát annak érdekében, hogy elegendő idő álljon Franciaország rendelkezésére arra, hogy a 2022. január 1. és 2027. december 31. közötti időszakban alkalmazandó új rendszert átültesse nemzeti jogába.

               A jelenlegi rendszerhez képest javasolt módosítások a következők:

               a)A differenciált adózásra jogosult termékek kiválasztási szempontjainak meghatározása.

               A jegyzékben szereplő termékeket azon igazolt termelési többletköltségek alapján választották ki, amelyek a máshol előállított termékekhez képest növelik a helyi termelés önköltségi árát és veszélyeztetik a helyben előállított termékek versenyképességét.

               Amennyiben:

               1.a helyi termék piaci részesedése nem éri el az 5 %-ot;

               2.vagy a piaci részesedése meghaladja a 90 %-ot.

               További igazolásokat kértek, amelyek alapján részben vagy teljesen bizonyíthatók a következő körülmények:

               –a munkaerő-igényes termékek;

               –a vállalkozás termékeinek diverzifikálását célzó új termékek vagy a termékskálát kiegészítő termékek;

               –a helyi fejlesztés szempontjából stratégiai jelentőségű termékek (például a körforgásos gazdaság, úgymint a fafeldolgozás, illetve a biológiai sokféleség javítása és a környezetvédelem területén);

               –az innovatív vagy nagy hozzáadott értéket képviselő termékek;

               –olyan máshonnan származó termékek, például az építőanyagok és az élelmiszeripari termékek, amelyek ellátási zavara veszélyeztetheti a terület gazdaságát vagy lakosságát;

               –olyan termékek, amelyek a legkülső régiók piacainak kis mérete miatt csak akkor tudnak fennmaradni, ha erőfölényben vannak a piacon;

               –az egészségügyi válságok kezeléséhez szükséges gyógyszerek és egyéni védőeszközök előállítása.

               b)A jelenlegi 3 helyett két maximális, 20 %-os és 30 %-os differenciálási arány bevezetése. Az engedélyezett adókülönbözet azonban nem haladhatja meg az igazolt többletköltségeket.

               c)Az „octroi de mer” adó küszöbértékének 550 000 EUR-ra emelése a javasolt rendszer keretében. A javasolt rendszerben az említett küszöbértéknél alacsonyabb éves forgalommal rendelkező piaci szereplők nem tartoznának az „octroi de mer” adó hatálya alá. Viszonzásképpen nem vonhatnák le a már előzetesen megfizetett ilyen adó összegét. Ennek az a célja, hogy biztosítsa a kistermelők által előállított termékek adómentességét, csökkentse a kistermelők adminisztratív terheit és a fejlődésüket is támogassa. Ezt az intézkedést az indokolja, hogy csekély a költségvetési
                  3
                és a versenytorzító hatása, tekintettel arra, hogy kevés gazdasági szereplőt érint
                  4
               .

               d)A félidős jelentés helyett egy 2025. szeptember 30-án benyújtandó jelentés készítése, amelynek legalább a határozat II. mellékletében meghatározott információkat kell tartalmaznia. Ezek az elemek szolgálnak majd alapul a rendszer megújításához. E javaslat célja továbbá, hogy csökkentse az eszköz – feleslegesen gyakori – értékelésével járó terheket, és növelje a nyomonkövetési és értékelési tevékenységek hasznosságát és hatékonyságát.

               Ezenfelül a differenciált adóztatással ellentételezni kívánt termelési többletköltségek értékeléséhez a francia hatóságok a vámnómenklatúra minden négyjegyű vámtarifaszámára vonatkozóan megadták a helyi vállalkozások által viselt termelési többletköltségeket, amelyek elsősorban a következők: ellátási költségek, bérek, magasabb energiaköltségek, a nagyobb készletek tartásából eredő pénzügyi költségek, magasabb karbantartási költségek, a termelőberendezések kihasználatlansága, magasabb pénzügyi költségek.

               A határozat melléklete felsorolja azokat a termékeket, amelyekre az „octroi de mer” adó alóli mentesség vagy az arra vonatkozó kedvezmény alkalmazható. A helyben előállított termékek és az egyéb termékek eltérő adóztatásának mértéke – a terméktől függően – nem haladhatja meg a 20 vagy 30 százalékpontot. A melléklet A. része azokat a termékeket sorolja fel, amelyek esetében az adókülönbözet nem haladhatja meg a 20 százalékpontot, a B. rész pedig azokat, amelyek esetében a különbözet nem haladhatja meg a 30 százalékpontot.

               A mellékletben szereplő termékek többségükben megegyeznek a 940/2014/EU tanácsi határozat mellékletében foglalt termékekkel. A jegyzékek teljes körű felülvizsgálata azonban számos olyan termék eltávolítását eredményezte, amelyek esetében már nem volt indokolt az eltérő adózás. Ezzel ellentétben a jegyzékek olyan, a 940/2014/EU határozatban nem szereplő termékekkel egészültek ki, amelyeket újonnan kezdtek előállítani, vagy amelyek előállítása fejlődésen ment keresztül. Végezetül egyes termékeket meghagytak a jegyzékekben, viszont a többletköltségek változásainak figyelembevétele érdekében az engedélyezett adókülönbözetet felfelé vagy lefelé módosították.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               A „Szorosabb és megújított stratégiai partnerség az Európai Unió legkülső régióival” című 2017. évi közlemény
                  5
                hangsúlyozza, hogy a legkülső régiók továbbra is komoly nehézségekkel szembesülnek, amelyek közül sok állandó jellegű. Ez a közlemény a Bizottság új megközelítését mutatja be, amely arra irányul, hogy felélénkítse a legkülső régiók fejlődését az adottságaik maximális hasznosítása, valamint az új növekedési és munkahelyteremtési tényezők által kínált lehetőségek kiaknázása révén.

               Ebben az összefüggésben e javaslat célja, hogy a francia legkülső régiókban előmozdítsa a helyi termékek előállítását, és ezáltal elősegítse a foglalkoztatást. Ez a javaslat – a földrajzi és gazdasági helyzetből fakadó hátrányok ellensúlyozása révén – a helyi termékek versenyképességének helyreállítását szolgálja. Kiegészíti a távoli fekvéssel és szigetjelleggel összefüggő támogatási programot (POSEI)
                  6
               , amelynek célja, hogy támogassa a primer szektort és a nyersanyagtermelést, az Európai Tengerügyi és Halászati Alapot (ETHA)
                  7
                és az Európai Regionális Fejlesztési Alapot (ERFA)
                  8
               , amely további külön juttatást biztosít a legkülső régiók állandó korlátaiból fakadó többletköltségeinek ellentételezésére.

               Ezenfelül az agrárpolitikai szabályokkal való összhang biztosítása érdekében elvetették a differenciált adózás alkalmazását mindazon élelmiszerek esetében, amelyek az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló, 2013. március 13-i 228/2013/EU tanácsi rendelet III. fejezetében meghatározott támogatásokban részesülnek és különösen azok esetében, amelyek az egyedi ellátási szabályok hatálya alá tartoznak.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A javaslat összhangban van a 2015-ös egységes piaci stratégiával
                     9
                   amelyben a Bizottság az összes részt vevő fél számára előnyös, mélyebb és méltányosabb egységes piac megvalósítását tűzi ki célul. A javasolt intézkedés egyik célja, hogy enyhítse a legkülső régiókban működő vállalatokra háruló többletköltségeket, amelyek gátolják az egységes piacon való teljes körű részvételüket. Az intézkedéssel érintett, francia legkülső régiókban folyó termelés korlátozott mértéke miatt semmiféle negatív hatás nem fenyegeti az egységes piac megfelelő működését.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A javaslat jogalapja az EUMSZ 349. cikke. Ez a rendelkezés lehetővé teszi a Tanács számára, hogy egyedi rendelkezéseket fogadjon el a Szerződéseknek az EU legkülső régióira való alkalmazása feltételeinek meghatározása céljából.

                  •
                        Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  Kizárólag a Tanács jogosult – az EUMSZ 349. cikke alapján – a legkülső régiókra vonatkozó egyedi intézkedéseket elfogadni azzal a céllal, hogy a Szerződések – és ezen belül a közös politikák – alkalmazását e régiókhoz igazítsa, tekintettel az említett régiók gazdasági és társadalmi helyzetét érintő állandó korlátok fennállására. Ez az EUMSZ 110. cikkétől való eltérések engedélyezésére is érvényes. A javaslat ezért megfelel a szubszidiaritás elvének.

               •Arányosság

                  A javaslat megfelel az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (4) bekezdésében meghatározott arányossági elvnek. Ez a javaslat csak azokra a termékekre vonatkozik, amelyek tekintetében igazolták, hogy a helyben előállított termékek előállítása során többletköltségek merülnek fel.

                  Ugyanígy az e javaslat tárgyát képező egyes termékek tekintetében javasolt legnagyobb adózási eltérés is csak arra a mértékre korlátozódik, amely az egyes érintett helyi termékekre terhelődő többletköltségek miatt szükséges. Így a francia legkülső régiókba importált termékekre nehezedő adóteher nem haladja meg azt a mértéket, amely a helyben előállított termékeknek a behozatali termékekkel szembeni alacsonyabb szintű versenyképességének kiegyenlítéséhez, és ezáltal a Szerződés azon célkitűzéseinek megvalósításához szükséges, amelyek a belső piac megfelelő és hatékony működését hivatottak biztosítani.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  A Bizottság a 940/2014/EU tanácsi határozat felváltására irányuló tanácsi határozatra tesz javaslatot.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •
                     A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Az „octroi de mer” rendszer hatálya megfelelően elégíti ki az érintett gazdasági szereplők igényeit. E rendszer célja a helyi termékek támogatása azáltal, hogy csökkenti a helyi termékek versenyképessége és a nem ezekből a régiókból származó termékek versenyképessége között az állandó korlátok miatt fennálló szakadékot, amelyek növelik a helyben előállított termékek termelési költségeit és ezáltal az önköltségi árukat is. Az „octroi de mer” rendszer a többletköltségek mintegy felét ellentételezi. A 2014–2020-as időszakban alkalmazott adókülönbözetek arányosnak bizonyultak a kiszámított többletköltségekkel
                     10
                  .

                  A külső tanulmány kvantitatív adatelemzésének eredményei azt jelzik, hogy az „octroi de mer” rendszer nélkül a helyi termelés teljesítményei sokkal rosszabbak lettek volna. A differenciált adózásra jogosult termékek értékének mintegy 37 %-a (kb. 850 millió EUR) az adókülönbözeti mechanizmusnak köszönhetően jött létre, amely kedvező hatást gyakorolt a foglalkoztatásra – amely az „octroi de mer” adóra 2014 óta jogosult ágazatokban növekedett (míg az arra nem jogosult ágazatokban csökkent) –, valamint az aktív vállalkozások számára, amely ugyanebben az időszakban mintegy 1,7 %-kal nőtt (szemben a 3 %-os általános csökkenéssel). A beruházásokra és a helyi termelés diverzifikációjára gyakorolt hatásra azonban nincs bizonyíték. Az „octroi de mer” rendszer költség-haszon aránya összességében pozitív, és a differenciált adóknak köszönhetően keletkező helyi többlettermelés mértéke 2,5-szer nagyobb volt, mint az intézkedés „költsége”.

                  Az „octroi de mer” rendszer alkalmazása nem járt a behozatal helyettesítésével. A gyakorlatban a differenciált adózásra jogosult helyi termékek többsége idővel piaci részesedést veszített, ami megerősíti, hogy az „octroi de mer” rendszer inkább a helyi termelés versenyképesség-romlását csökkentő intézkedés, mintsem fejlesztési eszköz.

                  Az „octroi de mer” adókülönbözeteknek a francia legkülső régiókban a fogyasztói árakra és a megélhetési költségekre gyakorolt hatásával kapcsolatban a külső tanulmány megállapítja, hogy ez a hatás csekély mértékű, mivel a differenciált adózásra jogosult termékeket terhelő többletadó a legkülső régiókban nem haladja meg a végső fogyasztás 1,5 %-át.

                  Végezetül a regionális kereskedelmi adatok elemzésének eredményei azt mutatják, hogy az „octroi de mer” adókülönbözetek csekély hatást gyakorolnak a CARIFORUM-országokból, valamint a dél- és kelet-afrikai országokból származó behozatal összegére. Ezenkívül az „octroi de mer” adó esetleges teljes eltörlése csak igen korlátozott hatást gyakorolna az ezen országokból származó termékek behozatalára (kb. 2 millió EUR), viszont nagyon rossz hatással lenne a helyi termelésre (kb. 300 millió EUR). Ez elsősorban az uniós exportőrök, valamint a CARIFORUM-országoktól és a dél- és kelet-afrikai országoktól eltérő harmadik országok exportőrei számára lenne kedvező.

               •
                     Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               E kezdeményezés keretében teljes körű konzultációra került sor a főbb politikai és gazdasági szereplőkkel, amely három régióban (La Réunion, Guadeloupe és Martinique) interjúkat (80) és látogatásokat, valamint a legkülső régiókban letelepedett vállalkozások (196) körében mind az öt érintett régióra kiterjedően végzett felmérést foglalt magában. Ezt a gazdasági szereplők körében végzett célzott (online) felmérést elsősorban a különböző területeken működő szakmai szervezeteken keresztül, valamint a kereskedelmi kamarák által rendelkezésre bocsátott vállalkozói listából meghatározott 15 420 vállalkozásnak közvetlenül megküldött meghívókkal terjesztették.

                  Felhívták a figyelmet arra, hogy a konzultáció során biztosítani kell az érdekelt felek megfelelő képviseletét és egyensúlyát. A konzultáció célja többek között az volt, hogy a közigazgatási szintek (központi és helyi szint) és a hatáskörök (a politikák kialakításáért felelős hatóságok, adó- és vámhatóságok, statisztikai hivatalok stb.) szempontjából érintett összes hatóságot bevonják. Ezenfelül a konzultációba bevonták a helyi termelő ágazatok – azaz az „octroi de mer” adókülönbözetek kedvezményezettjeinek – képviselőit, valamint az e differenciált adózási rendszerrel közvetlenül vagy közvetve érintett kereskedelmi és szolgáltatási ágazatokat is.

               •
                     Hatásvizsgálat

                  A hatásvizsgálat szorosan egymást követő értékelések – a jelenlegi rendszer utólagos értékelése, közvetlenül utána pedig előretekintő értékelés – keretében valósul meg. Ez a meglévő rendszer fenntartásának és esetleges módosításának lehetséges hatásaira irányuló elemzés egy elemző dokumentumban szerepel, amely mellékletként tartalmazza a rendszer értékelését is. Ez a dokumentum egy külső tanulmány és a tagállam által szolgáltatott információk alapján készült.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslatnak nincsenek az uniós költségvetést érintő vonzatai.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A rendszer időtartamát hat évben, 2027. december 31-ig állapítják meg. Mindazonáltal ezt megelőzően értékelni kell a rendszer alkalmazásának eredményeit.

                  Franciaországnak ezért legkésőbb 2025. szeptember 30-ig jelentést kell benyújtania az adórendszernek a 2019 és 2024 közötti időszakban történő alkalmazásáról
                     11
                  . Ennek a jelentésnek a következő elemeket kell tartalmaznia:

               –a termeléshez kapcsolódó többletköltségekre vonatkozó adatok;

               –az esetleges versenytorzulások és a belső piacra gyakorolt hatások;

               –a rendszernek az eredményesség, a hatékonyság, a relevancia, a más uniós szakpolitikákkal való koherencia és az uniós hozzáadott érték kritériumai alapján történő értékeléséhez szükséges adatok.

                  A jelentés készítésekor az összes érdekelt féltől be kell gyűjteni a termelési többletköltségeik és a megfelelési költségeik mértékére és alakulására, valamint az esetleges piactorzulások eseteire vonatkozó adatokat.

                  Annak biztosítása érdekében, hogy a francia hatóságok által gyűjtött információk tartalmazzák az ahhoz szükséges adatokat, hogy a Bizottság megalapozott döntést hozhasson a rendszer jövőbeli érvényességére és életképességére vonatkozóan, a Bizottság külön iránymutatást dolgozott ki az előírt információkról. Ezek az információk a javaslat II. mellékletében találhatók. Ezek az iránymutatások lehetőség szerint meg fognak egyezni az EU legkülső régióiban érvényben lévő más hasonló rendszerekre vonatkozó iránymutatásokkal.

                  Lehetővé teszik a Bizottság számára annak megállapítását, hogy továbbra is fennállnak-e az „octroi de mer” adókülönbözeti eszközt indokolttá tevő okok, hogy a Franciaországnak nyújtott adókedvezmények továbbra is arányosak-e, és hogy lehetségesek-e a rendszer nemzetközi dimenzióját figyelembe vevő alternatív intézkedések.

                  Amikor a francia hatóságok benyújtják a nyomonkövetési jelentést, a Bizottság értékelni fogja a differenciált adómértékek hatásait, és felméri, hogy szükség van-e változtatásokra.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  Ez a rész nem alkalmazandó, mivel a javaslat rendelkezései önmagukért beszélnek.

               2021/0051 (CNS)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a francia legkülső régiókban alkalmazott „octroi de mer” adóról és a 940/2014/EU határozat módosításáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 349. cikkére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               tekintettel az Európai Parlament véleményére
                  12
               ,

               különleges jogalkotási eljárás keretében,

               mivel:

               (1)A Szerződés rendelkezései – melyek hatálya a francia legkülső régiókra is kiterjed – elvben semmilyen eltérést nem tesznek lehetővé a helyi termékek, illetőleg a francia anyaországból vagy más tagállamokból érkező termékek adóztatásában. A Szerződés 349. cikke azonban lehetőséget nyújt a legkülső régiókra vonatkozó olyan egyedi intézkedések bevezetésére, amelyeket a gazdasági és társadalmi helyzetüket érintő állandó korlátok indokolnak.

               (2)Ezért egyedi intézkedéseket kell elfogadni, különösen a Szerződés szóban forgó régiókra történő alkalmazására vonatkozó feltételek megállapítása céljából. Ezen intézkedéseknek figyelembe kell venniük a szóban forgó régiók különleges jellemzőit és korlátait, anélkül, hogy veszélyeztetnék az uniós jogrend integritását és koherenciáját, ideértve a belső piacot és a közös politikákat is. A Szerződés 349. cikke felsorolja a francia legkülső régiók által elszenvedett versenyhátrányokat: távoli fekvésük, szigetjellegük, kis méretük, kedvezőtlen domborzati és éghajlati viszonyaik és néhány terméktől való függésük. Ezen állandó korlátok következtében a legkülső régiók függővé válnak a nyersanyagoktól és az energiától, nagyobb készleteket kell felhalmozniuk, a helyi piac kis mérete pedig fejletlen exporttevékenységgel párosul stb. Mindezek a versenyhátrányok azt idézik elő, hogy magasabbak a helyben előállított termékek termelési költségei, így az önköltségi áruk is, ezért egyedi intézkedések nélkül kevésbé lennének versenyképesek a külföldről származó termékekkel szemben, még akkor is, ha a francia legkülső régiókba történő szállítás költségeit is figyelembe vesszük. Következésképpen mindez veszélyeztetné a helyi termelés fenntartását. Ezért egyedi intézkedések elfogadása szükséges a helyi ipar megerősítése céljából, növelve annak versenyképességét.

               (3)A 940/2014/EU tanácsi határozat
                  13
                felhatalmazza Franciaországot arra, hogy a helyben előállított termékek versenyképességének helyreállítása érdekében az „octroi de mer” adó vonatkozásában 2021. június 30-ig mentességeket és kedvezményeket alkalmazzon azokra a Martinique, Guadeloupe, Francia Guyana, Réunion és Mayotte legkülső régiókban előállított termékekre, amelyek esetében van helyi termelés, a helyi termelés fenntartását potenciálisan veszélyeztető jelentős árubehozatal áll fenn, valamint olyan többletköltségek vannak, amelyek a külföldről származó termékekhez képest megdrágítják a helyi termelés önköltségi árát. Az említett határozat melléklete felsorolja azokat a termékeket, amelyekre az adómentesség vagy az adókedvezmény alkalmazható. A helyben előállított termékek és az egyéb termékek eltérő adóztatásának mértéke – a terméktől függően – nem haladhatja meg a 10, 20 vagy 30 százalékpontot.

               (4)Franciaország kérelmezte, hogy 2021. július 1-jétől tartsanak fenn egy, a 940/2014/EU határozatban foglaltakhoz hasonló eszközt. Azzal érvel, hogy a fent felsorolt versenyhátrányok továbbra is fennállnak, továbbá hogy a 940/2014/EU határozatban előírt adórendszer lehetővé tette a helyi termelés fenntartását és egyes esetekben annak fejlesztését is, nem zavarta a külkereskedelmet, és nem vezetett a vállalkozások által viselt többletköltségek túlkompenzálásához.

               (5)Ezzel kapcsolatban Franciaország az öt érintett legkülső régió mindegyikére vonatkozóan egy sor termékjegyzéket adott meg a Bizottságnak azon termékekről, amelyek esetében – attól függően, hogy helyben előállított termékekről van-e szó vagy sem – maximum 20 vagy 30 százalékpontos differenciált adózást kíván alkalmazni. Saint Martin francia legkülső régiót az intézkedés nem érinti.

               (6)Ez a határozat a Szerződés 349. cikkének rendelkezéseit hajtja végre, és felhatalmazza Franciaországot, hogy differenciált adóztatást alkalmazzon azokra a termékekre, amelyek tekintetében igazolták először is a helyi termelés meglétét, másodsorban jelentős mennyiségű olyan áru belépését (ideértve a francia anyaországból és más tagállamokból érkezőket), amely veszélyeztetheti a helyi termelés fennmaradását, végül pedig olyan többletköltségek meglétét, amelyek a máshonnan érkező termékekhez képest megdrágítják a helyi termelés önköltségi árát és veszélyeztetik a helyben előállított termékek versenyképességét. Az engedélyezett adókülönbözet nem haladhatja meg az igazolt többletköltségeket.

               (7)Azokban az esetekben, amikor a helyi termelés piaci részesedése nem éri el az 5 %-ot, vagy ha a behozatal részesedése nem éri el az 10 %-ot, további igazolásokat kértek, amelyek alapján részben vagy teljesen bizonyíthatók a következő körülmények: munkaerő-igényes termékek megléte, a vállalkozás termékeinek diverzifikálását célzó, új termékek vagy a termékskálát kiegészítő termékek megléte, a helyi fejlődés szempontjából stratégiai jelentőségű termékek megléte (például a körforgásos gazdaság, a biológiai sokféleség javítása és a környezetvédelem területén), innovatív vagy nagy hozzáadott értéket képviselő termékek megléte, olyan máshonnan származó termékek megléte, amelyek ellátási zavara veszélyeztetheti a terület gazdaságát vagy lakosságát, olyan termékek megléte, amelyek a legkülső régiók piacainak kis mérete miatt csak akkor tudnak fennmaradni, ha erőfölényben vannak a piacon, valamint az egészségügyi válságok kezeléséhez szükséges gyógyszerek és egyéni védőeszközök előállításának megléte. Ezen elvek alkalmazása lehetővé teszi a Szerződés 349. cikkében foglalt rendelkezések végrehajtását, ugyanakkor nem lépi túl a szükséges mértéket és nem hoz létre indokolatlan előnyt a helyi termékek javára, és ily módon nem veszélyeztetheti az uniós jogrend integritását és koherenciáját, ideértve a torzulásoktól mentes belső piaci versenyt és az állami támogatásokkal kapcsolatos szakpolitikákat.

               (8)A kisvállalkozások kötelezettségeinek egyszerűsítése és enyhítése, de a fejlesztésük támogatása érdekében is az adómentesség vagy az adókedvezmény minden olyan piaci szereplőre vonatkozik majd, amelynek éves forgalma legalább 550 000 EUR. Az említett küszöbértéknél alacsonyabb éves forgalommal rendelkező piaci szereplők nem tartoznak az „octroi de mer” adó hatálya alá, cserébe viszont nem vonhatják le a már előzetesen megfizetett ilyen adó összegét.

               (9)Hasonlóképpen, az uniós joggal való koherencia érdekében elvetették a differenciált adózás alkalmazásának lehetőségét a 228/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  14
                III. fejezetében foglalt támogatásokban részesülő élelmiszer jellegű termékek vonatkozásában. E rendelkezés révén kiküszöbölhető, hogy az egyedi ellátási szabályok szerint biztosított mezőgazdasági pénzügyi támogatások hatását megsemmisítse vagy csökkentse az „octroi de mer” adó alá tartozó támogatott termékek magasabb adókulcsa.

               (10)A 940/2014/EU határozatban már előírt, a francia legkülső régiók társadalmi és gazdasági fejlődését támogató célkitűzéseket megerősítik az adó céljára vonatkozó követelmények. Jogi kötelezettség, hogy az ebből az adóból származó bevételeket a francia legkülső régiók adóforrásai közé kell sorolni, és azokat a régiók gazdasági és társadalmi fejlesztésére irányuló stratégiára kell felhasználni, amely a helyi tevékenységek ösztönzéséhez való hozzájárulást is magában foglalja.

               (11)A 940/2014/EU határozattal engedélyezett eltérés alkalmazási idejének 6 hónappal, 2021. december 31-ig történő meghosszabbítása érdekében módosítani kell a határozatot. Ez a határidő elegendő ahhoz, hogy Franciaország átültesse nemzeti jogába e határozat rendelkezéseit.

               (12)A rendszer időtartamát hat évben, 2027. december 31-ig kell megállapítani. Annak érdekében, hogy a Bizottság értékelni tudja, hogy az eltérést indokoló feltételek továbbra is teljesülnek-e, Franciaországnak 2025. szeptember 30-ig nyomonkövetési jelentést kell benyújtania a Bizottság részére. Ezért meg kell határozni az említett jelentés előírt szerkezetét és tartalmát.

               (13)A jogi kockázatok elkerülése érdekében ezt a határozatot 2022. január 1-jétől kell alkalmazni, míg a 940/2014/EU határozattal engedélyezett eltérés meghosszabbított alkalmazási idejének 2021. július 1-jén kell hatályba lépnie.

               (14)E határozat nem sérti a Szerződés 107. és 108 cikkének lehetséges alkalmazását,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1) A Szerződés 28., 30. és 110. cikkétől eltérve Franciaország engedélyt kap arra, hogy 2027. december 31-ig mentességet vagy kedvezményt biztosítson az „octroi de mer” adó vonatkozásában az I. mellékletben foglalt jegyzékben szereplő, – a Szerződés 349. cikke értelmében legkülső régiónak minősülő – Guadeloupe, Francia Guyana, Martinique, Mayotte vagy Réunion területén helyben előállított termékek tekintetében. Ezen adómentességeknek vagy adókedvezményeknek illeszkedniük kell az érintett legkülső régiók gazdasági és társadalmi fejlesztési stratégiájához és annak uniós keretéhez, valamint hozzá kell járulniuk a helyi tevékenységek előmozdításához, ugyanakkor nem változtathatják meg a közösségi érdekekkel ellentétes mértékben a kereskedelmi feltételeket.

               (2) Az (1) bekezdésben említett teljes adómentességek vagy adókedvezmények alkalmazása nem eredményezhet olyan különbséget, amely a nem az érintett legkülső régiókból érkező hasonló termékekre alkalmazott adómértékekhez képest meghaladja az alábbi mértékeket:

               a) 20 százalékpont az I. melléklet a) részében felsorolt termékek esetében;

               b) 30 százalékpont az I. melléklet b) részében felsorolt termékek esetében.

               Franciaország kötelezettséget vállal arra, hogy az I. mellékletben szereplő termékek tekintetében alkalmazott adómentesség vagy adókedvezmény nem haladja meg az indokolt többletköltségeket, sem a helyi gazdasági tevékenységek fenntartásához, előmozdításához és fejlesztéséhez feltétlenül szükséges mértéket.

               (3) Franciaország az (1) és (2) bekezdésben említett adómentességet vagy adókedvezményt a legalább 550 000 EUR éves forgalommal rendelkező piaci szereplők esetében alkalmazza. Az említett küszöbértéknél alacsonyabb éves forgalommal rendelkező piaci szereplők nem tartoznak az „octroi de mer” adó hatálya alá.

               2. cikk

               Az 1. cikk (1) bekezdésében említett termékeket olyan termelési többletköltségek megléte alapján választották ki, amelyek növelik a helyi termelés önköltségi árát a máshol előállított termékekhez képest, és veszélyeztetik a helyben előállított termékek versenyképességét.

               Amennyiben:

               a)a helyi termék piaci részesedése nem éri el az 5 %-ot;

               b)vagy a piaci részesedése meghaladja a 90 %-ot.

               További igazolásokat kértek, amelyek alapján részben vagy teljesen bizonyíthatók a következő körülmények:

               1.a munkaerő-igényes termékek;

               2.a vállalkozás termékeinek diverzifikálását célzó, új termékek vagy a termékskálát kiegészítő termékek;

               3.a helyi fejlődés szempontjából stratégiai jelentőségű termékek;

               4.az innovatív vagy nagy hozzáadott értéket képviselő termékek;

               5.olyan máshonnan származó termékek, amelyek ellátási zavara veszélyeztetheti a terület gazdaságát vagy lakosságát;

               6.olyan termékek, amelyek a legkülső régiók piacainak kis mérete miatt csak akkor tudnak fennmaradni, ha erőfölényben vannak a piacon;

               7.az egészségügyi válságok kezeléséhez szükséges gyógyszerek és egyéni védőeszközök előállítása.

               3. cikk

               A francia hatóságok a 228/2013/EU rendelet III. fejezete szerinti egyedi ellátási szabályok előnyeiben részesített termékekre ugyanazokat az adóügyi rendelkezéseket alkalmazzák, mint amelyeket a helyben előállított termékekre alkalmaznak.

               4. cikk

               Franciaország legkésőbb 2025. szeptember 30-ig nyomonkövetési jelentést nyújt be a Bizottságnak, amely lehetővé teszi a Bizottság számára annak értékelését, hogy továbbra is teljesülnek-e az 1. cikkben említett adórendszer alkalmazását indokoló feltételek. A nyomonkövetési jelentésnek tartalmaznia kell a II. mellékletben meghatározott információkat.

               5. cikk

               A 940/2014/EU határozat 1. cikkének (1) bekezdésében a „2021. június 30.” időpont helyébe a „2021. december 31.” időpont lép.

               6. cikk

               Ezt a rendeletet 2022. január 1-jétől kell alkalmazni, kivéve az 5. cikket, amelyet 2021. július 1-jétől kell alkalmazni.

               7. cikk

               Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 940/2014/EU határozata (2014. december 17.) a francia legkülső régiókban alkalmazott „octroi de mer” adóról (HL L 367., 2014.12.23., 1. o.).

                     (2)

                        A Tanács (EU) 2020/1793 határozata (2020. november 16.) a francia legkülső régiókban alkalmazott „octroi de mer” adóról szóló 940/2014/EU határozat időbeli hatályának módosításáról (HL L 402., 2020.12.1., 21–22. o.).

                     (3)

                        A 300 000 és 550 000 EUR közötti árbevétellel rendelkező vállalkozások adózásából származó 2019. évi bevételeket csak 1,22 millió EUR-ra becsülik, ami az „octroi de mer” adóból származó teljes bevétel (1,2 milliárd EUR) közel 0,1 %-át teszi ki.

                     (4)

                        Az érintett vállalkozások száma 222.

                     (5)

                        COM(2017)623 final.

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 228/2013/EU rendelete (2013. március 13.).

                     (7)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 508/2014/EU rendelete (2014. május 15.) az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról.

                     (8)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról.

                     (9)

                        A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az egységes piac továbbfejlesztése: a polgárok és vállalkozások lehetőségeinek bővítése (COM(2015) 550 final), 4. o.

                     (10)

                        Nagyon kevés esetben (a támogatható termékek 0,6 %-ánál) állapítottak meg (átlagban 3 százalékpontnál kisebb mértékű) túlkompenzálást a többletköltségek aktualizált (2020-as) kiszámításából adódóan.

                     (11)

                        A jelentésnek tartalmaznia kell a 2019-re vonatkozó adatokat annak érdekében, hogy meg lehessen határozni a viszonyítási alapot, és a Bizottság a 2021 utáni időszakra vonatkozóan vizsgálni tudja a rendszer hatását. A jelentésnek – amennyire lehetséges – 2024-ig bezárólag tartalmaznia kell a legfrissebb adatokat.

                     (12)

                        HL C ., , . o.

                     (13)

                        A Tanács 940/2014/EU határozata (2014. december 17.) a francia legkülső régiókban alkalmazott „octroi de mer” adóról (HL L 367., 2014.12.23., 1. o.).

                     (14)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 228/2013/EU rendelete (2013. március 13.)az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról ésa 247/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 78., 2013.3.20., 23. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.3.3.
            COM(2021) 95 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            a francia legkülső régiókban alkalmazott „octroi de mer” adóról és a 940/2014/EU határozat módosításáról
            {SWD(2021) 44 final}

               I. MELLÉKLET

               Az 1. cikkben említett, az „octroi de mer” adó tekintetében differenciált adózásra jogosult termékek jegyzéke

               a)Az 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett termékjegyzék a Közös Vámtarifa szerinti nómenklatúra osztályozásának megfelelően
                  1

               1.Guadeloupe legkülső régió

               0105 11, 0201, 0203, 0207, 0208, 0210 12 19, 0302, 0304, 0305 49 80, 0306, 0307 91, 0307 99, 0403 kivéve 0403 10, 0407, 0408, 0409, 0702, 0704, 0705 19, 0706 10 00 10, 0707 00 05, 0709 60 10, 0709 60 99, 0709 99 90, 0713, 0714, 0804 30 00, 0805 50 90, 0807 11, 0807 19, 0904 22 00, 0910 91, 1106, 1601, 1602, 1604 20, 1806 31, 1806 32 10, 1806 32 90, 1806 90 31, 1806 90 60, 1901 20, 1902 11, 1902 19, 2103 30 90, 2103 90 30, 2103 90 90, 2105, 2106, 2201 10 90, 2201 90, 2202 91, 2202 99, 2207 10, 2207 20 00, 2208 40, 2209 00 91, 2309 90 kivéve 2309 90 96 39, 2309 90 41 89
                  2
               , 2309 90 512, 2309 90 96 39 és 2309 90 96 952, 2505, 2517 10, 2523 29, 2712 10 90, 2804, 2806, 2811, 2814, 2828, 2833, 2834, 2836, 2853 00 10, 3101, 3102, 3103, 3104, 3105, 3208, 3209, 3303 00 90, 3304 99 00, 3305 10, 3401, 3402, 3406, 3808, 3820 00 00, 3917 kivéve 3917 10 10, 3919, 3920, 3923, 3925 30, 3926 90, 4407 11, 4407 21–4407 29, 4407 99, 4418 10, 4418 20, 4418 90, 4818, 4819 10 00, 4821 10, 4821 90, 4910, 4911 10, 6303 12, 6306 12, 6306 19, 6306 30, 6307 90 98, 6810 kivéve 6810 11 10, 7003 12 99, 7003 19 90, 7003 20, 7213 10, 7213 91 10, 7214 20, 7214 99 10, 7308 90 59, 7308 90 98, 7310 10, 7314 kivéve 7314 12, 7610 10, 7610 90 90, 7616 99 90, 8419 19, 8903 99 10, 8907 90 00, 9001 50, 9004 10 10, 9004 90 10, 9004 90 90, 9403 70 00, 9404 10, 9404 21, 9406 00 20, 9506 99 90.

               2.Francia Guyana legkülső régió

               0105 11, 0201, 0203, 0204, 0206 10 95, 0206 10 98, 0206 30, 0206 80 99, 0207 11, 0207 12, 0207 13, 0207 41, 0207 43, 0209 10 90, 0209 90, 0210 11, 0210 12, 0210 19, 0210 99, 0302, 0303 59, 0303 89, 0304, 0305 31 00, 0305 39 90, 0305 44 90, 0305 49 80, 0305 52 00, 0305 53 90, 0305 54 90, 0305 59 85, 0305 64 00, 0305 69 80, 0306 17, 0406, 0408 99, 0702, 0704 90 10, 0709 60, 0805, 0807, 0810 90 75, 0901 kivéve 0901 10, 0904 11, 0904 12, 1106 20 90, 1601, 1602, 1604, 1605, 1806 31, 1806 32, 1806 90, 1905, 2005 99 80, 2008 99 kivéve 2008 99 47 90, 2008 99 48 19, 2008 99 48 99 és 2008 99 49 80, 2103, 2105, 2106 90 98, 2201, 2202, 2208 40, 2209 00 91, 2309 90 kivéve 2309 90 31 30, 2309 90 31 80, 2309 90 35, 2309 90 41 89, 2309 90 43, 2309 90 51, 2309 90 96 31, 2309 90 96 39, 2309 90 96 91 és 2309 90 96 95, 2505 10, 2517 10, 2523 29 00, 2828 90, 3204 17 00, 3208 20 90, 3208 90, 3209 10, 3402, 3809 91, 3824 50, 3919, 3920 51, 3923 kivéve 3923 10, 3923 40 és 3923 90, 3925, 3926 90, 4818, 4821 10, 4909, 4910, 4911, 6109, 6111 20 90, 6201 19 00, 6110 30 91, 6111 20 90, 6201 19 00, 6205, 6204 42 00, 6206, 6302 91 00, 6303 12, 6303 19, 6306 12, 6306 19, 6307 90 98, 6505 00 30, 6802 23, 6802 29, 6802 93, 6802 99, 6810, 6912 00, 7006 00 90, 7009, 7210, 7214 20, 7308 30, 7308 90, 7314, 7604, 7610 10, 7610 90, 7616 99, 7907, 8211, 8421 21 00 90, 8537 10, 9001 50, 9004 90, 9021 21, 9021 29, 9404 21, 9405 40, 9405 60.

               3.Martinique legkülső régió

               0105 11, 0105 12, 0105 15, 0201, 0203, 0207, 0208 10, 0210 11, 0210 12, 0210 19, 0210 20, 0210 99 49, 0302, 0303, 0304, 0305, 0306, 0307, 0403 kivéve 0403 10, 0406 10, 0406 90 50, 0407, 0408, 0409, 0601, 0602, 0603, 0604, 0702, 0704 90, 0705, 0706, 0707, 0709 30 00, 0709 40 00, 0709 51 00, 0709 60, 0709 93 90, 0709 99, 0710, 0714, 0801 11, 0801 13–0801 18, 0803, 0804 30, 0804 40 00, 0804 50, 0805, 0807, 0809 10, 0809 40, 0810 30, 0810 90, 0813, 0910 91, 1106 20, 1601, 1602, 1604 20, 1605 10, 1605 21, 1702, 1704 90 61, 1704 90 65, 1704 90 71, 1806, 1902, 1904 10, 1904 20, 2005 99, 2103 30, 2103 90, 2104 10, 2105, 2106, 2201, 2202 10, 2202 91, 2202 99, 2208 40, 2309 kivéve 2309 90 96, 2505, 2517 10, 2523 21, 2523 29, 2710, 2711, 2804, 2806, 2811, 2814, 2828 10, 2828 90, 2836, 2853 90 10, 2903, 2907, 3101, 3102, 3103, 3104, 3105, 3204, 3205, 3206, 3207, 3208, 3209, 3303, 3305, 3401, 3402, 3406, 3808, 3820, 3824, 3907 61 00, 3919, 3920, 3921 11, 3921 19, 3923 10 90, 3923 21, 3923 29, 3923 30, 3924, 3926, 4012 11, 4012 12, 4012 19, 4401, 4407 21–4407 29, 4408, 4409, 4415 20, 4418 10, 4418 20, 4418 90, 4421 90, 4811, 4818 10, 4818 20, 4818 30, 4818 90, 4819, 4820, 4821, 4823, 4902, 4909, 4910, 4911 10, 6103, 6104, 6105, 6109 10, 6109 90 20, 6109 90 90, 6203, 6204, 6205, 6207, 6208, 6306 12, 6306 19, 6306 30, 6805, 6810, 6902, 6904 10, 7003 12, 7003 19, 7113–7117, 7213, 7214, 7217, 7225, 7308, 7314, 7610, 7616 91, 7616 99, 8418 69 00, 8419 19 00, 8708 99 97, 8716 40 00, 8901 90 10, 8902, 8903 99, 8907 90 00, 9004 10 10, 9004 90 10, 9004 90 90, 9021 21, 9021 29, 9403, 9404 10, 9404 21, 9405 60, 9406, 9506 99 90.

               4.Mayotte legkülső régió

               0105 11, 0105 12, 0105 15, 0201, 0204, 0206, 0207, 0302, 0303, 0304, 0305, 0407, 0702, 0704 90 90, 0705 19, 0707 00 05, 0709 30, 0709 60, 0709 93 10, 0709 99 10, 0714, 0801 11, 0801 12, 0801 19, 0803, 0804 30, 0805 10, 0905, 1513 11, 1513 19, 1806, 2106 90 92, 2201, 2309 90 kivéve 2309 90 96, 3301 29 11, 3301 29 31, 3917, 3923 90 00, 3924 90 00, 3925 10 00, 3926 90 92, 3926 90 97, 4401, 4403, 4407, 4409, 4418, 4820, 4821, 4902, 4909, 4910, 4911, 6904 10 00, 7003, 7005, 7210, 7216 61 90, 7216 91 10, 7308 30, 7308 90 98, 7312, 7314, 7326 90 98, 7606, 7610 10, 8301 40 90, 8310, 8421 21 00, 8716 80 00, 9021 10 10, 9406 00 31, 9406 00 38.

               5.Réunion legkülső régió

               0105 11, 0105 12, 0105 13, 0105 15, 0207, 0208 10, 0208 90 30, 0208 90 98, 0209, 0301, 0302, 0303, 0304, 0305, 0306 11, 0306 31, 0306 91, 0307 59, 0403, 0405 kivéve 0405 10, 0406 10, 0406 90 91, 0407, 0408, 0409, 0601, 0602, 0603, 0604 90 91, 0604 90 99, 0703 10 19, 0703 20 00, 0709 60, 0710, 0711 90 10, 0801, 0803, 0804, 0805, 0806, 0807, 0808, 0809, 0810, 0811, 0812, 0813, 0901 21, 0901 22, 0904, 0909 31, 0910 11, 0910 12, 0910 30, 0910 91 10, 0910 91 90, 0910 99 99, 1101 00 15, 1106 20, 1108 14, 1302 19, 1516 20, 1601, 1602, 1604 14, 1604 19, 1604 20, 1605, 1702, 1704, 1806, 1901, 1902, 1903, 1904, 1905, 2001, 2002 90 11, 2004 10 10, 2004 10 91, 2004 90 50, 2004 90 98, 2005 10, 2005 20, 2005 40, 2005 59, 2005 99 10, 2005 99 30, 2005 99 50, 2006, 2007 kivéve 2007 99 97 10, 2008 kivéve 2008 19 19 80, 2008 30 55 90, 2008 40 51 90, 2008 40 59 90, 2008 50 61 90, 2008 60 50 90, 2008 70 61 90, 2008 80 50 90, 2008 97 59 90, 2008 99 49 80 és 2008 99 99 90, 2102 30 00, 2103 20, 2103 90, 2104, 2105, 2106 90, 2201, 2208 40, 2309 10, 2309 90 kivéve 2309 90 35 és 2309 90 96 95, 2501 00 91, 2710 19 81, 2710 19 83, 2710 19 87, 2710 19 91, 2710 19 99, 2710 19 94–2710 19 99, 2834 29 80, 3102 10 90, 3210, 3211, 3212, 3301 12, 3301 13, 3301 24, 3301 29, 3301 30, 3401 11, 3402, 3808 92, 3808 99, 3809, 3811 90, 3814, 3820, 3824, 3917, 3920 kivéve 3920 10, 3921 11, 3921 13, 3921 90 60, 3921 90 90, 3923 kivéve 3923 21, 3925 10, 3925 20, 3925 30, 3925 90 80, 3926 90, 4009, 4010, 4012, 4016, 440711, 440712, 4407 19, 4409 10, 4409 21, 4409 29, 4415 20, 4418, 4421, 4811, 4818 10, 4818 20 10, 4818 20 91, 4818 20 99, 4818 90 10, 4818 90 90, 4819 10, 4820, 4821, 4823 70, 4823 90, 4909, 4910, 4911 10, 4911 91, 4911 99, 6303 92 90, 6306, 6801, 6811 89, 7007 29, 7009 kivéve 7009 10, 7216 61 10, 7306 30 80, 7306 61 92, 7307 99 80, 7308 kivéve 7308 90, 7309, 7310 21 91, 7310 21 99, 7312 90, 7314, 7326, 7606, 7608, 7610, 7616 91, 7616 99 90, 8310, 8418 50, 8418 69, 8418 91, 8418 99, 8419 19, 8419 90 85, 8421 21–8421 29, 8511 40 00, 8511 50 00, 8511 90 00, 8537, 8707, 8708, 8902, 8903 99, 9001, 9004 10 10, 9004 90 10, 9004 90 90, 9021 21 90, 9021 29, 9401 kivéve 9401 10 és 9401 20, 9403, 9404 10, 9405, 9406, 9506 21, 9506 29, 9506 99 90, 9619.

               b)Az 1. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett termékjegyzék a Közös Vámtarifa szerinti nómenklatúra osztályozásának megfelelően

               1.Guadeloupe legkülső régió

               0403 10, 0901 21, 0901 22, 1006 30, 1006 40, 1101, 1701, 1905, 2007, 2009 kivéve 2009 11 91 90, 2009 11 99 98, 2009 19 98 99, 2009 49 19 90, 2009 49 30 91, 2009 49 99 90, 2009 61 10 00, 2009 71 99 90, 2009 79 19 90, 2009 79 98 20, 2009 89 19 90, 2009 89 69 90, 2009 89 73 13, 2009 89 73 99, 2009 89 79 99, 2009 89 96 90, 2009 89 97 29, 2009 89 97 99, 2009 89 99 99, 2009 90 29 80, 2009 90 49 00, 2009 90 51 80, 2009 90 59 39, 2009 90 59 90 és 2009 90 97 00, 2202 10 00, 2202 99 19, 2203, 2208 70
                  3
               , 2208 903, 3925 10 00, 7009 91, 7009 92, 8421 21 00.

               2.Francia Guyana legkülső régió

               0403, 1702, 2007 kivéve 2007 99 33 25 és 2007 99 35 25, 2009 kivéve 2009 11 99 98, 2009 31 19 99, 2009 39 39 19, 2009 39 39 99, 2009 49 30 91, 2009 49 30 99, 2009 89 97 99, 2009 49 99 90, 2009 81 99 90, 2009 89 36 90, 2009 89 97 99, 2009 90 29 80, 2009 90 59 90, 2009 90 97 00 és 2009 90 98 80, 2203, 2208 703, 4401 12 00, 4403 49, 4407 29, 4407 99 96, 4409 29 91, 4409 29 99, 4418 10, 4418 20, 4418 40, 4418 50, 4418 60, 4418 90, 4418 99, 4420 10, 9406 10 00, 9406 90 10, 9406 90 38.

               3.Martinique legkülső régió

               0403 10, 0901 21, 0901 22, 1006 30, 1006 40, 1101 00 11, 1101 00 15, 1701, 1901, 1905, 2006 00 10, 2006 00 35, 2006 00 91, 2007 kivéve 2007 10 99 15, 2007 99 33 15 és 2007 99 39 29, 2008 kivéve 2008 20 51, 2008 50 61 90, 2008 60 50 10, 2008 80 50 90, 2008 93 93 90, 2008 97 51 90, 2008 97 59 90, 2008 99 48 94, 2008 99 48 99, 2008 99 49 80 és 2008 99 99 90, 2009 kivéve 2009 11 99 96, 2009 11 99 98, 2009 19 98 99, 2009 29 99 90, 2009 39 39 19, 2009 39 39 99, 2009 49 30 91, 2009 49 30 99, 2009 49 91 90, 2009 69 51 10, 2009 79 11 91, 2009 79 11 99, 2009 89 97 99
                  4
               , 2009 89 99 994 és 2009 90 59 904, 2203, 2204 21, 2205, 2208 703, 2208 903, 2309 90 96 kivéve 2309 90 96 39, 3917, 3925, 7009 91, 7009 92, 7212 30, 8421 21 00.

               4.Mayotte legkülső régió

               0401, 0403, 0406, 2105, 2202, 3208, 3209, 3210, 3214 10 90, 3401, 3402, 9403 20 80, 9403 30, 9403 40, 9403 50, 9403 60, 9404 29 90.

               5.Réunion legkülső régió

               0905 10, 1512 19, 1514 19 90, 1701, 2002 10, 2005 51 00, 2005 99 80, 2009 kivéve 2009 11 99 96, 2009 19 98 99, 2009 29 99 90, 2009 39 31 19, 2009 69 19 10, 2009 69 51 10, 2009 79 19 90, 2009 79 30 90, 2009 79 98 20, 2009 89 69 90
                  54, 2009 89 73 91, 2009 89 73 99, 2009 89 97 994, 2009 89 99 96, 2009 89 99 994, 2009 90 51 804 és 2009 90 594, 2202 10, 2202 99 19, 2203, 2204 21 79, 2204 21 80, 2204 21 83, 2204 21 84, 2204 29 83, 2204 29 84, 2206 00 59, 2206 00 89, 2208 70
                  63, 2208 903, 2402 20, 3208, 3209, 3214 10 90, 3920 10, 3923 21, 4819 20 00, 7113, 7114, 7115, 7117, 7308 90, 9404 21 10, 9404 21 90, 9404 29 10, 9404 29 90.

               II. MELLÉKLET

               A 4. cikkben említett nyomonkövetési jelentésben feltüntetendő információk

               1.A termelési többletköltségek becslése. A francia hatóságok összefoglaló jelentést küldenek a Bizottságnak, amelynek tartalmaznia kell az annak meghatározásához szükséges adatokat, hogy van-e olyan többletköltség, amely a máshol előállított termékekhez képest növeli a helyi termelés önköltségi árát. Az összefoglaló jelentésben szereplő információknak legalább a következő adatokat kell tartalmazniuk, amennyiben azok rendelkezésre állnak: inputköltségek, tárolási költségek (készletfeleslegek és hosszabb forgási idő), a berendezések túlzott méretével kapcsolatos költségek, a humánerőforrással és a finanszírozással kapcsolatos többletköltségek. Ezeket az adatokat legalább a Harmonizált Rendszer vámtarifaszámai alá tartozó egyes termékkategóriákra vonatkozóan, a Kombinált Nómenklatúra első négy számjegye szerint kell megadni.

               A jelentés a Franciaország által időszakosan továbbra is realizált többletköltségekre vonatkozó „termékismertető adatlapokat” is tartalmazza.

               2.Egyéb támogatások. A francia hatóságok megküldik a Bizottságnak a Martinique, Guadeloupe, Francia Guyana, Mayotte és Réunion régiók legkülső régió jellegéből adódóan a gazdasági szereplők által viselt termelési többletköltségek ellensúlyozására szolgáló összes egyéb támogatási intézkedés listáját.

               3.A köztestületek költségvetésére gyakorolt hatás. Az 1. táblázat kitöltésekor a francia hatóságok becslést adnak az „octroi de mer” differenciált adó alkalmazása következtében beszedett és be nem szedett adók teljes összegéről (euróban).

               1. táblázat

                        Tárgyév*

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Megjegyzések**

                        Adóbevétel-kiesés1

                        Adóbevételek – import2

                        Adóbevételek – helyi termelés3

               Megjegyzések a táblázathoz:

               (1)„Adóbevétel-kiesés”: a helyi termelésre alkalmazott adókülönbözetek (kedvezmények/mentességek) miatt be nem szedett adó teljes összege (euróban). Ezt a termékekre vonatkozóan úgy kell kiszámítani, hogy a helyi piacon értékesített termékek értékét (az export nélkül) meg kell szorozni az alkalmazott adókülönbözettel. Ezt követően a mutatót az egyes termékekre kapott eredmények összeadásával kell kiszámítani.

               (2)„Adóbevételek – import”: a termékek behozatala után beszedett „octroi de mer” adó teljes összege (euróban).

               (3)„Adóbevételek – helyi termelés”: a helyi termelés után beszedett „octroi de mer” adó teljes összege (euróban).

               (*)
                     Előfordulhat, hogy az információk a felsoroltak közül nem minden évre vonatkozóan állnak rendelkezésre.

               (**)
                     Adja meg a relevánsnak ítélt észrevételeket és felvilágosításokat!

               4.Az általános gazdasági teljesítményre gyakorolt hatás. A francia hatóságoknak mindegyik régióra vonatkozóan ki kell tölteniük a 2. táblázatot azoknak az adatoknak a megadásával, amelyek szemléltetik a differenciált adóknak az említett régiók társadalmi-gazdasági fejlődésére kifejtett hatását. A táblázatban előírt mutatók a differenciált adóra jogosult ágazatoknak az ezen legkülső régiók gazdaságának általános teljesítményéhez viszonyított teljesítményére vonatkoznak. Amennyiben egyes mutatók nem állnak rendelkezésre, az ezen régiók általános gazdasági teljesítményére gyakorolt hatásra vonatkozó egyéb adatokat kell megadni.

               2. táblázat

                        Tárgyév*

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Megjegyzések**

                        Regionális szintű bruttó hozzáadott érték

                        -A differenciált adóra jogosult ágazatokban1

                        Teljes regionális foglalkoztatás

                        -A differenciált adóra jogosult ágazatokban1

                        Aktív vállalkozások száma

                        -A differenciált adóra jogosult ágazatokban1

                        Árszínvonalindex – Franciaország kontinentális területe

                        Árszínvonalindex – legkülső régiók

               Megjegyzések a táblázathoz:

               (1)„A differenciált adóra jogosult ágazatok”: azok a gazdasági ágazatok (NACE-definíció vagy hasonlók), amelyekben a termelés (termelési volumen alapján) jellemzően differenciált adómértékben részesül.

               (*)
                     Előfordulhat, hogy az információk a felsoroltak közül nem minden évre vonatkozóan állnak rendelkezésre.

               (**)
                     Adja meg a relevánsnak ítélt észrevételeket és felvilágosításokat!

               5.A rendszer részletezése. A francia hatóságoknak Martinique, Guadeloupe, Francia Guyana, Mayotte és Réunion régiók mindegyikére vonatkozóan minden egyes termékre (HR4-, HR6-, KN8-kód vagy adott esetben 10-es TARIC-kód alatt) és éves bontásban (2009-től 2024-ig) kell kitölteniük a 3. és 4. táblázatot. A jegyzék csak azokat a termékeket tartalmazza, amelyekre differenciált adómérték vonatkozik.

               3. táblázat A termékek és az alkalmazott adómértékek azonosítása.

                        Differenciált adómértékre jogosult termék – vámnómenklatúra (4, 6, 8 vagy 10 számjegy)

                        Tárgyév

                        A külső „octroi de mer” adó mértéke1

                        A belső „octroi de mer” adó mértéke2

                        Alkalmazott adókülönbözet3

                        Megjegyzések*

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

               Megjegyzések a táblázathoz:

               (1)„A külső »octroi de mer« adó mértéke”: a behozatalra alkalmazott „octroi de mer” adó mértéke.

               (2)„A belső »octroi de mer« adó mértéke”: a helyi termelésre alkalmazott „octroi de mer” adó mértéke.

               (3)„Alkalmazott adókülönbözet”: az „octroi de mer” adó belső és külső mértéke közötti különbség.

               (*)
                     Adja meg a relevánsnak ítélt észrevételeket és felvilágosításokat!

               4. táblázat A differenciált adóra jogosult termékek piaci részesedése.

                        Differenciált adómértékre jogosult termék – KN-kód (4, 6, 8 vagy 10 számjegy)*

                        Tárgyév

                        Mennyiség1

                        Összeg (EUR)2

                        Megjegyzések**

                        helyi termelés

                        egység

                        behozatal

                        Piaci részesedés*

                        helyi termelés

                        behozatal

                        Piaci részesedés*

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

               Megjegyzések a táblázathoz:

               (*)
                     az adategyeztetés lehetővé tétele érdekében az első oszlopnak meg kell egyeznie az előző táblázat első oszlopával.

               (1)„Mennyiség”: az „egység” oszlopban meg kell adni a mértékegységet (tonna, hektoliter, darab stb.).

               (2)„Összeg”: a behozatal esetében az összeg megegyezik az adóalappal.

               (*)
                     „Piaci részesedés”: a piaci részesedést a helyi termékek exportjának levonásával kell kiszámítani.

               (**)
                     Adja meg a relevánsnak ítélt észrevételeket és felvilágosításokat!

               6.Szabálytalanságok. A francia hatóságok tájékoztatást nyújtanak az „octroi de mer” differenciált adórendszer alkalmazásával összefüggésben közigazgatási szabálytalanság, különösen adócsalás vagy csempészet tárgyában lefolytatott minden vizsgálatról. Ezenkívül részletes információkkal kell szolgálniuk, vagyis legalább az ügy jellegére, annak értékére és az időszakra vonatkozó adatokat meg kell adniuk.

               7.Panaszok. A francia hatóságok tájékoztatást nyújtanak a helyi, regionális vagy nemzeti hatóságok által az „octroi de mer” differenciált adórendszer alkalmazásával kapcsolatban (a rendszer kedvezményezettjeitől és a nem kedvezményezettektől) kapott panaszokról.

                     (1)

                        A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.) I. melléklete.

                     (2)

                        A nem ökológiai termékek kivételével.

                     (3)

                        Kizárólag a 2208 40 vámtarifaszám alá tartozó rumalapú termékek.

                     (4)

                        Amennyiben a termék Brix-értéke 20-nál több.

                     (5)
                  4
                        Amennyiben a termék Brix-értéke 20-nál több.

                     (6)
                  3
                        Kizárólag a 2208 40 vámtarifaszám alá tartozó rumalapú termékek.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.3.10.
            COM(2021) 112 final
            2021/0057(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a trópusi faanyagok nemzetközi tanácsában a trópusi faanyagokról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodás meghosszabbításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a trópusi faanyagok nemzetközi tanácsában (a továbbiakban: ITTC) a trópusi faanyagokról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodás (a továbbiakban: 2006. évi ITTA, vagy a megállapodás) javasolt meghosszabbításával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló tanácsi határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A trópusi faanyagokról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodás

               A 2006. évi ITTA célja, hogy elősegítse a tartamos erdőgazdálkodás keretében, törvényesen kitermelt trópusi fa nemzetközi kereskedelmének bővülését és diverzifikációját, továbbá támogassa a trópusi fa kitermelésére hasznosított erdőkben a tartamos erdőgazdálkodást. Az Európai Unió a 2006. évi ITTA részes fele
                  1
               .

               A 2006. évi ITTA az 1994. évi ITTA helyébe lépett, míg az első ITTA 1983-ban került elfogadásra (1983. évi ITTA).

               A (2006-ban elfogadott) 2006. évi ITTA 2011. december 7-én lépett hatályba tízéves időtartamra. 2021. december 6-án ezért hatályát veszti, kivéve, ha az ITTC a 2006. évi ITTA 44. cikkének (1) bekezdése alapján minősített szavazással annak meghosszabbításáról, újratárgyalásáról, vagy megszűntetéséről határoz. A 2006. évi ITTA a 44. cikk (2) bekezdése értelmében egy ötéves kezdeti és egy további hároméves időszakra meghosszabbítható.

               2.2.A trópusi faanyagok nemzetközi tanácsa

               A 2006. évi ITTA 6. cikkének (1) bekezdése értelmében az ITTC a Trópusi Faanyagok Nemzetközi Szervezetének (ITTO)
                  2
                legmagasabb szintű hatósága. Az ITTO a világ trópusi erdőinek mintegy 80 %-át, valamint a fa- és fatermék-kereskedelem több mint 90 %-át képviseli. Az ITTO valamennyi tagja alkotja az ITTC-t. Az ITTO tagsága két kategóriára oszlik: a kitermelőkre és a fogyasztókra. A 44. cikk (1) bekezdésének értelmében az ITTC minősített szavazással úgy határozhat, hogy meghosszabbítja, újratárgyalja vagy megszünteti a 2006. évi ITTA-t, míg a 44. cikk (2) bekezdése értelmében a megállapodás egy öt éves kezdeti időtartammal és egy további három éves időtartammal meghosszabbítható. A 12. cikk (1) bekezdése értelmében az ITTC arra törekszik, hogy valamennyi határozatát és ajánlását konszenzussal hozza meg. Amennyiben nem sikerül konszenzusra jutniuk, az ITTC minősített szavazással határoz a 2006. évi ITTA-ról a 44. cikk (1) bekezdésének megfelelően. A 2. cikk (8) bekezdése értelmében a „minősített szavazás” olyan szavazás, amelyhez a jelenlévő és szavazó kitermelő tagok szavazatainak legalább kétharmada és a jelenlévő és szavazó fogyasztó tagok szavazatainak legalább 60%-a szükséges, külön-külön számlálva, azzal a feltétellel, hogy mind a jelenlévő és szavazó kitermelő tagok legalább fele, mind a jelenlévő és szavazó fogyasztó tagok legalább fele leadta a szavazatát. A 7. cikk a) pontja értelmében az ITTC ülés nélkül is hozhat határozatokat.

               Az ITTC tagjai összesen 2000 szavazattal rendelkeznek (a termelők és a fogyasztók külön-külön 1000 szavazattal). Az éves hozzájárulások és szavazatok egyenlően oszlanak meg e két bizottság között. Minden egyes bizottságon belül az egyes tagok díjait és szavazatait a trópusi faanyagok kereskedelme, illetve a kitermelők esetében az országon belüli trópusi erdők kiterjedése alapján számítják ki. Az EU fizeti – a Bizottság által minden tagállam nevében – a hozzájárulások legnagyobb becsült részét az ITTO igazgatási költségvetésébe; emellett a legtöbb szavazattal (és a legtöbb fogyasztó taggal) rendelkezik, és minősített szavazás esetén blokkoló kisebbséget alkothat.

               2.3.A 2006. évi ITTA tervezett meghosszabbítása

               Az ITTO súlyos pénzügyi problémákkal szembesült, amelyek a titkárság egykori vezetőségének rossz tőkebefektetéseihez kapcsolódtak, melyek a 2012–2015 közötti időszakban 18 millió USD veszteséget eredményeztek.

               Az ITTO a projektek és tevékenységek pénzügyi és irányítási hiányosságainak kezelése révén a pénzügyi helyreállításnak még egy korai szakaszában van, és megkezdte pénzügyi struktúrájának reformját. Az új pénzügyi struktúra kísérleti szakasza 2022-ig tart.

               A 2006. évi ITTA meghosszabbítása megfelelő időt biztosít az ITTO-nak és tagjainak ahhoz, hogy folytassák a szervezet pénzügyi struktúrájának megreformálására irányuló munkát, valamint ahhoz, hogy az ITTO teljes mértékben stabilizálhassa pénzügyi helyzetét és megállapíthassa, hogy a 2006. évi ITTA-t a jövőben alá kell-e vetni jelentős felülvizsgálatnak.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A tervezett jogi aktus az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése alapján az Unió által képviselendő álláspontról szóló tanácsi határozat.

               E javaslat célja, hogy a Bizottság felhatalmazást kapjon a Tanácstól arra, hogy az ITTC-n belül az Unió nevében egyetértését adja vagy szavazzon a 2006. évi ITTA meghosszabbítása mellett.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  3
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az ITTC által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2021/0057 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a trópusi faanyagok nemzetközi tanácsában a trópusi faanyagokról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodás meghosszabbításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A trópusi faanyagokról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodást (2006. évi ITTA)az Unió a 2011/731/EU tanácsi határozat
                  4
                révén megkötötte, és a megállapodás 2011. december 7-én hatályba lépett.

               (2)A 2006. évi ITTA 44. cikkének (1) bekezdése értelmében a megállapodás a hatálybalépését követően tíz évig – 2021. december 6-ig – marad hatályban, kivéve, ha a trópusi faanyagok nemzetközi tanácsa a 12. cikk szerinti minősített szavazással úgy határoz, hogy az említett cikk rendelkezéseivel összhangban meghosszabbítja, újratárgyalja vagy megszünteti azt.

               (3)A trópusi faanyagok nemzetközi tanácsa – a trópusi faanyagokról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodás 6. cikke értelmében a Trópusi Faanyagok Nemzetközi Szervezetének (ITTO) legfelsőbb hatóságaként – úgy határozhat, hogy a 2006. évi ITTA-t a 44. cikk (2) bekezdésének megfelelően kétszer, egy ötéves kezdeti és egy további hároméves időszakra meghosszabbítja.

               (4)A trópusi faanyagok nemzetközi tanácsa a trópusi faanyagokról szóló 2006. évi ITTA meghosszabbításáról vagy a 2021 novemberében tartandó 57. ülésén, vagy az ülésszakok között, az ülések nélküli döntéshozatali folyamat keretében határoz.

               (5)A 2006. évi ITTA ötéves kezdeti időszakra történő meghosszabbítása az Európai Unió érdekében áll, mivel az ITTO még mindig a pénzügyi helyreállítás kezdeti szakaszában tart, és pénzügyi struktúrájának reformja is folyamatban van.

               (6)Ezért helyénvaló meghatározni a trópusi faanyagok nemzetközi tanácsában képviselendő uniós álláspontot.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió által a trópusi faanyagok nemzetközi tanácsában képviselt álláspont az, hogy az Unió a hozzájárulását adja a trópusi faanyagokról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodás ötéves kezdeti időszakra történő meghosszabbításához vagy megszavazza azt.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 2007/648/EK határozata (2007. szeptember 26.) a trópusi faanyagokról szóló, 2006. évi nemzetközi megállapodásnak az Európai Közösség nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 262., 2007.10.9., 6-7. o.)

                     (2)

                        Az ITTO az 1983. évi ITTA-val jött létre.

                     (3)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (4)

                        A Tanács 2011/731/EU határozata (2011. november 8.) a trópusi faanyagokról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről (HL L 294., 2011.11.12., 1. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2021.3.11.
            COM(2021) 116 final
            2021/0061(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottságban (CESNI) és a Rajnai Hajózási Központi Bizottságban (CCNR) a harmonizált folyami információs szolgáltatásokra vonatkozó szabványok elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               Ez a javaslat a folyami információs szolgáltatások európai szabványának (ES-RIS, 2021/1. kiadás) tervezett elfogadásával összefüggésben a belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottság (CESNI) 2021. április 15-i ülésén és a Rajnai Hajózási Központi Bizottság (CCNR) 2021. június 2-i plenáris ülésén az Unió által képviselendő álláspont kialakítását érinti.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.A CCNR és a CESNI

               A Rajnai Hajózási Központi Bizottság (CCNR) egy nemzetközi szervezet, amely a rajnai belvízi közlekedés területén szabályozási hatáskörrel rendelkezik. A CCNR részes felei négy uniós tagállam (Belgium, Franciaország, Németország, Hollandia) és Svájc.

               Az 1868. október 17-én Mannheimben aláírt, felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény meghatározza a Rajna belvízi hajózási célú használatát szabályozó jogi keretet, és megállapítja a CCNR feladatait. A jelenleg alkalmazandó egyezmény az 1963. november 20-án elfogadott és 1967. április 14-én hatályba lépett, a felülvizsgált rajnai hajózási egyezményt módosító egyezmény. A szervezet évente két plenáris ülést tart. Ezeken a CCNR-tagállamok képviselői vesznek részt. A plenáris ülés a CCNR döntéshozó szerve; ez fogadja el a Központi Bizottság határozatait. Mindegyik állam egyszavazattal rendelkezik, és a határozatokat egyhangúlag hozzák meg. Ezek a határozatok jogilag kötelező erejűek. Az Európai Unió nem tagja a CCNR-nek.

               2015-ben a CCNR határozatot fogadott el a belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottság létrehozásáról (Comité Européen pour l’élaboration de Standards dans le domaine de Navigation Intérieure – CESNI). Ennek feladata többek között műszaki szabványok elfogadása különböző területekre – különösen a hajókra, az információs technológiára és a személyzetre – vonatkozóan, ezeknek a szabványoknak és a kapcsolódó eljárásoknak az egységes értelmezése, valamint hajózásbiztonsági, környezetvédelmi és egyéb hajózási területekkel kapcsolatos tanácskozások tartása.

               A CESNI a CCNR-tagállamokat képviselő szakértőkből áll, akik államonként egy-egy szavazattal rendelkeznek. Az Európai Unió nem tagja a CESNI-nek. Szavazati jog nélkül azonban részt vehet a CESNI munkájában, más olyan nemzetközi szervezetekkel együtt, amelyeknek küldetése kapcsolódik a CESNI tevékenységi területeihez.

               2.2.A CESNI és a CCNR tervezett jogi aktusa

               2021. április 15-i ülésén a CESNI várhatóan elfogadja a folyami információs szolgáltatásokra vonatkozó európai szabvány első kiadását (ES-RIS, 2021/1. kiadás).

               2019 és 2020 folyamán a CESNI szakértői elkészítették az ES-RIS 2021/1 szabvány tervezetét. Ez lesz a RIS szabványok CESNI általi első kiadása, amely az ES-RIS jövőbeli felülvizsgálatának alapját képezi. Az ES-RIS 2021/1 szabvány tartalmazza a közösségi belvízi közlekedésre vonatkozó harmonizált folyami információs szolgáltatásokról (RIS) szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  1
                és a Bizottság által az említett irányelv 5. cikke alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusok által szabályozott területekre vonatkozó műszaki előírásokat. A végrehajtási jogi aktusokban szereplő műszaki előírásoknak a 2005/44/EK irányelv II. mellékletében meghatározott műszaki elveken kell alapulniuk és figyelembe kell venniük a releváns nemzetközi szervezetek által ezen a téren végzett munkát (pl. CCNR, ENSZ EGB). Az ES-RIS szabvány ezen első kiadása a műszaki előírások tartalmát nem módosította. Az ES-RIS szabvány részei és mellékletei tartalmazzák a vonatkozó szabványokat, tehát nem csupán hivatkoznak az ENSZ EGB által kiadott dokumentumokra. Emellett az ES-RIS 2021/1 szabvány magában foglalja a belvízi hajózásban alkalmazott automatikus azonosító rendszer 2021/3.0 számú vizsgálati szabványát, amelyet a CESNI 2020. október 13-án fogadott el, és amely az (EU) 2020/1508 tanácsi határozat
                  2
                tárgyát képezte.

               Az ES-RIS 2021/1 szabvány az alábbi, RIS-re vonatkozó műszaki szabványokat fedi le:

               I. rész: Szabványos elektronikus térképmegjelenítő és információs rendszerek a belvízi hajózásban

               II. rész: A belvízi hajózásban alkalmazott standard hajó-helyzetmegállapítás és -nyomonkövetés

               III. rész: A belvízi hajózásban alkalmazott automatikus azonosító rendszer fedélzeti berendezéseinek üzemeltetési és teljesítménykövetelményei, vizsgálati módszerei és előírt vizsgálati eredményei (a belvízi hajózásban alkalmazott automatikus azonosító rendszer vizsgálati szabványa).

               IV. rész: Szabványos elektronikus hajózási adatszolgáltatás a belvízi hajózásban

               V. rész: Hajósoknak szóló standard hirdetmények

               Az ES-RIS rendszeresen frissítésre fog kerülni a CESNI munkacsoport észrevételeinek figyelembevételével. Az ES-RIS rendszeres naprakésszé tételére az alábbiak érdekében van szükség:

               –a belvízi hajózási biztonság magas szintjének fenntartása,

               –a technikai fejlődés követése,

               –az uniós jogi kerettel és a nemzetközi követelményekkel való összeegyeztethetőség biztosítása.

               2020. október 13-i ülésén a CESNI úgy döntött, hogy 2021. április 15-i ülésének napirendjére veszi az ES-RIS 2021/1 szabvány elfogadását. E 2021. április 15-i ülés előtt várhatóan már csak kisebb módosításokra fog sor kerülni a szabványtervezetben. Az ES-RIS 2021/1 szabvány egy kifejezetten erre a célra kialakított weboldalon (cesni.eu) fog megjelenni. Valamennyi uniós tagállam (védett) hozzáféréssel rendelkezik a fent említett szabványtervezetekhez.

               Az ES-RIS 2021/1 szabványban szereplő műszaki előírások megfelelnek a 2005/44/EK irányelv jogi keretében már elfogadott műszaki előírásoknak
                  3
               .

               A CCNR határozatot fog elfogadni a CCNR-rendeletek módosításáról annak érdekében, hogy az említett rendelet hivatkozzon az ES-RIS 2021/1 szabványra.

               A harmonizált folyami információs szolgáltatásokra vonatkozó két meglévő jogi rendszer (Rajna és EU) egységességének érdekében helyénvaló összehangolni az idevágó szabványokat. Míg a vonatkozó uniós jogszabályok már hatályban vannak, a CCNR-rendeletek 2022. április 25-től fognak hivatkozni az ES-RIS 2021/1 szabványra. Ez a dátum megegyezik az (EU) 2019/1744 bizottsági végrehajtási rendelet – a 2005/44/EK irányelv alapján hatályba lépett legutóbbi végrehajtási jogi aktus – alkalmazási határidejével.  Így biztosítható lesz a végrehajtási ütemterv harmonizációja.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az uniós álláspontra azért van szükség, mert a tervezett jogi aktusok tárgya olyan területet érint, amely az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, valamint biztosítani kell, hogy az uniós érdekeket kellőképpen figyelembe vegyék a harmonizált folyami információs szolgáltatások (RIS) szabványainak kidolgozására vonatkozó határozatok elfogadásakor. Az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdése értelmében az Unió kizárólagos külső hatáskörrel rendelkezik a szóban forgó szabványok által érintett területeken, mivel e szabványok érinthetik a közös uniós szabályokat. A tagállamoknak a 2005/44/EK irányelv 4. cikkével összhangban, a Bizottság által az említett irányelv 5. cikke szerint elfogadott végrehajtási jogi aktusokban foglalt műszaki előírásoknak megfelelően kell létrehozniuk a RIS-t. A szóban forgó szabványtervezetek tartalma a tervek szerint maradéktalanul összhangban lesz azokkal a szabványokkal, amelyek jelenleg részét képezik a 2005/44/EK irányelv alapján elfogadott kötelező erejű uniós műszaki előírásoknak, amelyeket az (EU) 2018/2032, az (EU) 2018/1973, az (EU) 2019/838 és az (EU) 2019/1744 végrehajtási rendelet tartalmaz. Ezek a szabványok a folyami információs szolgáltatásokra vonatkozó műszaki előírásokhoz kapcsolódnak, amelyeket a 2005/44/EK irányelv (3) preambulumbekezdése fényében figyelembe kell venni az említett irányelv 5. cikke szerinti kötelező érvényű műszaki előírások elfogadásakor.

               A CESNI szakértőinek szintjén az ES-RIS műszaki szabvány kidolgozását alapos előkészítés előzte meg. Számos köz- és magánszférabeli szakértővel folyt konzultáció ebben a vonatkozásban. A szabványok kidolgozása során a CESNI szintjén a következő technikai találkozókra került sor:

               –munkacsoporti ülések (2019. február 13–14., 2019. december 11–12., 2020. április 1–2., 2020. június 23–26., 2020. szeptember 2–3.), és

               –bizottsági ülés (2020. október 13.).

               Ezek a találkozók lehetővé tették, hogy szakértői szinten megállapodás szülessen a harmonizált folyami információs szolgáltatások szabványairól.

               Az Unió javasolt álláspontja az, hogy az ES-RIS 2021/1 szabványt el kell fogadni, mivel a szabvány elősegíti a belvízi hajózás legmagasabb szintű biztonságát, követi az ágazat műszaki fejlődését, és biztosítja az európai folyami információs szolgáltatások összeegyeztethetőségét

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-e a szóban forgó szervnek vagy részes fele-e a megállapodásnak.
                  4

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  5
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Mind a CESNI, mind a CCNR nemzetközi megállapodással létrehozott szervek.

               Jóllehet a CESNI által elfogadott szabályok önmagukban nem kötelező erejűek, a CCNR tagjaira nézve azonban azok lesznek, miután a CCNR módosítja a RIS műszaki előírásaira vonatkozó szabályozási keretét azáltal, hogy hivatkozik a CESNI által elfogadott szabványokra és a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény alkalmazásának keretében kötelezővé teszi őket. A rajnai szabályzatnak a CCNR tagjaira gyakorolt kötelező ereje az 1868. október 17-i Mannheimi Egyezmény
                  6
                rendelkezéseiből ered.

               Ráadásul az ES-RIS 2021/1 szabvány és annak jövőbeli felülvizsgálatai az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének alkalmazásában joghatással bíró jogi aktusok, mivel döntően képesek befolyásolni az uniós jog tartalmát. A 2005/44/EK irányelv 5. cikke felhatalmazza a Bizottságot, hogy műszaki iránymutatásokat és műszaki előírásokat fogadjon el a RIS támogatása és e szolgáltatások interoperabilitásának biztosítása érdekében. Az irányelv (3) preambulumbekezdése úgy fogalmaz, hogy biztonsági okokból és a páneurópai harmonizáció érdekében az ilyen közös követelmények és műszaki előírások tartalmának a releváns nemzetközi szervezetek, különösen a Rajnai Hajózási Központi Bizottság (CCNR) és az Egyesült Nemzetek Szövetségének Európai Gazdasági Bizottsága (UNECE) e téren végzett munkájára kell épülnie.

               Az ES-RIS 2021/1 szabvány a 2005/44/EK irányelv 5. cikkének keretében eddig elfogadottaknak megfelelő műszaki előírásokat fog tartalmazni. A Mannheimi Egyezmény értelmében a RIS-re alkalmazandó műszaki előírásokat össze fogják hangolni a 2005/44/EK irányelv keretében elfogadottakkal, és az ES-RIS 2021/1 szabvány bármely jövőbeli felülvizsgálata közvetlen hatással lesz az e területre vonatkozó uniós vívmányokra.

               A CCNR által elfogadandó határozat, amely az ES-RIS 2021/1 szabványra való hivatkozás beillesztésével módosítja a CCNR-rendeleteket, a CCNR részes feleire nézve jogilag kötelező erejű jogi aktus lesz, ugyanakkor nem egészíti ki és nem módosítja a Mannheimi Egyezmény intézményi keretét.

               Ezért meg kell határozni az Unió által a CESNI-ben és a CCNR-ben a harmonizált folyami információs szolgáltatásokra vonatkozó szabványok elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontot.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös közlekedéspolitikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 91. cikkének (1) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 91. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2021/0061 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottságban (CESNI) és a Rajnai Hajózási Központi Bizottságban (CCNR) a harmonizált folyami információs szolgáltatásokra vonatkozó szabványok elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény módosításáról szóló, 1963. november 20-án Strasbourgban aláírt egyezmény – amely módosította a 1868. október 17-én Mannheimban aláírt, felülvizsgált rajnai hajózási egyezményt – a 1967. április 14-én lépett hatályba.

               (2)A megállapodás 1. cikke értelmében a Rajnai Hajózási Központi Bizottság (CCNR) módosíthatja a folyami információs szolgáltatásokra (RIS) vonatkozó szabályozási keretét azáltal, hogy hivatkozik a belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottság (CESNI) által elfogadott szabványokra, valamint a felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény alkalmazása keretében kötelezővé teszi ezeket a szabványokat.

               (3)A CESNI 2015. június 3-án jött létre annak érdekében, hogy különféle területeken – különösen a hajók, az információtechnológia és a személyzet vonatkozásában – műszaki szabványokat dolgozzon ki a belvízi hajózást érintően.

               (4)A belvízi hajózási ágazatban az uniós intézkedéseknek a folyami információs szolgáltatások tekintetében az Unióban alkalmazandó műszaki előírások kidolgozásakor az egységesség biztosítására kell irányulniuk.

               (5)A hatékony közlekedés és a biztonságos belvízi hajózás érdekében fontos, hogy a folyami információs szolgáltatások összeegyeztethetők, illetve az Európa-szerte eltérő jogi szabályozások által megengedett lehető legnagyobb mértékben harmonizáltak legyenek.

               (6)2021. április 15-i ülésén a CESNI várhatóan elfogadja a folyami információs szolgáltatásokra vonatkozó, 2021/1 számú európai szabványt (ES-RIS).

               (7)Az ES-RIS 2021/1 szabvány egységes műszaki előírásokat és szabványokat állapít meg a RIS támogatása és e szolgáltatások interoperabilitásának biztosítása érdekében. A szóban forgó műszaki előírások és szabványok megegyeznek azokkal, amelyeket a 2005/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  7
                előír, különösen az alábbi területeken: a belvízi hajózás elektronikus térképmegjelenítő és információs rendszere, elektronikus hajózási adatszolgáltatás, hajóparancsnokoknak szóló hirdetmények, hajó-helyzetmegállapító és nyomon követő rendszerek, valamint a RIS használatához szükséges berendezések kompatibilitása.

               (8)A RIS műszaki előírásainak a 2005/44/EK irányelv II. mellékletében meghatározott műszaki elveken kell alapulniuk, és figyelembe kell venniük a releváns nemzetközi szervezetek által ezen a téren végzett munkát.

               (9)Helyénvaló meghatározni az Unió által a CESNI-ben képviselendő álláspontot, mivel az ES-RIS 2021/1 szabvány meghatározó módon befolyásolhatja az uniós szabályozás tartalmát, nevezetesen a 2005/44/EK irányelv keretében elfogadott kötelező érvényű műszaki előírásokat.

               (10)2021. június 2-i plenáris ülésén a CCNR várhatóan olyan határozatot fog elfogadni, amely módosítja a CCNR-rendeleteket annak érdekében, hogy az említett rendeletek hivatkozzanak az ES-RIS 2021/1 szabványra. Ezért az Unió által a CCNR-ben képviselendő álláspontot is helyénvaló meghatározni.

               (11)Az Unió nem tagja sem a CCNR-nek, sem a CESNI-nek. Az Unió álláspontját az említett szervekben tagsággal rendelkező uniós tagállamok közösen eljárva képviselik,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)A belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottság (CESNI) 2021. április 15-i ülésén az Unió által képviselendő álláspont az, hogy hozzá kell járulni a folyami információs szolgáltatásokra vonatkozó, 2021/1 számú európai szabvány (ES-RIS) elfogadásához.

               (2)A Rajnai Hajózási Központi Bizottságnak (CCNR) a folyami információs szolgáltatásokat megállapító plenáris ülésén az Unió által képviselendő álláspont az, hogy támogatni kell a CCNR-szabályzatnak az ES-RIS 2021/1 szabványban foglaltakkal való összehangolását célzó valamennyi javaslatot.

               2. cikk

               (1)Az 1. cikk (1) bekezdésében említett álláspontot az Unió azon tagállamai képviselik együttesen eljárva, amelyek tagjai a CESNI-nek.

               (2)Az 1. cikk (2) bekezdésében említett álláspontot az Unió azon tagállamai képviselik együttesen eljárva, amelyek tagjai a CCNR-nek.

               3. cikk

               Az 1. cikk szerinti álláspontokat érintő kismértékű technikai változtatások újabb tanácsi határozat nélkül is elfogadhatók.

               4. cikk

               Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2005/44/EK irányelve (2005. szeptember 7.) a közösségi belvízi közlekedésre vonatkozó harmonizált folyami információs szolgáltatásokról (RIS) (HL L 255., 2005.9.30., 152. o.).

                     (2)

                        A Tanács (EU) 2020/1508 határozata (2020. október 12.) a belvízi hajózási szabványok kidolgozásáért felelős európai bizottságban (CESNI) és a Rajnai Hajózási Központi Bizottságban (CCNR) a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelményekkel kapcsolatos szabványok elfogadása tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról (HL L 345., 2020.10.19., 6. o.).

                     (3)

                        A Bizottság (EU) 2018/2032 végrehajtási rendelete (2018. november 20.) a hajósoknak szóló hirdetményekre vonatkozó műszaki előírásokról szóló 416/2007/EK bizottsági rendelet módosításáról (HL L 332., 2018.12.28., 1. o.);
                        a Bizottság (EU) 2018/1973 végrehajtási rendelete (2018. december 7.) a 2005/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben említett, a belvízi közlekedésben alkalmazott elektronikus térkép-megjelenítő és információs rendszerre (a belvízi közlekedésben alkalmazott ECDIS) vonatkozó műszaki előírásokról szóló 909/2013/EU végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 324., 2018.12.19., 1. o.);
                        a Bizottság (EU) 2019/838 végrehajtási rendelete (2019. február 20.) a hajó-helyzetmegállapító és -nyomonkövető rendszerekre vonatkozó műszaki előírásokról és a 415/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 138., 2019.5.24., 31. o.);
                        a Bizottság (EU) 2019/1744 végrehajtási rendelete (2019. szeptember 17.) a belvízi hajózásban alkalmazott elektronikus hajózási adatszolgáltatásra vonatkozó műszaki előírásokról és a 164/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 273., 2019.10.25., 1. o.).

                     (4)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (5)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (6)

                        Az 1963. november 20-án módosított, 1868. október 17-i felülvizsgált rajnai hajózási egyezmény.

                     (7)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2005/44/EK irányelve (2005. szeptember 7.) a közösségi belvízi közlekedésre vonatkozó harmonizált folyami információs szolgáltatásokról (RIS) (HL L 255., 2005.9.30., 152. o.).