               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.10.9.
            COM(2020) 960 final
            2020/0299(BUD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
            a Horvátországnak és Lengyelországnak természeti katasztrófával kapcsolatban nyújtandó segítség, valamint a Horvátországnak, Németországnak, Görögországnak, Magyarországnak, Írországnak, Portugáliának és Spanyolországnak népegészségügyi szükséghelyzettel kapcsolatban fizetendő előlegek biztosítása céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat háttere

               E határozat tárgya az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: az EUSZA) a 2012/2002/EK tanácsi rendelet
                  1
                (a továbbiakban: a rendelet) szerinti igénybevétele 823 548 633 EUR összegben, mely a Horvátországnak és Lengyelországnak a 2020-ban ott bekövetkezett természeti katasztrófákkal, valamint a hét tagországnak (Horvátországnak, Németországnak, Görögországnak, Magyarországnak, Írországnak, Portugáliának és Spanyolországnak) a Covid19-világjárvány által 2020 elején okozott jelentős népegészségügyi szükséghelyzettel kapcsolatban történő támogatásnyújtást szolgálja. A javaslatot kísérő 9/2020. számú költségvetés-módosítási tervezetben
                  2
                a Bizottság javasolja a szükséges kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok beállítását a 2020. évi általános költségvetésbe.

               2.Információk és feltételek

               2.1.Horvátország – a Zágráb városát, valamint a Zágráb és a Krapina-Zagorje megyét sújtó, 2020. márciusi földrengés

               (1)2020. június 10-én a Horvát Köztársaság (a továbbiakban: Horvátország) az EUSZA-ból származó hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be a Zágráb városát, valamint a Zágráb és a Krapina-Zagorje megyét sújtó 2020. március 22-i földrengést követő szükségintézkedések és helyreállítási intézkedések finanszírozására.

               (2)A kérelmet a katasztrófa által okozott első káreseményt követő tizenkét héten belül nyújtották be, és a kérelem a rendelet 4. cikkében előírt valamennyi információt tartalmazza.

               (3)A földrengés természeti eredetű, így az EUSZA alkalmazási területének hatálya alá tartozik.

               (4)A horvát hatóságok a teljes közvetlen kárt 11 572 586 387 EUR-ra becsülték. Ez az összeg Horvátország bruttó nemzeti jövedelmének (GNI) 22,9 %-át teszi ki, és meghaladja az EUSZA igénybevételéhez szükséges, a „jelentős katasztrófa” küszöbértéket, mely 303,3 millió EUR (Horvátország 2020. évi GNI-jének 0,6 %-a). A katasztrófa ezért „jelentős természeti katasztrófának” minősül, így a rendelet alkalmazási területének hatálya alá tartozik.

               (5)Az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulás összege kiszámításának alapját a teljes közvetlen kár képezi. A pénzügyi hozzájárulás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott szükségintézkedésekre fordítható.

               (6)A bizottsági szolgálatok a rendelettel és különösen annak 2., 3. és 4. cikkével összhangban alaposan megvizsgálták a kérelmet. 2020. július 17-én a Bizottság kiegészítő tájékoztatást kért Horvátországtól a lakóépületek és oktatási létesítmények javítási költségeinek becsléséhez használt módszertanról. Horvátország 2020. július 28-án és 31-én benyújtotta a kért információkat, lehetővé téve a Bizottság számára, hogy véglegesítse értékelését.

               (7)Kérelmükben a horvát hatóságok részletesen ismertetik a kárt okozó eseményt és a kár jellegét. A leginkább érintett terület Zágráb városa, valamint Zágráb és Krapina-Zagorje megye, amelyek 1,23 millió lakost számlálnak, közülük 1,18 millióan olyan településeken és városokban élnek, ahol természeti katasztrófát jelentettek be. A Richter-skála szerinti 5,5-ös erősségű földrengés volt 1880 óta a legerősebb, amely Zágrábot sújtotta. 27 személy sebesült meg, egy pedig a sérülések miatt meghalt.

               (8)A földrengés jelentős strukturális károkat okozott az épületállományban, elsősorban a lakó- és középületekben (pl. oktatási létesítményekben, kórházakban, intézmények épületeiben). A horvát hatóságok becslése szerint 26 000 épületben keletkezett kár (az épületek körülbelül 5 %-ában súlyos, 20 %-ában mérsékelt és 74 %-ában enyhe a kár). Becslések szerint 30 000 ember kényszerült elhagyni lakóhelyét; a horvát kormány támogatást nyújtott számukra átmeneti szálláshelyek bérléséhez.

               (9)A földrengés jelentős károkat okozott a Zágráb történelmi városkomplexumában található épületek többségében, valamint egyes kulturális ingatlanokban, főként a külvárosi területeken és a szomszédos megyékben épült templomokban. A Zágráb emblematikus kulturális jelképeként számon tartott katedrális két tornyának egyike összeomlott. A kórházi épületek több mint 80 %-át érintette közvetlenül a földrengés, 17 %-át pedig ideiglenesen vagy tartósan használhatatlannak minősítették. A földrengés számos oktatási létesítményben okozott kárt. Az első értékelés szerint 106, óvodának szánt épületben, 214 iskolaépületben és oktatási központban, valamint 12 kollégiumban keletkezett kár. Ezenkívül a Zágrábi Egyetemet alkotó 36 egység 142 épületben okozott kárról számolt be. Kár érte a 29 tudományos intézetnek otthont adó épületeket is. A teljes kárra, a kapcsolódó költségekre, valamint a katasztrófa társadalmi-gazdasági hatására vonatkozó részletes információkat a „Croatia Earthquake. Rapid Damage and Needs Assessment 2020 (Horvátországi földrengés. 2020. évi gyors kár- és igényfelmérés)” című, a horvát kormány által a Világbank támogatásával készített jelentés tartalmazza.

               (10)A Bizottság szolgálatai által végzett független értékelés megerősítette az érintett területet, valamint a katasztrófa sújtotta lakosság összlétszámát. A közvagyonban és a lakóépületekben okozott károk elemzése megerősítette a károk térbeli eloszlását és az oktatási létesítményekben okozott károkra vonatkozó konkrét számokat. A Bizottság szolgálatainak megkeresésére Horvátország kiegészítő információkkal szolgált, melyek pontosabb képet nyújtottak a kérelemben szereplő teljes költség összetételéről. A Közös Kutatóközpont által kidolgozott és az említett költséget alkalmazó bizottsági költségbecslési módszertannal megállapított teljes közvetlen kár a horvát hatóságok által becsült nagyságrenden belül van.

               (11)Horvátország a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti szükségintézkedések és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 2 270,1 millió EUR-ra becsülte és intézkedéstípusokra bontotta. A legnagyobb rész az – elsősorban oktatási és egészségügyi – infrastruktúra működőképességének helyreállításával, valamint az átmeneti szállással kapcsolatos költségeket érinti.

               (12)A horvát hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségeknek nincs biztosítási fedezete.

               (13)2020. június 10-i kérelmében Horvátország kérte a rendelet 4a. cikkében foglaltak szerinti előleg kifizetését. 2020. augusztus 10-én a Bizottság elfogadta a C(2020) 5575 végrehajtási határozatot, melyben Horvátországnak az EUSZA-ból 88 951 877 EUR előleget ítélt meg, melyet ezt követően kifizetett.

               (14)A katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében jelenleg nincs folyamatban kötelezettségszegési eljárás az országgal szemben.

               (15)A horvát építési törvény 2019. december 28-án hatályba lépett módosításainak 47a. cikke előírja, hogy hosszú távú stratégiát kell elfogadni az épületállomány helyreállítására vonatkozóan, olyan politikákat és intézkedéseket is beleértve, amelyek hozzájárulnak az épületek élettartamát befolyásoló földrengésekkel kapcsolatos kockázatok elleni védelem fokozásához.

               2.2.Lengyelország – a Lengyel-Kárpátalja (Podkarpackie) vajdaságot sújtó, 2020. júniusi árvizek

               (1)2020. augusztus 24-én a Lengyel Köztársaság (a továbbiakban: Lengyelország) az EUSZA-ból való hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be a Lengyel-Kárpátalja (Podkarpackie) vajdaságot sújtó, 2020. júniusi árvizekkel kapcsolatban.

               (2)A kérelmet a katasztrófa által okozott első káreseményt követő tizenkét héten belül nyújtották be, és a kérelem a rendelet 4. cikkében előírt valamennyi információt tartalmazza.

               (3)A nagy mennyiségű csapadék okozta árvíz természeti eredetű, így az EUSZA alkalmazási területének hatálya alá tartozik.

               (4)A kérelemben az eseményt a rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti „regionális természeti katasztrófának” minősítették, mely bármely olyan természeti katasztrófa, amely egy támogatható állam NUTS 2 szintű régiójában olyan közvetlen kárt eredményez, amelynek értéke meghaladja az adott régió bruttó hazai termékének (GDP) 1,5 %-át. A lengyel hatóságok a teljes közvetlen kárt 282 851 202 EUR-ra becsülték. Az okozott kár az érintett Lengyel-Kárpátalja (Podkarpackie) NUTS 2 szintű régió GDP-jének 1,56 %-át teszi ki, amely meghaladja a 270 961 950 EUR küszöbértéket (a regionális GDP 1,5 %-át). Lengyelország kérelme ezért jogosult az EUSZA-ból való támogatásra.

               (5)Az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulási összeg kiszámításának alapját a teljes közvetlen kár képezi. A pénzügyi hozzájárulás csak a rendelet 3. cikkében meghatározott szükségintézkedésekre fordítható.

               (6)Lengyelország nem kérte előleg kifizetését.

               (7)A bizottsági szolgálatok a rendelettel és különösen annak 2., 3. és 4. cikkével összhangban alaposan megvizsgálták a kérelmet. 2020. szeptember 3-án a Bizottság kiegészítő információkat kért Lengyelországtól a vállalkozásoknak, a mezőgazdaságnak és az erdészetnek okozott károk közé tartozó kártípusok (altételek) részletesebb bontásával kapcsolatban. Lengyelország 2020. szeptember 7-én benyújtotta a kért információkat, lehetővé téve a Bizottság számára, hogy véglegesítse értékelését.

               (8)A kérelem részletesen ismerteti a kárt okozó eseményt és a kár jellegét. 2020. június 7. és 2020. június 29. között Lengyel-Kárpátalja (Podkarpackie) vajdaság egész területét időjárási események sorozata sújtotta, melyek erős széllel és heves esőzéssel járó pusztító viharfrontok formáját öltötték. A nagy mennyiségű csapadék okozta hirtelen árvíz a vajdaság déli, délnyugati, délkeleti és központi részét érintette. A heves esőzések miatt gyorsan megemelkedett a fő folyók kis vízfolyásainak és mellékfolyóinak vízszintje, és medrükből kilépve hirtelen elárasztottak több mint 2 000 lakó-, mezőgazdasági és közüzemi épületet. Ebben az időszakban az Állami Tűzoltó Szolgálat és az Önkéntes Tűzoltó Szolgálat egységeit összesen 4 569 eseményhez riasztották, amelyek töltéskoronák erősítéséhez és magasításához, emberek (több mint 400) és ingatlanok evakuálásához, épületek kiszivattyúzásához, közúti csőátereszek tisztításához, kidőlt fák és lehullott ágak eltávolításához kapcsolódtak. Összesen mintegy 4 300 ember villamosenergia-ellátásában keletkezett átmeneti zavar.

               (9)Az árvizek következtében mintegy 251 km szabályozott és szabályozatlan vízfolyás semmisült meg vagy sérült meg. Az árvizek károkat okoztak a hálózati infrastruktúrában, valamint az érintett területen működő vállalkozásokban; az árvíz számos gyártelepet, raktárcsarnokot, gépet és berendezést tett használhatatlanná vagy sodort el. Több mint 2 000 mezőgazdasági termelő is jelentős károkat szenvedett, az érintett terményterület körülbelül 9 000 hektár volt, és számos gazdasági épületben és gépben esett kár.

               (10)Lengyelország a rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti szükségintézkedések és helyreállítási intézkedések elszámolható költségeit 216 180 849 EUR-ra becsülte és intézkedéstípusokra bontotta. A legnagyobb rész a közlekedési infrastruktúra működőképességének helyreállításával, a megelőző infrastruktúra biztosításával, valamint az érintett természeti övezeteknek a talajerózió azonnali hatásainak elkerülése érdekében történő azonnali helyreállításával kapcsolatos költségeket érinti.

               (11)A lengyel hatóságok megerősítették, hogy az elszámolható költségeknek nincs biztosítási fedezete.

               (12)A katasztrófakockázat-megelőzésre és -kezelésre vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása tekintetében jelenleg nincs folyamatban kötelezettségszegési eljárás az országgal szemben.

               2.3.Horvátország, Németország, Görögország, Magyarország, Írország, Portugália és Spanyolország – a Covid19-világjárvány által 2020 elején okozott jelentős népegészségügyi szükséghelyzet

               2019 decemberében ismeretlen eredetű tüdőgyulladásjárványt jelentettek a WHO-nak a kínai Wuhanból. A vírust később a koronavírus új törzseként – koronavírus-betegség 2019 (Covid19) – azonosították, melyet korábban emberekben nem mutattak ki, és amely a súlyos akut légzőszervi szindróma 2 (SARS-CoV-2) által okozott fertőző betegség. A lakosságnak nincs immunitása az új vírussal szemben. A vírus cseppfertőzés útján terjed személyről személyre, és viszonylag gyorsan, nagy számban okoz elsősorban légzőszervi tünetekkel járó megbetegedéseket. 2020. január 30-án a WHO nemzetközi szintű járványügyi szükséghelyzetet hirdetett ki az új koronavírus-járvány miatt.

               2020-ban a koronavírusra való reagálást célzó beruházási kezdeményezés (CRII) részeként a rendeletet módosították, ami lehetővé tette az átfogó uniós reagálást jelentős népegészségügyi szükséghelyzetben azáltal, hogy az uniós szolidaritási alapelvet kiterjesztette a jelentős népegészségügyi szükséghelyzetekre
                  3
               .

               Ezt követően a 2020. június 24-i határidőig a Bizottsághoz 22 kérelem érkezett az alapból származó pénzügyi hozzájárulás iránt a Covid19-világjárvány által 2020 elején okozott jelentős népegészségügyi szükséghelyzet miatt.

               (1)Összesen 19 uniós tagállam (Ausztria, Belgium, Horvátország, Csehország, Észtország, Franciaország, Görögország, Írország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Németország, Olaszország, Portugália, Románia, Spanyolország és Szlovénia) és három csatlakozásra váró ország (Albánia, Montenegró és Szerbia) kért segítséget.

               (2)Hét uniós tagállam (Horvátország, Németország, Görögország, Magyarország, Írország, Portugália és Spanyolország) előlegfizetést kért az EUSZA-ból származó várható hozzájárulásból. A rendelet csak a tagállamok számára teszi lehetővé, hogy az EUSZA keretében előlegfizetést kérjenek.

               (3)A Covid19-világjárvány jelentős népegészségügyi szükséghelyzet, így az EUSZA alkalmazási területének hatálya alá tartozik.

               (4)A Bizottság szolgálatai előzetesen értékelték a fent említett hét tagállamtól beérkezett kérelmeket, és arra a következtetésre jutottak, hogy az EUSZA-ból történő előlegfizetés feltételei mind a hét kérelem esetében teljesülnek.

               (5)A rendelet 4a. cikkének (2) bekezdése értelmében az előleg összege nem haladhatja meg a pénzügyi hozzájárulás várt összegének 25 %-át, és egyetlen esetben sem haladhatja meg a 100 millió EUR-t. Mivel a 2020. évi költségvetésben eredetileg rendelkezésre álló, EUSZA-előlegkifizetésekre vonatkozó előirányzatokat már teljes mértékben felhasználták, a Bizottság a szükséges további források igénybevételét javasolja az EUSZA-ra meghatározott éves felső határon belül.

               (6)Az előzetes értékelés alapján a Bizottság szolgálatai Horvátország, Németország, Görögország, Magyarország, Írország, Portugália és Spanyolország esetében meghatározták az ideiglenesen elfogadott teljes kiadást, kizárólag a fizetendő előleg megállapítása céljából. Abban az esetben, amikor a Bizottság a kiadások egy részét nem elszámolhatónak minősítette, az érintett összeget levonta a teljes összegből. Az előleg kifizetése nem befolyásolja a Bizottság szolgálatai által elvégzendő teljes körű értékelés eredményeit.

               (7)Az előleg összegét figyelembe kell venni, mielőtt a hozzájárulás fennmaradó része kifizetésre kerül a kedvezményezett állam részére.

               (8)A Bizottság visszafizetteti a jogosulatlanul kifizetett előlegeket.

               (9)A rendelet 3. cikkével, 5. cikkének (3) bekezdésével és 6. cikkével összhangban a kedvezményezett állam felelős az egyes intézkedések kiválasztásáért és az EUSZA-ból származó hozzájárulás előlegének végrehajtásáért.

               Következésképpen a Horvátországnak, Németországnak, Görögországnak, Magyarországnak, Írországnak, Portugáliának és Spanyolországnak történő előlegfizetés feltételei mind a hét, az EUSZA-ból nyújtandó pénzügyi hozzájárulás iránti, a Covid19-világjárvány által 2020 elején okozott jelentős népegészségügyi szükséghelyzethez kapcsolódó kérelem esetében teljesülnek.

               2.4.Következtetés

               A fent ismertetett okokból kifolyólag a Horvátország és Lengyelország által benyújtott kérelmekben említett katasztrófák, valamint a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos hét kérelem eleget tesz a rendeletben meghatározott feltételeknek.

               3.Finanszírozás a 2020. évi EUSZA-allokációkból

               A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  4
                (a továbbiakban: a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) és különösen annak 10. cikke – 2011. évi árakon – évi 500 000 000 EUR-s felső határig engedélyezi az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételét. Az EUSZA igénybevételének módozatait az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodás
                  5
                (a továbbiakban: az intézményközi megállapodás) 11. pontja határozza meg.

               Mivel az EUSZA létrehozásának meghatározó oka a szolidaritás, a Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy a támogatást progresszív alapon kell nyújtani. Ez azt jelenti, hogy – a korábbi gyakorlatnak megfelelően – az EUSZA igénybevételét kiváltó „jelentős természeti katasztrófa” küszöbértékét (azaz a 2011. évi árakon számított GNI 0,6 %-a, illetve 3 milliárd EUR közül az alacsonyabbik összeget) meghaladó kárrészre magasabb támogatási intenzitást kell alkalmazni, mint a küszöbértéket nem meghaladó kárrészre. A jelentős katasztrófák esetén odaítélt támogatás meghatározásához eddig a küszöbérték alatt a teljes közvetlen kár 2,5 %-át, a küszöbérték feletti részre pedig a teljes közvetlen kár 6 %-át használták. A regionális katasztrófák és a „szomszédos országokra” vonatkozó rendelkezés alapján elfogadott katasztrófák esetében az arány 2,5 %.

               A hozzájárulás nem haladhatja meg a támogatható intézkedések becsült összes költségét. A támogatást az EUSZA-ról szóló 2002–2003-as éves jelentésben meghatározott, és a Tanács és az Európai Parlament által elfogadott módszer alapján számítják ki.

               A Horvátország és Lengyelország által benyújtott kérelmek alapján az EUSZA-ból nyújtandó támogatás a keletkezett teljes közvetlen kár becsült összértéke alapján a következő:

                        Tagállam

                        A katasztrófa minősítése

                        Teljes közvetlen kár

                        (millió EUR)

                        Az alkalmazott „regionális katasztrófa” küszöbérték
                           [A GDP 1,5 %-a/
                           A legkülső régiók GDP-jének 1 %-a]

                           (millió EUR)

                        A

                        „jelentős

                        katasztrófa”

                        küszöbérték

                        (millió EUR)

                        Az összes közvetlen kár 2,5 %-a a küszöbértékig

                        (EUR)

                        Az összes

                        közvetlen

                        kár 6 %-a

                        a küszöbérték

                        felett

                        (EUR)

                        A javasolt támogatás teljes összege

                        (EUR)

                        Kifizetett előlegek

                        (EUR)

                        HORVÁTORSZÁG

                        Jelentős

                        (2. cikk, (2) bekezdés)

                        11 572,586

                        –

                        303,276

                        7 581 900

                        676 158 623

                        683 740 523

                        88 951 877

                        LENGYELORSZÁG

                        Regionális

                        (2. cikk, (3) bekezdés)

                        282,851

                        270,962

                        –

                        7 071 280

                        –

                        7 071 280

                        ÖSSZESEN

                        690 811 803

               Jelentős népegészségügyi szükséghelyzetek esetén a Bizottság ugyanazt a módszert alkalmazza a támogatási összegek meghatározására, mint a természeti katasztrófák esetében. Ennek megfelelően egy ország a jelentős népegészségügyi szükséghelyzetekre vonatkozó országspecifikus küszöbértékig a támogatható közkiadások teljes összegének 2,5 %-át, valamint a közkiadásoknak a küszöbértéket meghaladó részének 6 %-át kapja meg. Amennyiben e számítás eredményeként a teljes összeg valamennyi ország esetében meghaladja a rendelkezésre álló költségvetési előirányzatokat, az országonkénti összegek arányosan csökkennek.

               A hét ország előlegfizetés iránti kérelmeinek előzetes értékelése alapján a Bizottság Horvátország, Németország, Görögország, Magyarország, Írország, Portugália és Spanyolország esetében meghatározta az ideiglenesen elfogadott, a Covid19 egészségügyi szükséghelyzettel kapcsolatos teljes kiadást, kizárólag a fizetendő előleg megállapítása céljából:

                        Kérelmező ország

                        A kérelemben szereplő közvetlen közkiadások teljes összege
                        (EUR)

                        Az Európai Bizottság által ideiglenesen elfogadott kiadások összesen

                        (EUR)

                        Az alkalmazott „jelentős egészségügyi szükséghelyzet” küszöbérték (millió EUR)

                        Az összes közvetlen kár 2,5 %-a a „jelentős népegészségügyi szükséghelyzet” küszöbértékig
                        (EUR)

                        Az összes közvetlen kár 6 %-a a „jelentős népegészségügyi szükséghelyzet” küszöbérték felett
                        (EUR)

                        Lehetséges támogatási összeg

                        (EUR)

                        25 %-os előlegfizetés

                        (EUR)

                        Horvátország

                        658 771 839

                        652 607 470

                        151,638

                        3 790 950

                        30 058 168

                        33 849 118

                        8 462 280

                        Németország

                        2 079 000 000

                        2 079 000 000

                        1 792,639

                        44 815 975

                        17 181 660

                        61 997 635

                        15 499 409

                        Görögország

                        623 925 000

                        623 925 000

                        551,220

                        13 780 500

                        4 362 300

                        18 142 800

                        4 535 700

                        Magyarország

                        1 997 208 000

                        1 997 208 000

                        385,263

                        9 631 575

                        93 944 140

                        106 348 275

                        26 587 069

                        Írország

                        1 997 000 000

                        1 997 000 000

                        762,921

                        19 073 025

                        74 044 740

                        93 117 765

                        23 279 441

                        Portugália

                        3 470 870 000

                        2 850 870 000

                        598,233

                        14 955 825

                        103 198 020

                        150 114 045

                        37 528 511

                        Spanyolország

                        15 750 543 061

                        2 168 667 388

                        1 792,639

                        44 815 975

                        22 561 703

                        67 377 678

                        16 844 420

                        ÖSSZESEN

                        132 736 830

               Az EUSZA számára 2020-ban rendelkezésre álló éves allokáció 597 546 284 EUR (azaz 2011-es árakon 500 millió EUR). Ezenkívül a 2019. évi allokációból 552 977 761 EUR nem került felhasználásra az említett év végéig, és átvitték a 2020. évre.

               A többéves pénzügyi keretről szóló rendelet
                  6
                10. cikkének (1) bekezdésének megfelelően a 2020. évi eredeti allokáció 25 %-át (149 386 571 EUR-t) 2020. október 1-jéig vissza kell tartani, és az attól a naptól kezdve áll rendelkezésre. Ezért a Szolidaritási Alap keretében a 2020. év egészére rendelkezésre álló maximális összeg 1 150 524 045 EUR.

               Egy 2020. évi, korábbi igénybevételi határozatot követően az EUSZA-t már igénybe vették
                  7
                a következő négy kérelem esetében, ami csökkentette az év végéig rendelkezésre álló teljes összeget:

                        Katasztrófa

                        A javasolt támogatás teljes összege (EUR)

                        PORTUGÁLIA – 2019. évi Lorenzo hurrikán (regionális katasztrófa)

                        8 212 697

                        SPANYOLORSZÁG – 2019. évi szélsőséges időjárás DANA (regionális katasztrófa)

                        56 743 358

                        OLASZORSZÁG – 2019. évi szélsőséges időjárás (jelentős katasztrófa)

                        211 707 982

                        AUSZTRIA – 2019. évi szélsőséges időjárás (szomszédos katasztrófa)

                        2 329 777

                        ÖSSZESEN

                        278 993 814

               Ezért az EUSZA keretében 2020-ban jelenleg rendelkezésre álló maximális összeg 871 530 231 EUR, ami elegendő az igénybevételre vonatkozó határozatban szereplő, fent említett igények fedezésére (823 548 633 EUR, ebből 683 740 523 EUR a horvátországi földrengéssel, 7 071 280 EUR a lengyelországi árvizekkel és 132 736 830 EUR Covid19-kérelmekkel összefüggő előlegkifizetésekkel kapcsolatos igények fedezésére szolgál)
                  8
               .

                        A Szolidaritási Alapból jelenleg rendelkezésre álló összeg:

                        A 2020. évi allokáció

                         597 546 284 EUR

                        Plusz a fel nem használt és 2020-ra átvitt 2019. évi allokáció összege

                        +552 977 761 EUR

                        [a 2020. évi allokáció 25 %-át 2020. október 1-jéig vissza kell tartani]

                        [149 386 571 EUR]

                        Mínusz a következő országoknak javasolt támogatások teljes összege: PT (Lorenzo hurrikán), ES (2019. évi szélsőséges időjárás DANA), IT (2019. évi szélsőséges időjárás) és AT (2019. évi szélsőséges időjárás)

                        –278 993 814 EUR

                        2020. január-szeptember között rendelkezésre álló összeg

                        722 143 660 EUR

                        Jelenleg rendelkezésre álló maximális összeg

                        871 530 231 EUR

                        A Horvátországnak, Lengyelországnak és a Covid19-előlegekként nyújtandó javasolt teljes összeg

                        –823 548 633 EUR

                        2020. december 31-ig rendelkezésre álló fennmaradó összegek

                        47 981 598 EUR

               2020/0299 (BUD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

               a Horvátországnak és Lengyelországnak természeti katasztrófával kapcsolatban nyújtandó segítség, valamint a Horvátországnak, Németországnak, Görögországnak, Magyarországnak, Írországnak, Portugáliának és Spanyolországnak népegészségügyi szükséghelyzettel kapcsolatban fizetendő előlegek biztosítása céljából az Európai Unió Szolidaritási Alapjának igénybevételéről

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

               tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre
                  9
                és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra
                  10
                és különösen annak 11. pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának (a továbbiakban: az alap) célja, hogy az Unió gyors, hatékony és rugalmas módon legyen képes a veszélyhelyzetekre reagálni és kifejezni szolidaritását a jelentős vagy regionális természeti katasztrófák, illetve a jelentős népegészségügyi szükséghelyzet sújtotta régiók lakosságával.

               (2)Az alap éves maximális összege (2011-es árakon számítva) az 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendelet
                  11
                10. cikkében meghatározottaknak megfelelően 500 000 000 EUR.

               (3)Horvátország a Zágráb városát, valamint a Zágráb és a Krapina-Zagorje megyét sújtó, 2020. márciusi földrengés miatt 2020. június 10-én kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére.

               (4)Lengyelország a Lengyel-Kárpátalja (Podkarpackie) vajdaságot sújtó, 2020. júniusi árvizek miatt 2020. augusztus 24-én kérelmet nyújtott be az alap igénybevételére.

               (5)Horvátország, Németország, Görögország, Magyarország, Írország, Portugália és Spanyolország a Covid19-világjárvány által 2020 elején okozott jelentős népegészségügyi szükséghelyzet miatt 2020. június 24-ig kérelmeket nyújtott be az alap igénybevételére. Kérelmében mind a hét tagállam előlegfizetést kért az alapból várható hozzájárulásból.

               (6)Horvátország és Lengyelország természeti katasztrófákkal kapcsolatos kérelmei eleget tesznek az alapból származó pénzügyi hozzájárulás nyújtására vonatkozóan a 2012/2002/EK rendelet 4. cikkében megállapított követelményeknek.

               (7)Az alapot tehát a Horvátországnak és Lengyelországnak nyújtandó pénzügyi hozzájárulás érdekében igénybe kell venni.

               (8)Annak biztosítása érdekében, hogy az Unió 2020. évi általános költségvetésében elegendő költségvetési forrás álljon rendelkezésre, az alapot a Horvátországnak, Németországnak, Görögországnak, Magyarországnak, Írországnak, Portugáliának és Spanyolországnak a jelentős népegészségügyi szükséghelyzettel kapcsolatban fizetendő előlegek céljára igénybe kell venni.

               (9)Az alap igénybevételéhez szükséges idő minimálisra csökkentése érdekében ez a határozat az elfogadásának napjától alkalmazandó,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió 2020-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül az Európai Unió Szolidaritási Alapjából az alábbi összegek igénybevételére kerül sor kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok formájában természeti katasztrófákkal kapcsolatban:

               a) 683 740 523 EUR nyújtandó Horvátország részére;

               b) 7 071 280 EUR nyújtandó Lengyelország részére.

               2. cikk

               Az Európai Unió 2020-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének keretein belül az Európai Unió Szolidaritási Alapjából az alábbi kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok igénybevételére kerül sor jelentős népegészségügyi szükséghelyzettel kapcsolatos előlegfizetés céljából:

               a) 8 462 280 EUR nyújtandó Horvátország részére;

               b) 15 499 409 EUR nyújtandó Németország részére;

               c) 4 535 700 EUR nyújtandó Görögország részére;

               d) 26 587 069 EUR nyújtandó Magyarország részére;

               e) 23 279 441 EUR nyújtandó Írország részére;

               f) 37 528 511 EUR nyújtandó Portugália részére;

               g) 16 844 420 EUR nyújtandó Spanyolország részére.

               3. cikk

               Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

               Ezt a határozatot ... [az elfogadásának dátuma
                  12**]-tól/-től kell alkalmazni.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  az Európai Parlament részéről
                        a Tanács részéről

                     (1)

                        HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

                     (2)

                        COM(2020) 961, 2020.10.9.

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/461 rendelete (2020. március 30.).

                     (4)

                        HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

                     (5)

                        HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (6)

                        A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről.

                     (7)

                        Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának a Portugáliának, Spanyolországnak, Olaszországnak és Ausztriának szóló segítségnyújtás céljából történő igénybevételéről szóló, 2020. június 18-i (EU) 2020/1076 európai parlamenti és tanácsi határozat, amelynek végleges következményeit belefoglalták az aznap elfogadott 4/2020. számú költségvetés-módosításba.

                     (8)

                        A fennmaradó 47 981 598 EUR 2020-ban nem kerül felhasználásra, a kapcsolódó kötelezettségvállalási előirányzatok átvitelre kerülnek 2021-re.

                     (9)

                        HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

                     (10)

                        HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

                     (11)

                        A Tanács 1311/2013/EU, Euratom rendelete (2013. december 2.) a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről (HL L 347., 2013.12.20., 884. o.).

                     (12)

                        ** A dátumot a Parlament illeszti be a határozatnak a Hivatalos Lapban való kihirdetését megelőzően


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.10.14.
            COM(2020) 656 final
            2020/0295(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága keretében működő Járműelőírások Harmonizálása Világfórumon az ENSZ 0., 13., 16., 17., 44., 55., 83., 93., 94., 95., 100., 115., 137., 144., 151., 152. és 153. számú előírásának módosításaira irányuló javaslatok, a 7., 15. és 18. számú globális műszaki előírás (GTR) módosításaira irányuló javaslatok, az M.R.3 kölcsönösen elfogadott határozat módosításaira irányuló javaslat, valamint a tolató móddal és a kerékpáros- és gyalogosészlelő rendszerrel kapcsolatos két új ENSZ-előírásra irányuló javaslat, továbbá az elektromos járművek teljesítményének meghatározására vonatkozó új globális műszaki előírásra irányuló javaslat tekintetében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT TÁRGYA

               E javaslat tárgya az Unió által az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ EGB) által működtetett Járműelőírások Harmonizálása Világfórumon (29. munkacsoport) képviselendő – új ENSZ-előírások elfogadásával, a meglévő ENSZ-előírások módosításával, az ENSZ új globális műszaki előírásainak elfogadásával, valamint az ENSZ már létező globális műszaki előírásainak és egy határozat módosításával kapcsolatos – álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Az 1958. és az 1998. évi megállapodás

               Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodása (1958. évi felülvizsgált megállapodás) továbbá a kerekes járművekről, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodás (párhuzamos megállapodás) olyan harmonizált követelmények kidolgozására irányul, amelyek célja, hogy felszámolják az ENSZ EGB szerződő felei közötti gépjármű-kereskedelem technikai akadályait, valamint biztosítsák, hogy az ilyen járművek nagy fokú biztonságot nyújtsanak, és óvják a környezetet. A megállapodások az EU vonatkozásában 1998. március 24-én, illetve 2000. február 15-én léptek hatályba. Mindkét megállapodást az ENSZ EGB keretében működő Járműelőírások Harmonizálása Világfórum (29. munkacsoport) kezeli.

               2.2. Az ENSZ EGB keretében működő Járműelőírások Harmonizálása Világfórum (29. munkacsoport)

               A 29. munkacsoport egyedülálló keretet kínál a gépjárművekkel kapcsolatos előírások globális összehangolásához. A 29. munkacsoport az ENSZ intézményi keretében működő állandó munkacsoport, amelynek külön megbízatása és eljárási szabályzata van. Globális fórumként működik, ahol az érdekeltek megvitathatják a gépjárművekre vonatkozó előírásokat, valamint az 1958. évi felülvizsgált megállapodás és a párhuzamos megállapodás végrehajtását. Az ENSZ bármely tagállama, illetve az ENSZ tagállamai által létrehozott bármely regionális gazdasági integrációs szervezet teljeskörűen részt vehet a 29. munkacsoport tevékenységében és a 29. munkacsoport által kezelt, gépjárművekről szóló megállapodások szerződő felévé válhat. Az Európai Unió e megállapodások részes fele
                  1
               .

               A 29. munkacsoport minden naptári évben háromszor – márciusban, júniusban és novemberben – tart ülést. Minden ülésen új ENSZ-előírásokat, az ENSZ új globális műszaki előírásait (a továbbiakban: ENSZ-GTR-ek), az 1958. évi felülvizsgált megállapodás alapján elfogadott hatályos ENSZ-előírásokban eszközölt változtatásokat vagy a párhuzamos megállapodás alapján elfogadott hatályos ENSZ-GTR-ekben és -határozatokban eszközölt változtatásokat fogadhatnak el a műszaki fejlődéshez igazodóan. A 29. munkacsoport ülései előtt ezeket a módosításokat a 29. munkacsoport szakosodott kisegítő testületei szakmai szempontból megvitatják.

               Ezt követően a 29. munkacsoport szavaz az elfogadandó előírásokról (az elfogadásra a jelenlévő és az 1958. évi felülvizsgált megállapodás szerinti javaslatokra szavazó részes felek minősített többségével, illetve a jelenlévő és a párhuzamos megállapodás szerinti javaslatokra szavazó részes felek egyhangú szavazatával kerülhet sor).

               Az Unió által az új előírásokkal és GTR-ekkel, azok módosításaival, kiegészítéseivel és helyesbítéseivel, valamint a határozatokkal kapcsolatban képviselendő álláspontot a 29. munkacsoport egyes ülései előtt az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével összhangban hozott tanácsi határozat rögzíti.

               2.3. A 29. munkacsoport tervezett jogi aktusa

               2020. november 10-i 182. ülésén a 29. munkacsoport elfogadhatja a 0., 13., 16., 17., 35., 44., 55., 83., 93., 94., 95., 100., 115., 137., 144., 151., 152. és 153. számú ENSZ-előírások módosítására irányuló javaslatokat, a valós vezetési feltételek melletti kibocsátásról szóló új ENSZ-előírásra irányuló javaslatot, a gépjármű mögött lévő veszélyeztetett úthasználók járművezetők általi érzékelését tolató módban segítő eszközök és gépjárművek jóváhagyásáról szóló új ENSZ-előírásra irányuló javaslatot, a gépjárműveknek a kerékpáros- és gyalogosészlelő rendszer tekintetében történő jóváhagyásáról szóló új ENSZ-előírásra irányuló javaslatot, az esemény-adatrögzítőről szóló új ENSZ-előírásra irányuló javaslatot, a 7., 15. és 18. számú globális műszaki előírás módosítására irányuló javaslatokat, az elektromos járművek teljesítményének meghatározásáról szóló új globális műszaki előírásra irányuló javaslatot és a járművek belső levegőminőségéről (VIAQ) szóló M.R.3. kölcsönösen elfogadott határozat módosítására irányuló javaslatot.

               3. AZ UNIÓ ÁLTAL KÉPVISELENDŐ ÁLLÁSPONT

               A 29. munkacsoport működése elősegíti a járművekre vonatkozó szabványok nemzetközi összehangolását. Az 1958. évi megállapodás kulcsszerepet játszik e célkitűzés elérésében, mivel az uniós gyártók annak tudatában alkalmazhatnak egy sor közös típusjóváhagyási előírást, hogy a szerződő felek a nemzeti jogszabályaiknak megfelelőként fogják elismerni a gyártók termékeit. Ez a rendszer tette lehetővé például, hogy a gépjárművek általános biztonságáról szóló 661/2009/EK rendelet több mint 50 uniós irányelvet hatályon kívül helyezzen, és azok helyébe az 1958. évi megállapodás keretében elfogadott vonatkozó előírásokat léptesse.

               Hasonló megközelítést követ az (EU) 2018/858 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  2
               , amely közigazgatási rendelkezéseket és műszaki követelményeket állapít meg minden új jármű, rendszer, alkotóelem és önálló műszaki egység típusjóváhagyására és forgalomba hozatalára vonatkozóan. Az említett rendelet vagy típusjóváhagyási követelmények formájában, vagy az uniós jogszabályok alternatíváiként beépíti az 1958. évi felülvizsgált megállapodás alapján elfogadott előírásokat (a továbbiakban: ENSZ-előírások) az EU típusjóváhagyási rendszerébe.

               Miután a 29. munkacsoport elfogadta az ENSZ-előírások módosításait, illetve új előírásokat fogadott el, és miután az ENSZ EGB ügyvezető titkára értesítette a részes feleket ezekről a jogi aktusokról, hat hónappal később – amennyiben a részes felek blokkoló kisebbséget alkotva nem emelnek kifogást ellenük – a jogi aktusok hatályba léphetnek, és át lehet ültetni őket a részes felek nemzeti jogrendjébe. Az Európai Unióban az átültetés azt követően válik befejezetté, hogy a jogi aktusokat kihirdették az EU Hivatalos Lapjában.

               Ezért meg kell határozni az Unió által képviselendő álláspontot a következő jogi aktusokkal kapcsolatban:

               –a 0., 13., 16., 17., 44., 55., 83., 93., 94., 95., 100., 115., 137., 144., 151., 152. és 153. számú ENSZ-előírás módosítására irányuló javaslatok, amelyek aktualizálják a nemzetközi egészjárműtípus-jóváhagyásra, a nehéz tehergépjárművek fékére, a biztonsági övekre, az ülések szilárdságára, a gyermekbiztonsági rendszerekre, a gépjárművek mechanikus kapcsolószerkezeteire, az M1 és N1 kategóriájú járművek kibocsátására, az első aláfutásgátló berendezésekre, a frontális és oldalirányú ütközés elleni védelemre, az elektromos hajtásláncú járművekre, az utólag beépíthető LNG- vagy CNG-rendszerekre, a frontális ütközésre vonatkozó, az utasbiztonsági rendszereket középpontba állító rendszerekre, a baleset esetén használható segélyhívó rendszerre, a holttérfigyelő rendszerre, az M1 és N1 kategóriájú járművek fejlett vészfékező rendszerére, valamint a járművek üzemanyagrendszere épségének és elektromos erőátviteli rendszere biztonságának hátulról történő ütközés esetén történő biztosítására vonatkozó rendelkezéseket,

               –a gépjármű mögött lévő veszélyeztetett úthasználók járművezetők általi érzékelését tolató módban segítő eszközök és gépjárművek jóváhagyásáról szóló új ENSZ-előírásra irányuló javaslat,

               –a gépjárműveknek a kerékpáros- és gyalogosészlelő rendszer tekintetében történő jóváhagyásáról szóló új ENSZ-előírásra irányuló javaslat,

               –a fejtámlákra, a könnyűgépjárművekre vonatkozó, világszinten harmonizált vizsgálati eljárásokra (WLTP) és az L kategóriájú járművek fedélzeti diagnosztikai rendszereire (OBD) vonatkozó 7., 15. és 18. számú globális műszaki előírás módosítására irányuló javaslatok,

               –az elektromos járművek teljesítményének meghatározásáról szóló új globális műszaki előírásra irányuló javaslat,

               – a járművek belső levegőminőségéről (VIAQ) szóló M.R.3. kölcsönösen elfogadott határozat módosítására irányuló javaslat,

               melyekről a 29. számú munkacsoport a 2020. november 10-én tartandó ülésén fog szavazni. Ezenkívül meg kell határozni az alábbiakkal kapcsolatos uniós álláspontot:

               –az elektronikus stabilitásszabályozó rendszerre vonatkozó, 8. számú ENSZ-GTR-t érintő módosítások kidolgozásának és a fedélzeti akkumulátorok tartósságára vonatkozó új ENSZ-GTR kidolgozásának engedélyezésére irányuló javaslat, valamint

               –a 155. és 156. számú ENSZ-előírás értelmező dokumentumaira irányuló javaslatok, valamint a 155. számú ENSZ-előírás szerinti, a típusjóváhagyási adatcsere-adatbázis (DETA) használatáról szóló iránymutatásra vonatkozó javaslat.

               Az Európai Uniónak indokolt támogatnia a fent említett jogi aktusokat, mert azok teljes mértékben összhangban vannak az Unió belső piaci politikájával a gépjárműipart illetően, és összeegyeztethetők az Unió közlekedés-, éghajlat- és energiapolitikájával. Ezek a jogi aktusok nagyon kedvező hatással vannak az uniós gépjárműipar versenyképességére és az EU nemzetközi kereskedelmére. A szóban forgó jogi aktusok megszavazása elősegíti a technológiai fejlődést, előnyöket kínál a méretgazdaságosság tekintetében, megakadályozza a belső piac széttagolódását, és biztosítja, hogy az Unió egész területén egységes gépjárműipari szabványok érvényesüljenek.

               Ezzel szemben, mivel az Unió nem alkalmazza a 35. számú ENSZ-előírás egységes rendelkezéseit, nincs szükség uniós álláspont kialakítására a 29. munkacsoport által vizsgált, a 35. számú ENSZ-előírás módosítására irányuló javaslattal kapcsolatban.

               A valós vezetési feltételek melletti kibocsátásról szóló új ENSZ-előírásra irányuló javaslat, valamint az esemény-adatrögzítőről szóló új ENSZ-előírásra irányuló javaslat egyelőre nem bocsátható szavazásra az ENSZ EGB 29. munkacsoportjának 2020. novemberi ülésén, ezért azokról tovább kell egyeztetni.

               E javaslat esetében nincs szükség külső szakértői véleményre. A javaslatot ugyanakkor a „Műszaki Bizottság – Gépjárművek” elnevezésű bizottság megvizsgálja.

               4.JOGALAP

               4.1.
                     Eljárási jogalap

               4.1.1.
                     Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  3
               .

               4.1.2.
                     A jelen esetre történő alkalmazás

               A 29. munkacsoport az a testület, amelyben az ENSZ EGB részes felei megvitatják az 1958. évi felülvizsgált megállapodás és a párhuzamos megállapodás végrehajtását.

               A 29. munkacsoport által elfogadandó jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok.

               A tervezett jogi aktusban foglalt ENSZ-előírások kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve, és az ENSZ-GTR-ekkel és -határozatokkal együtt meghatározó módon befolyásolják az uniós szabályozás tartalmát a járművek típusjóváhagyása területén.

               A tervezett jogi aktusok nem egészítik ki és nem módosítják a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.
                     Anyagi jogalap

               4.2.1.
                     Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2. A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a jogszabályok közelítését szolgálja. Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 114. cikke.

               4.3.
                     Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 114. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2020/0295 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága keretében működő Járműelőírások Harmonizálása Világfórumon az ENSZ 0., 13., 16., 17., 44., 55., 83., 93., 94., 95., 100., 115., 137., 144., 151., 152. és 153. számú előírásának módosításaira irányuló javaslatok, a 7., 15. és 18. számú globális műszaki előírás (GTR) módosításaira irányuló javaslatok, az M.R.3 kölcsönösen elfogadott határozat módosításaira irányuló javaslat, valamint a tolató móddal és a kerékpáros- és gyalogosészlelő rendszerrel kapcsolatos két új ENSZ-előírásra irányuló javaslat, továbbá az elektromos járművek teljesítményének meghatározására vonatkozó új globális műszaki előírásra irányuló javaslat tekintetében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A 97/836/EK tanácsi határozattal
                  4
                az Unió csatlakozott az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához (a továbbiakban: az 1958. évi felülvizsgált megállapodás). Az 1958. évi felülvizsgált megállapodás 1998. március 24-én lépett hatályba.

               (2)A 2000/125/EK tanácsi határozattal
                  5
                az Unió csatlakozott a kerekes járművekről, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekre és felszerelésekre vonatkozó globális műszaki előírások kidolgozásáról szóló megállapodáshoz (a továbbiakban: párhuzamos megállapodás). A párhuzamos megállapodás 2000. február 15-én lépett hatályba.

               (3)Az (EU) 2018/858 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  6
                közigazgatási rendelkezéseket és műszaki követelményeket állapít meg minden új jármű, rendszer, alkotóelem és önálló műszaki egység típusjóváhagyására és forgalomba hozatalára vonatkozóan. Az említett rendelet vagy típusjóváhagyási követelmények formájában, vagy az uniós jogszabályok alternatíváiként beépíti az 1958. évi felülvizsgált megállapodás alapján elfogadott előírásokat (a továbbiakban: ENSZ-előírások) az EU típusjóváhagyási rendszerébe.

               (4)Az 1958. évi felülvizsgált megállapodás 1. cikke és a párhuzamos megállapodás 6. cikke értelmében az ENSZ EGB keretében működő Járműelőírások Harmonizálása Világfórum (a továbbiakban: 29. munkacsoport) elfogadhat ENSZ-előírások, ENSZ globális műszaki előírások (a továbbiakban: ENSZ-GTR-ek) és ENSZ-határozatok módosításaira irányuló javaslatokat, valamint új ENSZ-előírásokra, ENSZ-GTR-ekre és ENSZ-határozatokra irányuló javaslatokat a járműjóváhagyások területén. Ezen túlmenően az említett rendelkezések értelmében a 29. munkacsoport elfogadhat új ENSZ-GTR-ek kidolgozására, valamint az ENSZ-GTR-ek érvényességének meghosszabbítására irányuló javaslatokat.

               (5)A Világfórum 2020. november 10-én tartandó 182. ülésén a 29. munkacsoport elfogadhatja a 0., 13., 16., 17., 44., 55., 83., 93., 94., 95., 100., 115., 137., 144., 151., 152. és 153. számú ENSZ-előírások módosítására irányuló javaslatokat, a gépjármű mögött lévő veszélyeztetett úthasználók járművezetők általi érzékelését tolató módban segítő eszközök és gépjárművek jóváhagyásáról szóló új ENSZ-előírásra irányuló javaslatot, a gépjárműveknek a kerékpáros- és gyalogosészlelő rendszer tekintetében történő jóváhagyásáról szóló új ENSZ-előírásra irányuló javaslatot, a 7., 15. és 18. számú globális műszaki előírás módosítására irányuló javaslatokat, az elektromos járművek teljesítményének meghatározásáról szóló új globális műszaki előírásra irányuló javaslatot és a járművek belső levegőminőségéről (VIAQ) szóló M.R.3. kölcsönösen elfogadott határozat módosítására irányuló javaslatot. Ezen túlmenően a 29. munkacsoport a tervek szerint elfogadja a 8. számú ENSZ-GTR módosítása kidolgozásának és a fedélzeti akkumulátorok tartósságára vonatkozó új ENSZ-GTR kidolgozásának engedélyezésére irányuló javaslatot.

               (6)Helyénvaló meghatározni az Unió által a 29. munkacsoportban az említett javaslatok elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontot, mivel az ENSZ-előírások kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve, és az ENSZ-GTR-ekkel és a kölcsönösen elfogadott határozattal együtt meghatározó módon befolyásolják majd az uniós jog tartalmát a jármű-típusjóváhagyás területén.

               (7)A tapasztalatok és a műszaki fejlődés fényében az ENSZ 0., 13., 16., 17., 44., 55., 83., 93., 94., 95., 100., 115., 137., 144., 151., 152. és 153. számú előírása, valamint az M.R.3 számú kölcsönösen elfogadott határozat által érintett egyes elemekkel vagy tulajdonságokkal kapcsolatos követelményeket módosítani kell vagy ki kell egészíteni.

               (8)Ezenkívül módosítani kell a 7., a 15. és a 18. számú ENSZ-GTR bizonyos rendelkezéseit.

               (9)A műszaki fejlődés lehetővé tétele, valamint a járművek biztonságának és a kibocsátások vizsgálatának javítása érdekében két új ENSZ-előírást kell elfogadni a gépjármű mögött lévő veszélyeztetett úthasználók járművezetők általi érzékelését tolató módban segítő eszközök és gépjárművek jóváhagyásáról, valamint a gépjárműveknek a kerékpáros- és gyalogosészlelő rendszer tekintetében történő jóváhagyásáról. Ezzel párhuzamosan egy új globális műszaki előírást kell elfogadni az elektromos járművek teljesítményének meghatározására vonatkozóan.

               (10)A műszaki követelmények továbbfejlesztésének lehetővé tétele érdekében a 8. számú ENSZ-GTR módosítása kidolgozásának és a fedélzeti akkumulátorok tartósságára vonatkozó új ENSZ-GTR kidolgozásának engedélyezésére irányuló javaslatot vagy az ENSZ EGB-nek az ENSZ-GTR-ekkel kapcsolatos munkát támogató szerződő felei, vagy a 29. munkacsoport szakosodott kisegítő testületei által benyújtott kérések alapján kell elfogadni.

               (11)A 155. és 156. számú ENSZ-előírás egységes értelmezésének biztosítása érdekében el kell fogadni a két rendelet értelmező dokumentumaira vonatkozó javaslatokat, valamint a 155. sz. ENSZ-előírás szerinti, a típusjóváhagyások cseréjére szolgáló adatbázis (DETA) használatáról szóló iránymutatásra vonatkozó javaslatot.

               (12)A Tanács 2020. június 16-án elfogadta a 7. számú ENSZ-GTR-rel kapcsolatban képviselendő álláspontról szóló (EU) 2020/848 határozatot
                  7
               , valamint az ENSZ-EGB 29. munkacsoportjának 2020. június 24-én tartott 181. ülésére elfogadta a 8. számú ENSZ-GTR módosítása kidolgozásának és egy, a fedélzeti akkumulátorok tartósságára vonatkozó új ENSZ-GTR kidolgozásának engedélyezésére irányuló javaslatokat. A 29. munkacsoport azonban nem volt abban a helyzetben, hogy a szóban forgó ülésen szavazzon, és úgy határozott, hogy a javaslatokat novemberi ülésszakán ismét szavazásra bocsátja,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az ENSZ EGB keretében működő Járműelőírások Harmonizálása Világfórum 2020. november 10-én tartandó 182. ülésszakán az Unió által képviselendő álláspont az, hogy az e határozat mellékletében felsorolt javaslatok mellett kell szavazni.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     az elnök

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 97/836/EK határozata (1997. november 27.) az Európai Közösségnek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához (1958. évi felülvizsgált megállapodás) való csatlakozásáról (HL L 346., 1997.12.17., 78. o.).A Tanács 2000/125/EK határozata (2000. január 31.) a kerekes járművekről, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodás megkötéséről („párhuzamos megállapodás”) (HL L 35., 2000.2.10., 12. o.).

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/858 rendelete (2018. május 30.) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkotóelemeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről, a 715/2007/EK és az 595/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 2007/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 151., 2018.6.14., 1. o.).

                     (3)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (4)

                        A Tanács 97/836/EK határozata (1997. november 27.) az Európai Közösségnek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához (1958. évi felülvizsgált megállapodás) való csatlakozásáról (HL L 346., 1997.12.17., 78. o.).

                     (5)

                        A Tanács 2000/125/EK határozata (2000. január 31.) a kerekes járművekről, valamint a kerekes járművekre felszerelhető és/vagy azokon használható berendezésekről és felszerelésekről szóló globális műszaki előírások kidolgozására irányuló megállapodás megkötéséről („párhuzamos megállapodás”) (HL L 35., 2000.2.10., 12. o.).

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/858 rendelete (2018. május 30.) a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkotóelemeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről, a 715/2007/EK és az 595/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 2007/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 151., 2018.6.14., 1. o.).

                     (7)

                        A Tanács (EU) 2020/848 határozata (2020. június 16.) az Európai Unió által az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága keretében működő Járműelőírások Harmonizálása Világfórumon a 13., a 14., a 16., a 22., a 30., a 41., a 78., a 79., a 83., a 94., a 95., a 101., a 108., a 109., a 117., a 129., a 137., a 138., a 140. és a 152. számú ENSZ-előírás módosításaira irányuló javaslatok tekintetében, a 3., a 6., a 7., a 16. és a 19. számú globális műszaki előírás módosításaira irányuló javaslatok tekintetében, az R.E.3 számú összevont határozat módosításaira irányuló javaslat tekintetében, valamint a gépjárművek terén a biztonsággal, a kibocsátásokkal és az automatizálással kapcsolatos öt új ENSZ-előírásra irányuló javaslatok tekintetében képviselendő álláspontról

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.10.14.
            COM(2020) 656 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága keretében működő Járműelőírások Harmonizálása Világfórumon az ENSZ 0., 13., 16., 17., 44., 55., 83., 93., 94., 95., 100., 115., 137., 144., 151., 152. és 153. számú előírásának módosításaira irányuló javaslatok, a 7., 15. és 18. számú globális műszaki előírás (GTR) módosításaira irányuló javaslatok, az M.R.3 kölcsönösen elfogadott határozat módosításaira irányuló javaslat, valamint a tolató móddal és a kerékpáros- és gyalogosészlelő rendszerrel kapcsolatos két új ENSZ-előírásra irányuló javaslat, továbbá az elektromos járművek teljesítményének meghatározására vonatkozó új globális műszaki előírásra irányuló javaslat tekintetében képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

                        Az előírás száma

                        A napirendi pont címe

                        A dokumentum hivatkozási száma
                           1

                        0.

                        Javaslat a 0. számú ENSZ-előírás 03. módosítássorozatára (IWVTA) (ECE/TRANS/WP.29/1153, 32. pont, a WP.29-181-03 alapján)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/101

                        13.

                        Javaslat a 13. számú ENSZ-előírás 11. módosítássorozatának 17. kiegészítésére (nehéz tehergépjárművek féke) (ECE/TRANS/WP.29/GRVA/5, 67. pont, az ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2020/13 alapján)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/119

                        16.

                        Javaslat a 16. számú ENSZ-előírás 07. módosítássorozatának 6. kiegészítésére (biztonsági övek, ISOFIX és i-Size) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, 9. pont és III. melléklet, a GRSP-67-35 által módosított ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/2 alapján).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/112

                        16.

                        Javaslat a 16. számú ENSZ-előírás 08. módosítássorozatának 2. kiegészítésére (biztonsági övek, ISOFIX és i-Size) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, 9. pont és III. melléklet, a GRSP-67-35 által módosított ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/2 alapján).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/113

                        17.

                        Javaslat a 17. számú ENSZ-előírás 10. módosítássorozatára (ülések, ülésrögzítő pontok és fejtámlák szilárdsága) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, 12. bekezdés és IV. melléklet, az ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/8 alapján).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/106

                        44.

                        Javaslat a 44. számú ENSZ-előírás 04. módosítássorozatának 18. kiegészítésére (gyermekbiztonsági rendszerek) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, 33. pont és V. melléklet, a GRSP-67-14 és a GRSP-6731 alapján).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/111

                        55.

                        Javaslat az 55. számú ENSZ-előírás 02. módosítássorozatának 1. kiegészítésére (mechanikus kapcsolószerkezetek) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, XX. pont, a GRSG-118-35 által módosított ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/8 alapján

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/103

                        55.

                        Javaslat az 55. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 9. kiegészítésére (mechanikus kapcsolószerkezetek)

                        (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97), az ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/8 alapján)

                           ECE/TRANS/WP.29/2020/132

                        83.

                        Javaslat a 83. számú ENSZ-előírás 05. módosítássorozatának 13. kiegészítésére (M1 és N1 kategóriájú járművek kibocsátása) (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/81, 8. pont, a IV. melléklettel módosított ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/10 és GRPE-81-21 alapján)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/115

                        83.

                        Javaslat a 83. számú ENSZ-előírás 06. módosítássorozatának 15. kiegészítésére (M1 és N1 kategóriájú járművek kibocsátása) (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/81, 8. pont, a IV. melléklettel módosított ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/10 és GRPE-81-21 alapján)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/116

                        83.

                        Javaslat a 83. számú ENSZ-előírás 07. módosítássorozatának 12. kiegészítésére (M1 és N1 kategóriájú járművek kibocsátása) (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/81, 8. pont, a IV. melléklettel módosított ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/10 és GRPE-81-21 alapján)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/117

                        93.

                        Javaslat a 93. számú ENSZ-előírás 1. kiegészítésére (első aláfutásgátló berendezések) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, XX. pont)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/83

                        94.

                        Javaslat a 94. számú ENSZ-előírás 04. módosítássorozatára (frontális ütközés elleni védelem) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, 17. pont és VI. melléklet, a GRSP-67-20-Rev.1 által módosított ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/4 alapján).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/107

                        95.

                        Javaslat a 95. számú ENSZ-előírás 05. módosítássorozatára (oldalirányú ütközés elleni védelem) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, 18. pont, a GRSP-67-21-Rev.1 által módosított ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/5 alapján).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/108

                        100.

                        Javaslat a 100. számú ENSZ-előírás 03. módosítássorozatára (elektromos erőátviteli rendszerű járművek) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, 19. pont, a GRSP-67-22-Rev.1 által módosított ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/6 alapján).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/109

                        115.

                        Javaslat a 115. számú ENSZ-előírás 9. kiegészítésére (utólag beépíthető LPG- és CNG-rendszerek) (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/81, 28. pont, a VI. melléklettel módosított ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/11 és GRPE-81-37 alapján)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/118

                        137.

                        Javaslat a 137. számú ENSZ-előírás 02. módosítássorozatára (frontális ütközés, középpontban az utasbiztonsági rendszerekkel) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, 25. pont és IX. melléklet, a GRSP-67-18-Rev.1 által módosított ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/7 alapján).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/110

                        144.

                        Javaslat a 144. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 1. kiegészítésére (baleseti segélyhívó rendszerek) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, XX. pont, az ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/13 alapján)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/104

                        151.

                        Javaslat a 151. számú ENSZ-előírás 2. kiegészítésére (holttérfigyelő rendszer [BSIS]) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, XX. pont, a GRSG-118-09 által módosított ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/7 alapján)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/105

                        152.

                        Javaslat a 152. számú ENSZ-előírás 01. módosítássorozatának 1. kiegészítésére (az M1 és N1 kategóriájú járművek fejlett vészfékező rendszerei)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/131

                        153.

                        Javaslat a [153]. számú ENSZ-előírás 1. kiegészítésére (hátulról történő ütközés esetén az üzemanyagrendszer épsége és az elektromos erőátviteli rendszer biztonsága) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, 35. pont és X. melléklet, a GRSP-67-19-Rev.1 alapján).

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/114

                        Új előírás

                        Javaslat egy új ENSZ-előírásra a gépjármű mögött lévő veszélyeztetett úthasználók járművezetők általi érzékelését tolató módban segítő eszközök és gépjárművek jóváhagyásáról (tolató mód) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, XX. pont, a GRSG-118-05 által módosított ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/4 alapján)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/121

                        Új előírás

                        Javaslat egy új ENSZ-előírásra a gépjárműveknek a kerékpáros- és gyalogosészlelő rendszer tekintetében történő jóváhagyásáról (kerékpáros- és gyalogosészlelő rendszerek) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, XX. pont, a GRSG-118-06 által módosított ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/5 alapján)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/122

                        Globális műszaki előírás (GTR) száma

                        A napirendi pont címe

                        A dokumentum hivatkozási száma

                        7.

                        Javaslat a 7. számú ENSZ-GTR 1. módosítására (fejtámlák)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/85

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/86

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/25/Rev.1

                        15.

                        Javaslat a 15. számú ENSZ-GTR 6. módosítására (WLTP)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/127

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/128

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/57

                        18.

                        Javaslat a 18. számú ENSZ-GTR 1. módosítására (L kategóriájú járművek fedélzeti diagnosztikai rendszerei)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/129

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/130

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/58

                        Új globális műszaki előírás

                        Javaslat az elektromos járművek teljesítményének meghatározására vonatkozó új ENSZ-GTR kidolgozására (DEVP)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/125

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/126

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/56

                        A határozat száma

                        A napirendi pont címe

                        A dokumentum hivatkozási száma

                        M.R.3

                        Javaslat a járművek belső levegőminőségéről (VIAQ) szóló 3. számú kölcsönös határozat 1. módosítására (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/80, [59.] pont, az ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/16 alapján)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/124

                        Egyebek

                        A napirendi pont címe

                        A dokumentum hivatkozási száma

                        GTR-hez kapcsolódó módosítások kidolgozásának engedélyezése

                        A 8. számú ENSZ-GTR-hez kapcsolódó módosítások kidolgozásának engedélyezése iránti kérelem (elektronikus stabilizáló program [ESP])

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/99

                        GTR kidolgozásának engedélyezése

                        A fedélzeti akkumulátorok tartósságára vonatkozó új ENSZ-GTR kidolgozásának engedélyezése iránti kérelem (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/80, 59. pont, a X. melléklettel módosított GRPE-80-41 alapján)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/96

                        Értelmező dokumentum

                        Javaslat a 155. számú ENSZ-előírás (kiberbiztonsági és kiberbiztonsági irányítási rendszer) értelmezési dokumentumára, a GRVA-07-04-Rev.1 dokumentum alapján

                        WP.29-182-05

                        Értelmező dokumentum

                        Javaslat a 156. számú ENSZ-előírás (szoftverfrissítések és szoftverfrissítési irányítási rendszer) értelmezési dokumentumára, a GRVA-07-50 által módosított ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2020/29 dokumentum alapján

                        WP.29-182-06

                        Iránymutatás

                        Javaslat a DETA-nak a 155. számú ENSZ-előírás (CS és CSMS) szerinti használatára vonatkozó iránymutatásra, a GRVA-07-25 dokumentum alapján

                        WP.29-182-07

                     (1)

                        Az alábbi táblázatban említett dokumentumok az alábbi weboldalon érhetők el:
                  http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/gen2020.html


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.10.16.
            COM(2020) 654 final
            2020/0293(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az európai vadon élő növények, állatok és természetes élőhelyeik védelméről szóló egyezmény (a Berni Egyezmény) Állandó Bizottságának negyvenedik ülésén az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az európai vadon élő növények, állatok és természetes élőhelyeik védelméről szóló egyezmény Állandó Bizottságának 2020. december 1–4-én a franciaországi Strasbourgban tartandó negyvenedik ülésén az Állandó Bizottság által elfogadandó két határozattal kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont. Az egyik határozat az egyezmény módosítására vonatkozik, a másik egy kibővített részleges megállapodás létrehozásáról szól.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Egyezmény az európai vadon élő növények, állatok és természetes élőhelyeik védelméről (a Berni Egyezmény)

               Az európai vadon élő növények, állatok és természetes élőhelyeik védelméről szóló egyezmény (a továbbiakban: egyezmény) célja a vadon élő európai növények és állatok és természetes élőhelyeik védelme, különös tekintettel azokra, amelyek védelme több állam együttműködését igényli. Ez egy államközi szerződés, amelynek megkötésére az Európa Tanács égisze alatt került sor. Az egyezmény 1982. június 1-jén lépett hatályba.

               Az Európai Unió 1982. szeptember 1. óta szerződő fele az egyezménynek
                  1
               , melynek jelenleg 51 szerződő fele van, és valamennyi uniós tagállam szerepel köztük.

               2.2.Az Állandó Bizottság

               Az Állandó Bizottság az egyezmény döntéshozó szerve. Figyelemmel kíséri az egyezmény alkalmazását. Feladatait az egyezmény 13–15. cikke sorolja fel. Legalább kétévente ülésezik, illetve minden olyan esetben, amikor a szerződő felek többsége kéri. Az Állandó Bizottság hagyományosan minden évben összeül.

               Az egyezmény 16. cikkének megfelelően az egyezmény 13–24. cikkének módosításait az Állandó Bizottságban képviselt szerződő felek háromnegyedes szavazati többségével kell elfogadni, majd be kell terjeszteni a Miniszteri Bizottsághoz jóváhagyásra.

               Az egyezmény 14. cikke értelmében az Állandó Bizottság javaslatokat tehet az egyezmény hatékonyságának növelése érdekében. Ennek megfelelően az Állandó Bizottság javasolhatja a Miniszteri Bizottságnak az egyezmény alkalmazásának javítását célzó kibővített részleges megállapodás elfogadását. Az eljárási szabályzat 8b. pontja szerint az Állandó Bizottság erről kétharmados szavazati többséggel határozhat.

               2.3.Az Állandó Bizottság tervezett jogi aktusa

               A 2020. december 1–4-én a franciaországi Strasbourgban tartandó negyvenedik ülésén az Állandó Bizottság várhatóan két határozatot fogad el:

               ·egyet az egyezmény módosításáról pénzügyi záradékok beillesztése érdekében (a továbbiakban: az első tervezett jogi aktus), valamint

               ·egyet az európai vadon élő növények, állatok és természetes élőhelyeik védelméről szóló egyezmény végrehajtását szolgáló Alapra irányuló kibővített részleges megállapodás létrehozásáról (a továbbiakban: a második tervezett jogi aktus).

               Az első tervezett jogi aktus célja olyan pénzügyi mechanizmust illeszteni az egyezménybe, amellyel az Állandó Bizottság az Európa Tanács rendes költségvetési előirányzatának kiegészítéseként megállapítaná a felek által fizetendő kötelező pénzügyi hozzájárulás mértékét.

               A 16. cikknek megfelelően az első tervezett jogi aktus a Miniszteri Bizottság általi jóváhagyás alapján az azt követő harmincadik napon lép hatályba minden szerződő fél számára, hogy elfogadásáról az összes szerződő fél tájékoztatta a Főtitkárt.

               A második tervezett jogi aktus célja a Berni Egyezmény alkalmazását szolgáló kormányközi együttműködés megerősítése, többek között a kibővített részleges megállapodás felei által teljesítendő kötelező pénzügyi hozzájárulás megállapításával.

               Az Európa Tanács alapszabálya 20. cikkének d) pontja és az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának az eljárásokról és a munkamódszerekről szóló útmutatója 2. cikke alapján a második tervezett jogi aktus az Állandó Bizottság határozatát követően a kibővített részleges megállapodás valamennyi szerződő fele számára akkor lép hatályba, ha azt a Miniszteri Bizottság a leadott szavazatok kétharmados többségével és a Miniszteri Bizottságban helyet foglalni jogosult képviselők többségének szavazatával elfogadta, majd kellő számú fél aláírta. Hacsak a Miniszteri Bizottság másként nem határoz, a kellő szám ebben az esetben az Európa Tanács tagállamainak egyharmada, vagyis jelenleg 16 állam.

               3.Az Unió nevében képviselendő álláspont

               Az Állandó Bizottság 39. ülésének 2019. december 6-án elfogadott (2019.) 9. határozatával (a Berni Egyezmény finanszírozásáról, valamint a felek kötelező pénzügyi hozzájárulásainak új rendszere létrehozására irányuló javaslatról szóló határozattal) összhangban ülésközi szakértői csoport jött létre, hogy segítse a Titkárságot olyan javaslatok előterjesztésében, amelyek a Berni egyezmény cikkeit pénzügyi záradékok beillesztésével módosítják, valamint lehetővé tennék egy kibővített részleges megállapodás elfogadását, és melyeket az Állandó Bizottság a 40. ülésén megvizsgálhat.

               Az Európa Tanácsnak a Berni Egyezményhez való rendes hozzájárulása az évek során fokozatosan addig csökkent, hogy már nem elegendő az egyezmény céljainak biztosításához a felek jelentős önkéntes hozzájárulásai nélkül, melyek azonban szintén fogyatkoznak. Ezért elengedhetetlen egy megbízható finanszírozási forrást létrehozni az egyezmény számára.

               Az a javaslat, amely szerint az egyezményt egy kötelező pénzügyi hozzájárulási rendszer létrehozása érdekében módosítani kell, összhangban van a legtöbb többoldalú környezetvédelmi megállapodás gyakorlatával, ezért elvben támogatandó. Azonban más többoldalú környezetvédelmi megállapodások különbséget tesznek az alapköltségvetés és a programköltségvetés között, és csak az előbbihez igényelnek kötelező hozzájárulást. Az egyezmény módosítására irányuló javaslat nem teszi egyértelművé, hogy a létrehozandó mechanizmus ezt a mintát követné-e. Emellett nem határozza meg a fizetendő hozzájárulások mértékét. Ezért az Uniónak a jelenlegi formájában nem szabad támogatnia a módosító javaslatot, hanem inkább a szavazás elhalasztását kell szorgalmaznia, hogy tárgyalások kezdődhessenek a javasolt módosítás szövegéről az említett kérdések egyértelműbbé tétele érdekében.

               A módosító javaslattal kapcsolatos tárgyalások várható időtartamára tekintettel azonban sürgősebb intézkedésre is szükség van. Ezért az Uniónak a kibővített részleges megállapodás létrehozására irányuló javaslatot kell támogatnia annak érdekében, hogy az ahhoz csatlakozni kívánó részes feleknek és nem részes feleknek lehetőségük legyen az egyezmény végrehajtásához kapcsolódó tevékenységek ily módon történő támogatására.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése rendelkezik határozatok elfogadásáról „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  2
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az Állandó Bizottság az egyezmény által létrehozott szerv.

               Az Állandó Bizottság által elfogadandó határozatok joghatással bíró jogi aktusok. Az egyezmény 6. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktusok a nemzetközi jog szerint kötelező érvényűek lesznek.

               A tervezett jogi aktusok nem egészítik ki és nem módosítják az egyezmény intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Alapelvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt anyagi jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktusok elsődleges célkitűzése és tartalma a környezettel kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel az Állandó Bizottság tervezett jogi aktusai a Miniszteri Bizottság további jóváhagyását igénylik, azokat elfogadásuk után még nem helyénvaló közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2020/0293 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az európai vadon élő növények, állatok és természetes élőhelyeik védelméről szóló egyezmény (a Berni Egyezmény) Állandó Bizottságának negyvenedik ülésén az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az európai vadon élő növények, állatok és természetes élőhelyeik védelméről szóló egyezményt (a továbbiakban: egyezmény) az Unió a 82/72/EGK tanácsi határozat
                  3
                révén kötötte meg, és az 1982. szeptember 1-jén lépett hatályba.

               (2)Az egyezmény 16. cikke értelmében az Állandó Bizottság határozatokat fogadhat el az egyezmény módosításairól, melyeket a Miniszteri Bizottság elé kell terjeszteni jóváhagyásra.

               (3)Az egyezmény 14. cikke értelmében a Berni Egyezmény Szerződő Feleinek Állandó Bizottsága figyelemmel kíséri az egyezmény alkalmazását, és javaslatokat tehet különösen az egyezmény hatékonyságának növelése érdekében, ennek megfelelően az Állandó Bizottság javasolhatja a Miniszteri Bizottságnak egy olyan kibővített részleges megállapodás elfogadását, melynek célja javítani az egyezmény alkalmazását.

               (4)2020. december 1–4-én esedékes negyvenedik ülésén az Állandó Bizottság határozatot tervez hozni az egyezmény pénzügyi záradékok bevezetése céljából történő módosításáról és egy olyan kibővített részleges megállapodás létrehozásáról, amely az európai vadon élő növények, állatok és természetes élőhelyeik védelméről szóló egyezmény végrehajtását szolgáló Alapot hív életre.

               (5)Helyénvaló meghatározni az Unió nevében az Állandó Bizottságban képviselendő álláspontot, mivel annak határozatai kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve.

               (6)A Titkárság előterjesztett egy olyan javaslatot, amelynek célja az egyezmény módosítása pénzügyi mechanizmus beillesztése érdekében, vagyis az Állandó Bizottság megállapítaná az Európa Tanács rendes költségvetési előirányzatának kiegészítéseként a szerződő felek által fizetendő kötelező pénzügyi hozzájárulás mértékét.

               (7)Az egyezmény 16. cikkének megfelelően ez a módosítás a Miniszteri Bizottság általi jóváhagyást követően az azt követő harmincadik napon lép hatályba minden szerződő fél számára, hogy elfogadásáról az összes szerződő fél tájékoztatta a Főtitkárt.

               (8)A titkárság által előterjesztett másik javaslat célja a Berni Egyezmény alkalmazását szolgáló kormányközi együttműködés megerősítése egy kibővített részleges megállapodás révén, melynek felei kötelező pénzügyi hozzájárulást fizetnek.

               (9)Az Európa Tanács alapszabálya 20. cikkének d) pontja és az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának az eljárásokról és a munkamódszerekről szóló útmutatója 2. cikke alapján az Állandó Bizottság határozatát követően a javasolt kibővített részleges megállapodás annak szerződő felei számára akkor lép hatályba, ha azt a Miniszteri Bizottság a leadott szavazatok kétharmados többségével és a Miniszteri Bizottságban helyet foglalni jogosult képviselők többségének szavazatával elfogadta, majd kellő számú fél aláírta.

               (10)A Berni Egyezmény működéséhez mihamarabb szükség van egy biztos és kiszámítható finanszírozási forrásra, mert mind az Európa Tanács rendes hozzájárulásának, mind a felek önkéntes hozzájárulásainak értéke csökkent.

               (11)Az egyezmény pénzügyi mechanizmus bevezetése érdekében történő módosítása összhangban van az egyéb többoldalú környezetvédelmi megállapodások finanszírozásának módjával, és biztosítaná az egyezmény valamennyi részes felének méltányos hozzájárulását. A módosítási javaslat szövege azonban nem kellően egyértelmű a létesítendő pénzügyi mechanizmust illetően, különösen az alap- és a programköltségvetések közötti különbségtétel terén, valamint az elvárt hozzájárulás mértékére nézve.

               (12)Az egyezmény pénzügyi mechanizmus bevezetése céljából történő módosítását a Szerződés 218. cikkének (2)–(4) bekezdésében meghatározott eljárás alapján kell támogatni.

               (13)Az egyezmény módosításával kapcsolatos tárgyalások lefolytatásához és az annak hatálybalépéséhez szükséges időre tekintettel azonban sürgősebb fellépésre is szükség van, amit a javasolt kibővített részleges megállapodás tenne lehetővé.

               (14)A kibővített részleges megállapodások önmagukban nem képeznek nemzetközi szerződést, csupán az Európa Tanácson belüli együttműködés egy formáját jelentik.

               (15)A lojális együttműködésre vonatkozó szerződéses kötelezettségre tekintettel a kibővített részleges megállapodás feleivé váló tagállamok kötelesek biztosítani, hogy a megállapodás alkalmazása megfeleljen az Unió Berni Egyezménnyel kapcsolatos érdekeinek,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az európai vadon élő növények, állatok és természetes élőhelyeik védelméről szóló egyezmény Állandó Bizottságának negyvenedik ülésén az Unió nevében képviselendő álláspont a következő:

               ·javasolni kell az egyezmény módosítására irányuló javaslattal kapcsolatos szavazás elhalasztását az Állandó Bizottság negyvenegyedik ülésére;

               ·támogatni kell a kibővített részleges megállapodás létrehozására irányuló javaslatot.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 82/72/EGK határozata (1981. december 3.) az európai vadon élő növények, állatok és természetes élőhelyeik védelméről szóló egyezmény megkötéséről (HL L 38., 1982.2.10., 1. o.).

                     (2)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (3)

                        HL L 38., 1982.2.10., 1. o.