               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.3.8.
            COM(2019) 111 final
            2019/0061(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságban képviselendő álláspontról és a 10974/1/14 REV 1 határozat hatályon kívül helyezéséről

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságban (ICCAT) az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések tervezett elfogadásával kapcsolatban a szervezet 2019 és 2023 között tartandó ülésein képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Nemzetközi egyezmény az atlanti tonhalfélék védelméről

               Az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezmény (ICCAT-egyezmény) célja, hogy az ICCAT felállítása révén segítse az arra irányuló együttműködést, hogy az Atlanti-óceánban halászható tonhalfélék és makrahalalkatúak populációinak mérete olyan maradjon, amely lehetővé teszi az élelmezési vagy egyéb célú halászat során a legnagyobb fenntartható fogásmennyiség biztosítását. Az egyezmény 1969. március 21-én lépett hatályba.

               Az Unió az ICCAT részes fele, mivel az 1986. június 9-i tanácsi határozat
                  1
                útján jóváhagyta az egyezményt.

               2.2.Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság

               Az ICCAT-ot az ICCAT-egyezmény hozta létre, az illetékessége alá tartozó halászati tevékenységek vonatkozásában kötelező állományvédelmi és -gazdálkodási határozatok („ajánlások”) elfogadása céljából. Ezek az intézkedések az Unióra nézve kötelező érvényűvé válhatnak.

               Az ICCAT szerződő feleként az Unió részvételi és szavazati joggal is rendelkezik. Az ICCAT konszenzussal hozza határozatait.

               2.3.Az ICCAT határozatai

               Az illetékessége alá tartozó halászati tevékenységek vonatkozásában az ICCAT a szerződő felekre nézve kötelező állományvédelmi és -gazdálkodási ajánlásokat fogadhat el.

               Az ICCAT-egyezmény VIII. cikkének (2) bekezdésével összhangban az intézkedések hat hónappal azután lépnek hatályba, hogy az ICCAT értesíti róluk a szerződő feleket. Ha valamely szerződő fél kifogást emel egy ajánlással szemben és megerősíti fenntartását, akkor rá nézve az ajánlás nem kötelező. Ha a kifogást a szerződő felek többsége támogatja, akkor az ajánlás nem lép hatályba.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A regionális halászati gazdálkodási szervezetek éves ülésein az Unió által képviselendő álláspont kialakítása jelenleg egy kétlépcsős eljárásban történik. Az uniós álláspont alapelveit és irányvonalait több évre szólóan rögzíti egy tanácsi határozat. Ezt az álláspontot az egyes éves ülésekre a tanácsi munkacsoportban megvitatandó informális bizottsági dokumentumok révén aktualizálják.

               Az ICCAT vonatkozásában ezt a megközelítést a 2014. június 20-i 10974/1/14 REV 1 tanácsi határozat vezette be, amely a 2014–2018-as időszakra meghatározza az ICCAT-ban képviselendő uniós álláspontot. A határozat általános elveket és iránymutatásokat tartalmaz, de a lehetséges mértékben az ICCAT sajátosságait is figyelembe veszi. Ezen túlmenően a tagállamok által kifejezett kérésnek megfelelően egységes eljárást állapít meg az uniós álláspont évenkénti meghatározására vonatkozóan.

               A 10974/1/14 REV 1 határozat előírja, hogy a 2019-es éves ülés előtt felül kell vizsgálni az Unió álláspontját. Ezért ez a javaslat meghatározza az ICCAT-ban a 2019–2023-as időszakban képviselendő uniós álláspontot, és ezáltal felváltja a 10974/1/14 REV 1 határozatot.

               A 10974/1/14 REV 1 határozat tükrözte az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben
                  2
                meghatározott új közös halászati politika alapelveit és irányvonalait, figyelembe véve a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményben
                  3
                megfogalmazott célkitűzéseket is. Ezenkívül az uniós álláspontot összhangba hozta a Lisszaboni Szerződéssel.

               A jelenlegi felülvizsgálat a halászat hatásaival összefüggésben figyelembe veszi „A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közleményt
                  4
               , valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményét
                  5
                és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetéseket
                  6

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktusok” fogalmába beletartoznak a kérdéses szervet szabályozó nemzetközi jog szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok, valamint azok az eszközök is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  7
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az ICCAT-ot megállapodás, nevezetesen az ICCAT-egyezmény hozta létre.

               Az ICCAT által elfogadandó jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok. Az ICCAT-egyezmény VIII. cikkének megfelelően a nemzetközi jog szerint kötelező érvényűek lesznek, mivel az ICCAT ajánlásai kiegészíthetik, módosíthatják vagy helyettesíthetik a hatályos uniós jogszabályokban előírt kötelezettségeket, és meghatározó módon befolyásolhatják az uniós szabályozás és azon belül a következő jogszabályok tartalmát:

               ·a Tanács 1005/2008/EK rendelete a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról
                  8
               ;

               ·a Tanács 1224/2009/EK rendelete a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról
                  9
               ;

               ·az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről
                  10
               ;

               ·Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1627 rendelete az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra vonatkozó többéves helyreállítási tervről, valamint a 302/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
                  11
               ;

               ·A Tanács 1936/2001/EK rendelete a hosszú távon vándorló halfajok bizonyos állományainak halászatára vonatkozó ellenőrzési intézkedések megállapításáról
                  12
               ;

               ·A Tanács 520/2007/EK rendelete a hosszú távon vándorló fajok egyes állományainak védelmét célzó technikai intézkedések megállapításáról és a 973/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről
                  13
               ; és

               ·A Tanács1984/2003/EK rendelete a kékúszójú tonhal, a kardhal, valamint a nagyszemű tonhal Közösségen belüli kereskedelmére vonatkozó statisztikai ellenőrzési rendszer bevezetéséről
                  14
               .

               A tervezett jogi aktusok nem egészítik ki és nem módosítják az ICCAT-egyezmény intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben az említett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus fő célja és tartalma a halászattal kapcsolatos. Az 1380/2013/EU rendelet az a jogalap, amely meghatározza az ebben az álláspontban érvényesítendő elveket.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdése. A határozatnak fel kell váltania a 2014–2018-as időszakra vonatkozó 10974/1/14 REV 1 határozatot.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2019/0061 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságban képviselendő álláspontról és a 10974/1/14 REV 1 határozat hatályon kívül helyezéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Közösség az 1986. június 9-i tanácsi határozat
                  15
                útján csatlakozott az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezményhez (ICCAT-egyezmény), amely létrehozta az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságot (ICCAT).

               (2)Az ICCAT felel azon intézkedések elfogadásért, amelyek célja az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások hosszú távú megőrzésének és fenntartható hasznosításának biztosítása, illetve az ezen erőforrásoknak otthont adó tengeri ökoszisztémák megóvása. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve.

               (3)Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  16
               értelmében az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek élő biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Rögzíti továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek elmélyítését és a tudományos szakvélemények kidolgozását, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy külső halászati politikáját az Uniónak e célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia.

               (4)Amint azt az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend”
                  17
               című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések
                  18
                is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – az említett szervezetek irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi.

               (5)„A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény
                  19
                konkrét intézkedéseket említ a műanyagok mennyiségének és a tengerszennyezésnek a csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére.

               (6)Helyénvaló meghatározni az Unió által az ICCAT 2019–2024-es időszakban tartandó ülésein képviselendő álláspontot, mivel az ICCAT állományvédelmi intézkedései kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós szabályozás, nevezetesen az 1005/2008/EK tanácsi rendelet
                  20
               , az 1224/2009/EK tanácsi rendelet
                  21
               , az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  22
               , az (EU) 2016/1627 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  23
               , az 1936/2001/EK tanácsi rendelet
                  24
               , az 520/2007/EK tanácsi rendelet
                  25
                és az 1984/2003/EK tanácsi rendelet
                  26
                tartalmát. Az ICCAT által elfogadott ajánlások ugyanis kiegészíthetik, módosíthatják vagy helyettesíthetik a hatályos uniós jogszabályokban foglalt kötelezettségeket.

               (7)Az Unió által az ICCAT ülésein képviselendő álláspontot jelenleg a 10974/1/14 REV 1 tanácsi határozat
                  27
                állapítja meg. A 10974/1/14 REV 1 határozatot helyénvaló hatályon kívül helyezni és a 2019–2023-as időszakra egy új határozattal felváltani.

               (8)Tekintettel az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ezzel összefüggésben az uniós álláspont kialakításánál figyelembe kell venni az új fejleményeket – ideértve az ICCAT ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti kialakítását szolgáló eljárást,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) ülésein az Unió által képviselendő álláspontot az I. melléklet tartalmazza.

               2. cikk

               Az ICCAT ülésein képviselendő uniós álláspontot évenként, a II. mellékletben foglaltak alapján kell megállapítani.

               3. cikk

               Az I. mellékletben szereplő uniós álláspontot a Tanács legkésőbb az ICCAT 2024-es éves üléséig értékeli és – adott esetben – a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja.

               4. cikk

               A 2014. június 20-i 10974/1/14 REV 1 határozat hatályát veszti.

               5. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 1986. június 9-i határozata a Közösségnek az 1984. július 10-én Párizsban aláírt, az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezmény részes államai meghatalmazottai konferenciájának záróokmányához csatolt jegyzőkönyvvel módosított egyezményhez történő csatlakozásáról (HL L 162., 1986.6.18., 33. o.).

                     (2)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

                     (3)

                        COM(2011) 424, 2011.7.13.

                     (4)

                        COM(2018) 28 final, 2018.1.16.

                     (5)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

                     (6)

                        7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

                     (7)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (8)

                        HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

                     (9)

                        HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

                     (10)

                        HL L 347., 2017.12.28., 81. o.

                     (11)

                        HL L 252., 2016.9.16., 1. o.

                     (12)

                        HL L 263., 2001.10.3., 1. o.

                     (13)

                        HL L 123., 2007.5.12., 3. o.

                     (14)

                        HL L 295., 2003.11.13., 1. o.

                     (15)

                        A Tanács 1986. június 9-i határozata a Közösségnek az 1984. július 10-én Párizsban aláírt, az atlanti tonhalfélék védelméről szóló nemzetközi egyezmény részes államai meghatalmazottai konferenciájának záróokmányához csatolt jegyzőkönyvvel módosított egyezményhez történő csatlakozásáról (HL L 162., 1986.6.18., 33. o.).

                     (16)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

                     (17)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

                     (18)

                        7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

                     (19)

                        COM(2018) 28 final, 2018.1.16.

                     (20)

                        A Tanács 1005/2008/EK rendelete a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

                     (21)

                        A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

                     (22)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről, valamint az 1006/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2017.12.28., 81. o.).

                     (23)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1627 rendelete (2016. szeptember 14.) az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra vonatkozó többéves helyreállítási tervről, valamint a 302/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 252., 2016.9.16., 1. o.).

                     (24)

                        A Tanács 1936/2001/EK rendelete (2001. szeptember 27.) a hosszú távon vándorló halfajok bizonyos állományainak halászatára vonatkozó ellenőrzési intézkedések megállapításáról (HL L 263., 2001.10.3., 1. o.).

                     (25)

                        A Tanács 520/2007/EK rendelete (2007. május 7.) a hosszú távon vándorló fajok egyes állományainak védelmét célzó technikai intézkedések megállapításáról és a 973/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 123., 2007.5.12., 3. o.).

                     (26)

                        A Tanács 1984/2003/EK rendelete (2003. április 8.) a kékúszójú tonhal, a kardhal, valamint a nagyszemű tonhal Közösségen belüli kereskedelmére vonatkozó statisztikai ellenőrzési rendszer bevezetéséről (HL L 295., 2003.11.13., 1. o.).

                     (27)

                        A Tanács határozata (2014. június 20.) az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságban (ICCAT) az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.3.8.
            COM(2019) 111 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságban képviselendő álláspontról és a 10974/1/14 REV 1 határozat hatályon kívül helyezéséről

               I. MELLÉKLET

               Az Unió által az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságban (ICCAT) képviselendő álláspont

               1.ELVEK

               Az ICCAT keretében az Unió:

               a) azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az elővigyázatossági megközelítés és az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás ökoszisztéma-alapú megközelítésének előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászat által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászatból élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele;

               b) elősegíti az érdekelt felek megfelelő szerepvállalását az ICCAT-intézkedések előkészítő szakaszában és gondoskodik arról, hogy az ICCAT által elfogadott intézkedések összhangban legyenek az ICCAT-egyezménnyel;

               c) gondoskodik arról, hogy az ICCAT által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással;

               d) olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek adott területen már bevált módszereivel;

               e) következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós politikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén;

               f)gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak;

               g) a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleménnyel kapcsolatos 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel
                  1
                összhangban végzi tevékenységét;

               h) arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára az egyezmény hatálya alá tartozó területen, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának előmozdítására;

               i) összhangban jár el az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményével
                  2
                és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetésekkel
                  3
               , továbbá előmozdítja az ICCAT hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – a szóban forgó szervezet irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez;

               j) elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel, különösen az OSPAR-bizottsággal, a Helsinki Bizottsággal és a Barcelonai Egyezménnyel folytatott együttműködést, amelyeknek az Unió is szerződő fele;

               k)elősegíti a tonhallal foglalkozó egyéb regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel folytatott koordinációt és együttműködést, nevezetesen a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetekre vonatkozó úgynevezett kobei folyamat újraaktiválása, illetve minden regionális halászati gazdálkodási szervezetre való kiterjesztése révén.

               2.IRÁNYVONALAK

               Az Unió – adott esetben – törekszik annak támogatására, hogy az ICCAT elfogadja az alábbi intézkedéseket:

               a) az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve az ICCAT által szabályozott élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségeket (TAC) és kvótákat vagy erőkifejtést érintő szabályozásokat, amelyek révén elérhető, illetve fenntartható az állományok maximális fenntartható hozamnak megfelelő kiaknázási mértéke, lehetőség szerint 2015-ig, illetve fokozatos közelítéssel legkésőbb 2020-ig. Szükség esetén az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseknek külön intézkedéseket kell tartalmazniuk a túlhalászott állományokra vonatkozóan, hogy a halászati erőkifejtés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel;

               b) a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések az egyezmény hatálya alá tartozó területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók feketelistáinak összeállítása;

               c) az egyezmény hatálya alá tartozó területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések az ellenőrzés hatékonyságának és az ICCAT által elfogadott intézkedések betartásának biztosítása érdekében;

               d) a halászati és az akvakultúra-tevékenységek tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengeri szennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, az ENSZ-közgyűlés határozataival összhangban az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások – beleértve különösen a veszélyeztetett tengeri fajokat – lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket;

               e)a halcsoportosulást előidéző eszközök (FAD-ok) használatával kapcsolatos intézkedések, nevezetesen az adatgyűjtés javítását, a FAD-használat pontos felmérését, nyomon követését és figyelését, a veszélyeztetett tonhalállományra gyakorolt hatásának csökkentését, az összes célfajra és nem célfajra, valamint az ökoszisztémákra gyakorolt lehetséges hatásainak mérséklését, továbbá a tengeri hulladék keletkezését mérséklő intézkedések;

               f)hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések;

               g) a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltására irányuló intézkedések és a kifogott cápák uszonyostul való kirakodásának előírása;

               h)adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) halászati munkaügyi egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások;

               i) kiegészítő technikai intézkedések az ICCAT kisegítő testületei és munkacsoportjai által kibocsátott ajánlások alapján.

               II. MELLÉKLET

               Az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság ülésein

               képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározása

               Az ICCAT minden olyan ülése előtt, ahol e szervnek az Unióra nézve esetlegesen kötelező határozatot kell elfogadnia, gondoskodni kell arról, hogy az Unió által képviselendő álláspont az I. mellékletben meghatározott alapelvek és irányvonalak tiszteletben tartása mellett figyelembe vegye az Európai Bizottsághoz eljuttatott legújabb tudományos és egyéb releváns információkat.

               Ennek érdekében az Európai Bizottság az ICCAT minden ülése előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz vagy annak előkészítő szerveihez az említett információk figyelembevételével javasolható uniós álláspont részletes írásos ismertetését, amelyet a Tanács megvitat, majd elfogadja az Unió által képviselendő álláspont részleteit.

               Amennyiben az ICCAT valamely ülése során nem sikerül – akár már a helyszínen – megállapodásra jutni, akkor az új elemeket is figyelembe vevő uniós álláspont kialakítása érdekében a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.4.29.
            COM(2019) 199 final
            2019/0098(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Fülöp-szigetek közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodás által létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatáról, valamint a szakértői albizottságok feladatkörének elfogadásáról szóló határozatok elfogadása tekintetében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT TÁRGYA

               E javaslat tárgya az Unió által egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) által létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatának és a szakértői albizottságok feladatkörének tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Az EU–Fülöp-szigetek partnerségi és együttműködési keretmegállapodás

               A megállapodás célja az EU és tagállamai, valamint a Fülöp-szigetek között erősebb partnerség létrehozása, továbbá a kétoldalú együttműködés elmélyítése és fokozása a közös érdekű kérdésekben, a közös értékeknek és közös elveknek megfelelően, többek között intenzív, magas szintű párbeszéd keretében. A megállapodás koherens, jogilag kötelező keretet hoz létre az EU Fülöp-szigetekkel fennálló kapcsolataihoz. A megállapodást 2012. július 11-én írták alá Phnom Penh-ben, és az 2018. március 1-jén lépett hatályba.

               2.2.A vegyes bizottság

               A vegyes bizottságot a megállapodás 48. cikke hozza létre. A vegyes bizottság fő feladata a megállapodás megfelelő működésének és végrehajtásának biztosítása, a megállapodás céljaival kapcsolatos prioritások meghatározása, valamint ajánlások megfogalmazása a megállapodás célkitűzéseinek előmozdítása érdekében. A vegyes bizottság egyéb feladatai közé tartozik a felek között létrejött vagy a későbbiekben létrejövő ágazati megállapodások vagy jegyzőkönyvek megfelelő működésének felügyelete.

               A vegyes bizottság feladata, hogy adott esetben ajánlásokat tegyen és határozatokat hozzon a megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében. A vegyes bizottság magas rangú tisztviselői szinten ülésezik. A vegyes bizottság elfogadja eljárási szabályzatát. Konkrét kérdések kezelése érdekében szakértői albizottságokat állíthat fel.

               2.3.A vegyes bizottság tervezett jogi aktusa

               A vegyes bizottság első ülésén határozatokat tervez elfogadni a vegyes bizottság eljárási szabályzatának, illetve a szakértői albizottságok feladatkörének elfogadásáról (a továbbiakban: a tervezett jogi aktusok).

               A tervezett jogi aktusok célja, hogy a megállapodás 48. cikke (5) bekezdésének megfelelően elfogadják a vegyes bizottság működését szabályozó eljárási szabályzatot, valamint a szakértői albizottságok feladatkörét, hogy lehetővé váljon a megállapodás végrehajtása.

               3.AZ UNIÓ ÁLTAL KÉPVISELENDŐ ÁLLÁSPONT

               Az Unió által képviselendő álláspont célja, hogy elfogadják az EU–Fülöp-szigetek Vegyes Bizottság eljárási szabályzatát, valamint a szakértői albizottságok feladatkörét. Az álláspont a vegyes bizottság határozattervezetein alapul.

               4.JOGALAP

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  1
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A vegyes bizottságot megállapodás, nevezetesen az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Fülöp-szigetek közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodás hozta létre.

               A vegyes bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. Ennek oka, hogy a megállapodás 48. cikkének (5) bekezdésével összhangban a vegyes bizottság köteles elfogadni saját eljárási szabályzatát, amely kötelező érvényű az Unió számára.

               A tervezett jogi aktusok nem egészítik ki és nem módosítják a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben egy jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               Valamely, egyidejűleg több cél elérésére irányuló vagy több elválaszthatatlan és egymáshoz viszonyítva nem járulékos jellegű összetevőt magában foglaló jogi aktus esetében az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapját kivételesen a különböző vonatkozó jogalapok fogják képezni.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktusok célja, hogy előmozdítsák a megállapodás célkitűzéseit és megkönnyítsék a megállapodás végrehajtását. Az eljárási szabályzat valamely, megállapodás alapján létrehozott szerv általános működését érinti. Ezért azt a területet, amelyhez a tervezett határozat tartozik, a megállapodás egészének figyelembevételével kell meghatározni
                  2
               .

               Ebben a konkrét esetben a megállapodás elsődleges célja és alkotóeleme a fejlődő országgal folytatott együttműködés (EUMSZ 209. cikk)
                  3
               . Ezért az EUMSZ 209. cikke lenne a megfelelő jogalap.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 209. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A TERVEZETT JOGI AKTUSOK KIHIRDETÉSE

               Mivel a vegyes bizottság jogi aktusa meghatározza az eljárási szabályzatát, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2019/0098 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Fülöp-szigetek közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodás által létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatáról, valamint a szakértői albizottságok feladatkörének elfogadásáról szóló határozatok elfogadása tekintetében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 209. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Fülöp-szigetek közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 2018. március 1-jén hatályba lépett.

               (2)A megállapodás 48. cikkének (1) bekezdése vegyes bizottságot hozott létre a megállapodás megfelelő működtetésének és végrehajtásának biztosítása céljából.

               (3)A megállapodás 48. cikkének (5) bekezdése szerint a vegyes bizottság maga fogadja el eljárási szabályzatát, 48. cikkének (3) bekezdése szerint pedig a vegyes bizottság szakértői albizottságokat állíthat fel.

               (4)A megállapodás hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében a vegyes bizottság eljárási szabályzatát a lehető leghamarabb el kell fogadni.

               (5)Helyénvaló meghatározni a vegyes bizottságban az Unió által képviselendő álláspontot. Az Unió által a vegyes bizottságban képviselendő álláspontnak a mellékletben szereplő vegyes bizottsági határozattervezeteken kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EU–Fülöp-szigetek Vegyes Bizottság első ülésén az Unió által a vegyes bizottság eljárási szabályzatának tervezett elfogadásával és szakértői albizottságai feladatkörének elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont a vegyes bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetein alapul.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (2)

                        C-244/17 sz. ügy, Németország kontra Tanács (Kazahsztán), ECLI:EU:C:2018:662, 40. pont.

                     (3)

                        A fejlesztési politika hatályát illetően lásd: a C-377/12. sz., Bizottság kontra Tanács (Fülöp-szigetek) ügy 36-37. pontját.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.4.29.
            COM(2019) 199 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Fülöp-szigetek közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodás által létrehozott vegyes bizottságban a vegyes bizottság eljárási szabályzatáról, valamint a szakértői albizottságok feladatkörének elfogadásáról szóló határozatok elfogadása tekintetében képviselendő álláspontról

               I. MELLÉKLET

               A VEGYES BIZOTTSÁG …/… HATÁROZATA

               (...)

               az eljárási szabályzata elfogadásáról

               AZ EU–FÜLÖP-SZIGETEK VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Fülöp-szigetek közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 48. cikkére,

               mivel:

               1.
                     A megállapodás 2018. március 1-jén hatályba lépett.

               2.
                     A vegyes bizottság eljárási szabályzatát ezért el kell fogadni,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               Egyetlen cikk

               (1)A vegyes bizottságnak a mellékletben szereplő eljárási szabályzata elfogadásra kerül.

               (2)Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt -ben,

               az EU–Fülöp-szigetek Vegyes Bizottság részéről
                  az elnök

               A. melléklet

               A vegyes bizottság eljárási szabályzata

               1. cikk

               Feladatok és összetétel

               (1)A vegyes bizottság az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság (a továbbiakban együttesen: Felek, vagy külön: Fél) közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 48. cikkében meghatározott feladatokat látja el.

               (2)A vegyes bizottság a Felek magas rangú tisztviselői szintű képviselőiből áll.

               2. cikk

               Ülések

               (1)A vegyes bizottság általában kétévente ülésezik. A vegyes bizottság üléseit az elnök hívja össze. Az ülések közösen meghatározott időpontban, Manilában és Brüsszelben felváltva kerülnek megrendezésre. A vegyes bizottság bármelyik Fél kérésére külön üléseket tarthat, amennyiben a Felek erről megállapodnak.

               (2)Mindkét Fél egyetértése esetén a vegyes bizottság ülései kivételesen video- vagy telefonkonferencia útján is megtarthatók.

               (3)A vegyes bizottság ülései kizárólag a Felek képviselői között, bizalmasan kerülnek megrendezésre, kivéve, ha a Felek ettől eltérően állapodnak meg.

               3. cikk

               Elnökség

               A vegyes bizottság első ülésének otthont adó Fél elnököl az első ülés napjától az első ülés évének december 31-éig. A vegyes bizottság elnöki tisztét ezt követően kétévente felváltva töltik be.

               4. cikk

               Résztvevők

               (1)A Felek küldöttségei a Felek magas rangú tisztviselői által vezetett képviselőiből állnak.

               (2)Mindkét Félnek az ülés előtt huszonegy (21) munkanappal tájékoztatnia kell partnereit a küldöttség tényleges összetételéről.

               (3)Az elnök biztosítja, hogy a vegyes bizottság üléseinek valamennyi résztvevője a Felek megfelelően kijelölt képviselője legyen. A küldöttség összetételével kapcsolatos aggályokat az elnökhöz kell benyújtani.

               (4)A Felek előzetes megállapodás alapján harmadik személyeket is meghívhatnak üléseikre, amennyiben szükségesnek ítélik, hogy tájékoztatást nyújtsanak egy adott témával kapcsolatban. Mindkét Félnek az ülés előtt legalább huszonegy (21) munkanappal tájékoztatnia kell partnerét a harmadik személy meghívására vonatkozó szándékáról.

               5. cikk

               Titkárság

               Az Európai Külügyi Szolgálat és a Fülöp-szigeteki Köztársaság külügyminisztériumának egy-egy képviselője közösen gyakorolja a vegyes bizottság titkári tisztségét. Az elnöknek címzett és a tőle származó valamennyi közleményt meg kell küldeni a titkároknak. Az elnöknek címzett, illetve általa kezdeményezett levelezés bármilyen írásos formában folytatható, beleértve az elektronikus leveleket is.

               6. cikk

               Az ülések napirendje

               (1)Az elnök elkészíti az ülések előzetes napirendjét. Az ideiglenes napirendet a vonatkozó dokumentumokkal együtt kell kiküldeni az ülés előtt legalább huszonegy (21) munkanappal.

               (2)A napirendet a vegyes bizottság elfogadja. A Felek egyetértésével az ideiglenes napirenden kívüli pontokat is fel lehet venni a napirendre.

               7. cikk

               Jegyzőkönyv

               (1)A két titkár közösen készíti el az ülés eredményéről/következtetéseiről szóló összefoglaló tervezetét.

               (2)A Felek küldöttségvezetője hagyja jóvá és írja alá az összefoglaló-tervezet két példányát. Mindkét Fél egy-egy eredeti példányt kap a jóváhagyott és aláírt összefoglalóból.

               8. cikk

               Határozatok és ajánlások

               (1)A vegyes bizottság határozatokat hozhat vagy ajánlásokat tehet a megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében. A határozatokat és ajánlásokat a Felek közös megegyezéssel fogadják el. A határozatok és ajánlások elfogadására azt követően kerül sor, hogy a megállapodás részes Felei lezárták a saját jogszabályaik által meghatározott belső eljárásaikat.

               (2)A vegyes bizottság dönthet úgy, hogy írásbeli eljárás útján fogad el határozatokat vagy ajánlásokat. Ilyen esetekben a Feleknek meg kell állapodniuk az eljárás lefolytatásának határidejéről. Amennyiben a határidő lejártáig egyik Fél sem juttatja kifejezésre, hogy ellenezné a javasolt határozatot vagy ajánlást, a vegyes bizottság elnöke a határozatot vagy ajánlást ellenvetés hiányában elfogadottnak nyilvánítja.

               9. cikk

               Kiadások

               (1)A Felek maguk viselik a vegyes bizottság ülésein való részvételük kapcsán felmerülő személyzeti, utazási és ellátási költségeket, valamint a postai és távközlési költségeket is.

               (2)A Felek maguk viselik az üléseken való tolmácsolással és a fordítással kapcsolatban felmerülő költségeket.

               (3)Az ülések megrendezésével és a dokumentumok sokszorosításával kapcsolatos költségeket az ülésnek otthont adó Fél viseli.

               10. cikk

               Szakértői albizottságok

               (1)A megállapodás 48. cikke (3) bekezdésének megfelelően a vegyes bizottság dönthet szakértői albizottságok felállításáról, melyek a vegyes bizottságot a feladatai ellátásában segítik. A szakértői albizottságok kizárólag a vegyes bizottságnak tesznek jelentést minden ülésük után.

               (2)A vegyes bizottság meghatározza az egyes szakértői albizottságok feladatkörét.

               (3)A vegyes bizottság határozhat a feladatkörök módosításáról vagy a meglévő szakértői albizottságok megszüntetéséről.

               (4)A szakértői albizottságok ajánlásokat tehetnek a vegyes bizottság számára jóváhagyás céljából.

               II. MELLÉKLET

               AZ EU-FÜLÖP-SZIGETEK VEGYES BIZOTTSÁG 2/… HATÁROZATA

               (...)

               szakértői albizottságok létrehozásáról és azok feladatkörének elfogadásáról

               AZ EU–FÜLÖP-SZIGETEK VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az egyrészről az Európai

               Unió és tagállamai, másrészről a Fülöp-szigetek közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodásra (a

               továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak

               48. cikke (3) bekezdésére, valamint a vegyes bizottság eljárási szabályzatának [10.] cikkére,

               mivel:

               1.
                     A megállapodás hatálya alá tartozó kulcsfontosságú területen folytatott szakértői megbeszélések elősegítése érdekében szakértői albizottságokat kell létrehozni.

               2.
                     A vegyes bizottság az eljárási szabályzatának [8]. cikke alapján írásbeli eljárás útján határozatokat fogadhat el, [ha ebben az esetben az írásbeli eljárást kell alkalmazni]

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               Egyetlen cikk

               Ezennel létrejönnek az A. mellékletben felsorolt szakértői albizottságok. A szakértői albizottságok a B. mellékletben meghatározottak szerinti feladatkörrel rendelkeznek.

               Kelt …

               az EU–Fülöp-szigetek Vegyes Bizottság részéről
                  az elnök

               A. melléklet

               Az EU–Fülöp-szigetek Vegyes Bizottság

               Szakértői albizottságok

               B. melléklet

               Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Fülöp-szigeteki Köztársaság (a továbbiakban együttesen: Felek, vagy külön: Fél) közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodás alapján létrehozott szakértői albizottságok hatásköre.

               1. cikk

               A szakértői albizottságok az együttműködés vonatkozó területeivel kapcsolatos témákat vagy konkrét projekteket is megvitatják.

               2. cikk

               A szakértői albizottságok a vegyes bizottság felügyelete alatt működnek. A szakértői albizottságok minden ülés után harminc (30) munkanapon belül jelentést tesznek és továbbítják az ülés eredményéről/következtetéseiről szóló összefoglalót a vegyes bizottság elnökének.

               3. cikk

               (1)A szakértői albizottságok a Felek képviselőiből állnak. Az érintett szakértői albizottságok küldöttségeinek vezetői az ülést megelőzően tájékoztatják egymást mindkét Fél képviseletéről a szakértői albizottságokban.

               (2)Az érintett szakértői albizottságok küldöttségvezetői által megkötött írásbeli megállapodás alapján a szakértői albizottságok harmadik feleket is meghívhatnak üléseikre, és adott esetben meghallgathatják azokat egyes konkrét napirendi pontokkal kapcsolatban. Mindkét Félnek az ülés előtt legalább tíz (10) munkanappal tájékoztatnia kell partnerét a harmadik személy meghívására vonatkozó szándékáról. A harmadik fél/felek kiválasztásáról a Felek az ülést megelőzően állapodnak meg.

               4. cikk

               A szakértői albizottságok elnöki feladatait a vegyes bizottság elnöki tisztét betöltő Fél látja el, amely elméletileg a házigazda szerepét is betölti.

               5. cikk

               Az Európai Külügyi Szolgálat vagy az Európai Bizottság érintett főigazgatósága és a Fülöp-szigeteki Köztársaság kormánya vezető ügynökségének egy-egy képviselője közösen gyakorolja a szakértői albizottság titkári tisztségét.

               6. cikk

               (1)A szakértői albizottságok a Felek megállapodása szerint és valamelyik Fél írásos kérelmére szükség esetén bármilyen ügyben összehívhatók. Az üléseket a Felek közötti megállapodás szerinti időben és helyen tartják. Mindkét Fél egyetértése esetén a szakértői albizottságok ülései kivételesen video- vagy telekonferencia keretében is megtarthatók.

               (2)Abban az esetben, ha az egyik Fél szakértői albizottság összehívására irányuló kérelmet küld, a másik Fél titkárának a kérelem kézhezvételétől számított 21 munkanapon belül válaszolnia kell.

               (3)A harmadik felek vonatkozásában a 3. cikk (2) bekezdését figyelembe véve mindegyik Fél az ülést megelőzően kellő időben tájékoztatja az elnököt küldöttségének tervezett összetételéről.

               7. cikk

               (1)Az elnök az ülés előtt legalább 21 munkanappal közli a Felekkel a napirendtervezetet.

               (2)Bármely Fél felkérheti az elnököt, hogy egy adott pontot a szakértői albizottság ülésének napirendjére vegyen. A Felek egyetértésével az ideiglenes napirenden kívüli pontokat is fel lehet venni a napirendre.

               8. cikk

               (1)A titkárok közösen készítik el az eredményekről/következtetésekről szóló összefoglaló tervezetét.

               (2)A Felek küldöttségvezetője hagyja jóvá és írja alá az összefoglaló-tervezet két példányát minden egyes ülés vége előtt. Mindkét Fél egy-egy eredeti példányt kap a jóváhagyott és aláírt összefoglalóból.

               (3)A szakértői albizottságok ülései kizárólag a Felek képviselői között, bizalmasan kerülnek megrendezésre, kivéve, ha a Felek ettől eltérően állapodnak meg.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.11.30.
            COM(2017) 709 final
            2017/0315(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Az EGT Vegyes Bizottság (tanácsi határozatra irányuló javaslathoz csatolt) határozattervezetének célja az EGT-megállapodás XI. mellékletének módosítása a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról szóló 910/2014/EU rendelet
                  1
                EGT-megállapodásba való belefoglalása céljából.

               Az EGT Vegyes Bizottság csatolt határozattervezetében található kiigazítások esetében nem csupán a 2894/94/EK tanácsi rendelet értelmében vett technikai kiigazításról van szó.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

               Az EGT Vegyes Bizottság csatolt határozattervezete már meglévő uniós politikát terjeszt ki az EGT-tag EFTA-államokra (Norvégiára, Izlandra és Liechtensteinre).

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

               Az uniós vívmányoknak – azok EGT-megállapodásba történő belefoglalásával – az EGT-tag EFTA-államokra történő kiterjesztése az EGT-megállapodás azon céljaival és elveivel összhangban történik, hogy közös szabályokon és egyenlő versenyfeltételeken alapuló dinamikus és homogén Európai Gazdasági Térség jöjjön létre.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Az EGT-megállapodásba belefoglalandó jogszabályok az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikkén alapulnak.

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet
                  2
                1. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Tanács a Bizottság javaslata alapján kialakítja az ilyen határozatokról az Unió által elfogadandó álláspontot.

               Az Európai Külügyi Szolgálat (a továbbiakban: EKSZ) a Bizottsággal együttműködve benyújtja az EGT Vegyes Bizottság határozattervezetét a Tanácsnak az Unió álláspontjaként történő elfogadásra. Az EKSZ reméli, hogy az álláspontot mihamarabb elő tudja terjeszteni az EGT Vegyes Bizottságban.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

               A javaslat megfelel a szubszidiaritás elvének a következő miatt:

               E javaslat célját, nevezetesen a belső piac homogenitásának biztosítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért e cél a hatások miatt uniós szinten jobban megvalósítható.

               Az uniós vívmányok EGT-megállapodásba történő belefoglalásának eljárása az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendelettel összhangban zajlik, ami megerősíti a választott megközelítést.

               •Arányosság

               Az arányosság elvének megfelelően ez a javaslat nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               Az EGT-megállapodás 98. cikkének megfelelően a választott jogi aktus EGT vegyes bizottsági határozat. Az EGT Vegyes Bizottság biztosítja az EGT-megállapodás hatékony végrehajtását és érvényesülését. Ennek érdekében határozatokat kell hoznia az EGT-megállapodásban meghatározott esetekben.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Szakértői vélemények beszerzése és felhasználása

               Tárgytalan.

               •Hatásvizsgálat

               Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               A 910/2014/EU rendelet EGT-megállapodásba való belefoglalásának nincsenek várható költségvetési vonzatai.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Indokolás és javasolt megoldás:

               A 910/2014/EU rendelet 14. cikke:

               A 910/2014/EU rendelet 14. cikke szerint a harmadik országban letelepedett szolgáltatók által nyújtott bizalmi szolgáltatásokat abban az esetben kell jogilag egyenértékűnek elismerni az Unióban letelepedett szolgáltatók által nyújtott bizalmi szolgáltatásokkal, ha azokat az Unió és a szóban forgó harmadik ország vagy valamely nemzetközi szervezet által megkötött megállapodásban elismerték.

               A 910/2014/EU rendeletnek az EGT-megállapodásba való belefoglalását követően a rendelet 4. cikke szerinti belső piaci elv alkalmazandó az EGT valamennyi szerződő felére, így létrejön az EFTA-államok és az EU közötti belső piac. Mindazonáltal az EU az EFTA-államok nevében nem köt olyan megállapodásokat, amelyek a 14. cikk szerint lehetővé teszik a harmadik országbeli szolgáltatók számára a kibővített belső piacon – többek között az EFTA-államokban – történő szolgáltatásnyújtást. Ugyanakkor az EGT-megállapodás nem terjed ki az EFTA-államok azon hatáskörére, hogy a saját nevükben ilyen nemzetközi megállapodásokat kössenek harmadik országokkal vagy nemzetközi szervezetekkel. Ezért indokolt, hogy ezek a megállapodások – feltéve, hogy teljesítik a 14. cikk (2) bekezdésében meghatározott előírásokat – a kibővített belső piacon is lehetővé tegyék a harmadik országokból származó bizalmi szolgáltatások egyenértékűként való elismerését. Ezért a 14. cikk (1) bekezdése kiigazításra kerül.

               Az EGT-megállapodás e tekintetben történő hatékony alkalmazása céljából biztosítani kell, hogy a megállapodás 92. cikkének megfelelően az EGT Vegyes Bizottságon belül információcserére kerüljön sor a bizalmi szolgáltatások piacra jutására vonatkozó nemzetközi megállapodásokról. Az esetleges problémák megoldása érdekében a szerződő feleknek szükség esetén egyeztetést kell folytatniuk. Következésképpen a tervezet kiigazítást tartalmaz.

               Ahhoz, hogy a kibővített belső piacon továbbra is egyenlő versenyfeltételek érvényesüljenek, fontos, hogy az EFTA-államokban letelepedett bizalmi szolgáltatók a lehető legteljesebb mértékben ugyanolyan viszonosságot élvezzenek, mint amilyet az Unióval megkötött megállapodások értelmében harmadik országok nyújtanak uniós vállalkozások számára – mivel a harmadik országbeli vállalkozások így automatikusan hozzáférést kapnak az EFTA-államok piacaihoz. Az EGT Vegyes Bizottság ezért határozattervezetében javasolta a megfelelő kiigazításokat.

               A három javasolt kiigazítás lényegében azonos az 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  3
                tekintetében az EGT-ben jelenleg hatályos kiigazításokkal (lásd az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5l. pontját).

               2017/0315 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre
                  4
                és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás
                  5
                (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az EGT-megállapodás 98. cikke szerint az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) módosításáról.

               (3)A 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet
                  6
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (4)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XI. mellékletét (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (5)Ezért az EGT Vegyes Bizottságban az Unió által képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) javasolt módosításával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont az EGT Vegyes Bizottság határozatának az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 910/2014/EU rendelete (2014. július 23.) a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 257., 2014.8.28., 73. o.).

                     (2)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (3)

                        HL L 13., 2000.1.19., 12. o.

                     (4)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (5)

                        HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 910/2014/EU rendelete (2014. július 23.) a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 257., 2014.8.28., 73. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel,2017.11.30.
            COM(2017) 709 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

                  AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG …/2017 HATÁROZATA

                  (...)

                  az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XI. mellékletének (Elektronikus hírközlés, audiovizuális szolgáltatások és információs társadalom) módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

               mivel:

               (1)A belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. július 23-i 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet
                  1
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (2)A 910/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezi az EGT-megállapodásba foglalt 1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet
                  2
               , amelyet következésképpen el kell hagyni az EGT-megállapodásból.

               (3)Az EGT-megállapodás XI. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT-megállapodás XI. melléklete 5l. pontjának (1999/93/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) szövege helyébe a következő szöveg lép:

               „32014 R 0910: Az Európai Parlament és a Tanács 2014. július 23-i 910/2014/EU rendelete a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 257., 2014.8.28., 73. o.).

               A rendelet rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal kell értelmezni:

               a)A 14. cikk (1) bekezdésében a szöveg az »EUMSZ 218. cikkével összhangban« szövegrész után a következő szövegrésszel egészül ki: »vagy valamely EFTA-állam és a szóban forgó harmadik ország vagy valamely nemzetközi szervezet által«.

               b)A Szerződő Felek folyamatosan tájékoztatják egymást a 14. cikk (1) bekezdésében említett megállapodásokra vonatkozó tárgyalásokról és a megállapodások megkötéséről, és kérésre egyeztetésre kerül sor az EGT Vegyes Bizottságon belül.

               c)Az Európai Unió a 14. cikk (1) bekezdésében említett megállapodásról folytatott tárgyalásai során igyekszik egyenlő bánásmódot biztosítani az EFTA-államokban letelepedett minősített bizalmi szolgáltatók által nyújtott minősített bizalmi szolgáltatásokat illetően.

               d)Az 51. cikkben az EFTA-államok tekintetében:

               i.A (3) bekezdésben a »2017. július 1-ig« szövegrész helyébe az »a …-i …/… EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépése után hat hónappal« szövegrész lép.

               ii.A (4) bekezdésben a »2017. július 2-től« szövegrész helyébe az »a …-i …/… EGT vegyes bizottsági határozat [e határozat] hatálybalépése után hat hónappal« szövegrész lép.”

               2. cikk

               A 910/2014/EU rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

               3. cikk

               Ez a határozat […]-án/-én lép hatályba, feltéve hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették*.

                  34. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben,

                     az EGT Vegyes Bizottság részéről

                     az elnök

                     az EGT Vegyes Bizottság
                     titkárai

                     (1)

                        HL L 257., 2014.8.28., 73. o.

                     (2)

                        HL L 13., 2000.1.19., 12. o.

                     (3)
                  *
                        [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]