				|

		52011PC0804

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról [valamint az 1198/2006/EK tanácsi rendelet, a 861/2006/EK tanácsi rendelet és az integrált tengerpolitikáról szóló XXX/2011/EU tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről] /* COM/2011/0804 végleges - 2011/0380 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A Bizottság 2014–2020 közötti időszakra
szóló többéves pénzügyi keretre vonatkozó, június 29-én elfogadott javaslata
meghatározza a közös halászati politika (KHP) és az integrált tengerpolitika
(ITP) költségvetési keretét és finanszírozásának fő irányvonalait.
A Bizottság ezenkívül 2011. július 13-án
jogszabálycsomagot fogadott el az új KHP jogi keretének meghatározásáról. A 2008–2010 közötti időszakban az integrált tengerpolitika (ITP)
finanszírozása számos kísérleti projekt és előkészítő intézkedés
útján történt. A Bizottság a 2012 és 2013 közötti időszak tekintetében új
pénzügyi eszközt javasolt. Az új többéves pénzügyi keret elindítása miatt az
ITP pénzügyi támogatásához hosszú távú eszköz elfogadása válik szükségessé.
A Bizottság 2011.
október 6-án közös rendelkezésekről szóló rendeletre irányuló javaslatot
fogadott el, amely a megosztott irányítású alapokra közös szabályokat
állapít meg; a javaslat legfontosabb célja a szakpolitika
végrehajtásának egyszerűsítése. Az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az
Európai Szociális Alap, a Kohéziós Alap, az Európai Mezőgazdasági
Vidékfejlesztési Alap és a jövőben létrehozandó Európai Tengerügyi és
Halászati Alap (a továbbiakban: KSK-alapok) egymást kiegészítő
célkitűzéseket követ, és irányítási módjuk megegyezik. A közös
rendelkezésekről szóló rendelet ezen alapokra vonatkozóan egy sor közös
szabályt állapít meg. Ezek a rendelkezések általános elvekre, például a
partnerségre, a többszintű kormányzásra, a férfiak és nők közötti egyenlőségre,
a fenntarthatóságra, valamint a vonatkozó uniós és nemzeti jognak való
megfelelésre vonatkoznak. A javaslat szintén tartalmazza a stratégiai tervezés
és programozás közös elemeit, beleértve az Európa 2020 stratégiából származó
tematikus célkitűzések felsorolását, a közös stratégiai keretre vonatkozó
uniós szintű rendelkezéseket, valamint az egyes tagállamokkal kötendő
partnerségi szerződésekre vonatkozó rendelkezéseket. A javaslat
makrogazdasági feltételrendszert vezet be, és meghatározza a KSK-alapok
teljesítményközpontúságának közös megközelítését. Ennek megfelelően
előzetes feltételrendszert és teljesítmény-felülvizsgálatot, továbbá a
nyomon követésre, jelentéstételre és értékelésre vonatkozó intézkedéseket is
magában foglal. A javaslat emellett a támogathatósági szabályokra vonatkozó
közös rendelkezéseket fogalmaz meg, valamint külön intézkedéseket határoz meg a
pénzügyi eszközökre és a közösségi szinten irányított helyi fejlesztésekre
vonatkozóan. Egyes irányítási és ellenőrzési intézkedések a KSK-alapok
mindegyikére vonatkoznak.
Az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról
(ETHA) szóló rendeletre irányuló jelenlegi javaslat a megreformált KHP és az
ITP célkitűzéseit kívánja megvalósítani. A javaslat
ezeken a finanszírozás tekintetében átfogalmazott célkitűzéseken alapul:
(1)
fenntartható és versenyképes halászat és
akvakultúra előmozdítása;
(2)
az Unió integrált tengerpolitikája kidolgozásának
és végrehajtásának elősegítése, kiegészítve a kohéziós politikát és a
közös halászati politikát;
(3)
a halászati területek kiegyensúlyozott és inkluzív
területfejlesztésének előmozdítása (beleértve az akvakultúrát és a belvízi
halászatot);
(4)
a KHP végrehajtásának előmozdítása.
A Kereskedelmi Világszervezet keretében most
is folynak az új halászati támogatásokról szóló tárgyalások. Előzetes
jellegük miatt egyelőre nem jósolható meg a tárgyalások végkimenetele.
Amennyiben azonban a tárgyalások eredményeként új európai uniós kötelezettségek
jönnek létre, gondoskodni kell arról, hogy az ETHA-javaslat összhangban legyen
velük. Emiatt szükség lehet a vonatkozó ETHA-intézkedések
összeegyeztethetőségének elemzésére.
2.           AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK
A HOPE utólagos értékelése, az EHA
időközi értékelése és a KHP-reform hatásvizsgálata alapján az ETHA
hatásvizsgálata három lehetséges forgatókönyv hatását értékeli: i. az „EHA+”, amely a jelenlegi EHA továbbvitele a közvetlen
flottatámogatások többsége és a KHP reformjának célkitűzéseire
összpontosító támogatás nélkül; ii. az „EHA + integráció”, amelyben a
KHP többi finanszírozási eszköze egy EHA utáni alapba épül be, ugyanakkor
megtartja a jelenleg alkalmazott irányítási módozatokat; iii. az
„EHA + konvergencia”, amelyben az ITP is az egységes új alapba épül
be, és minden eszköz a lehető legnagyobb mértékben megosztott irányítás
alá kerül.
Ezt a három
szakpolitikai forgatókönyvet összehangolták a KHP-reformhoz előnyben
részesített jegyzőkönyvvel, és ugyanazon alapforgatókönyv alapján
értékelték. A forgatókönyvek figyelembe vették továbbá a zöld
könyv elfogadásával 2009 áprilisában elindított konzultációk eredményeit is.
E konzultációk eredményei az alábbiak szerint foglalhatók össze:
–
Számos hozzászólás azt kéri, hogy a halászat
esetében folytatódjon a közpénzből nyújtott finanszírozás, bár néhány
tagállam és a nem kormányzati szervezetek többsége azzal érvel, hogy azok
életképtelen struktúrákat tartanak meg, hozzájárulnak a túlzott kapacitáshoz,
és fenntartják az ágazat támogatásoktól való függőségét.
–
Egyetértés van abban, hogy mindennemű
jövőbeli támogatásnak erősítenie kell a KHP-reform végrehajtását és
mérsékelnie kell az ágazati alkalmazkodási költségeket.
–
Az uniós finanszírozásnak a kutatásra és az
innovációra, a tengervédelem javítására, valamint a halászszervezetek
támogatására és a helyi fejlesztésre kell összpontosítania.
–
Az ITP-vel való kapcsolat fontosnak minősül: a tengerügyi politikák a továbbiakban nem léphetnek fel elszigetelten,
emellett fokozni kell a KHP és az ITP közötti koherenciát.
–
Az uniós finanszírozás és a KHP célkitűzéseinek
elérése között szorosabb összefüggésnek kell lennie. A
szabályok betartásának, illetve a célok teljesítésének kihatással kell lennie a
pénzeszközök hozzáférhetőségére.
–
A finanszírozás elosztásának
ágazatszemléletűbb megközelítését (azaz e tekintetben a gazdasági
fejlettség szintje helyett – ami manapság jellemző – a halászati ágazat
méretének fokozott figyelembevételét) a tagállamok egy csoportja határozottan
támogatja, míg az Európai Parlament ellenzi.
–
Általános egyetértés van a kisüzemi part menti flották
jelentőségét illetően, amelyek továbbra is kiemelkedő
foglalkoztatási forrást jelentenek a part menti közösségekben. Egyes tagállamok kiemelt finanszírozást biztosítanának az említett
flottának, míg mások nem részesítenek előnyben konkrét megközelítést.
–
Az ágazat és a tagállamok túlnyomó többsége úgy
ítéli meg, hogy a közös szolgáltatásokat (például az ellenőrzést és az
adatgyűjtést) továbbra is uniós finanszírozás keretében kell támogatni.
A nyilvános
konzultáció mellett mintegy 200 találkozót szerveztek az érdekelt felek
részvételével. 2010-ben és 2011-ben is tartottak
találkozókat, amelyeken a KHP-reformról és a finanszírozásról tárgyaltak. Különösen
az alábbi találkozókra került sor: i. 2010. április 13-án
Brüsszelben iparági érdekelt felek, szakszervezetek, az Európai Parlament és a
tagállamok részvételével tematikus szemináriumot rendeztek az EHA
jövőjéről; ii. két találkozót tartottak Gentben (2010. szeptember
12–14.), illetve Noordwijkben (2011. március 9–11.) a tagállamok
képviselőinek részvételével; iii. 2011. április 12–13-án Brüsszelben
konferenciát tartottak a halászati területek helyi fejlesztésének
jövőjéről.      Végül a tengerügy integrált megközelítésének
érvényességét és az ITP finanszírozásának szükségességét a Bizottság, a Tanács
és az Európai Parlament egyaránt megerősítette.
A hatásvizsgálat arra a következtetésre
jutott, hogy az elemzés által kiválasztott három hatásmutató – azaz a halászat
környezetre gyakorolt hatásának mérséklődése, a halászat és az akvakultúra
területén fennálló innovációs szakadék megszüntetése, valamint a halászattól
függő közösségekben létrehozott munkahelyek száma – tekintetében az
„EHA + konvergencia” jobban teljesít, mint a két másik alternatíva.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A javaslat szerint a KHP és az ITP jelenlegi
pénzügyi eszközeinek többsége – a fenntartható halászati megállapodások és a
regionális halászati gazdálkodási szervezeteknek nyújtott kötelező
hozzájárulás kivételével – egyetlen alapba kerül. Az ETHA az alábbi négy pillér mentén épül fel:
·      Intelligens, környezetbarát halászat
(megosztott irányítás) – e pillér célja a fenntartható halászatra való áttérés
előmozdítása, amely szelektívebb, visszadobásoktól mentes, kevesebb kárt
okoz a tengeri ökoszisztémákban, és ezáltal hozzájárul a tengeri ökoszisztémákkal
való fenntartható gazdálkodáshoz; továbbá az innovációra
és a hozzáadott értékre összpontosító támogatás nyújtása, ezáltal a halászati
ágazatot gazdaságilag életképessé és ellenállóvá téve a külső
sokkhatásokkal és a harmadik országokkal folytatott versennyel szemben.
·      Intelligens, környezetbarát akvakultúra
(megosztott irányítás) – e pillér célja a gazdaságilag életképes, versenyképes
és környezetbarát akvakultúra megteremtése, amely képes helytállni a globális
versenyben, és egészséges és magas tápértékű termékekkel látja el az Unió
fogyasztóit.
·      Fenntartható és inkluzív területfejlesztés
(megosztott irányítás) – e pillér célja a halászattól függő számos part
menti és szárazföldi halászati közösség hanyatlásának visszafordítása a
halászat és a halászathoz kapcsolódó tevékenységek felértékelése és más tengeri
gazdasági ágazatok felé történő diverzifikáció révén.
·      Integrált tengerpolitika (közvetlen
centralizált irányítás) – e pillér célja olyan átfogó prioritások támogatása,
amelyek megtakarításokat és növekedést idéznek elő, de amelyeket a
tagállamok önmaguk nem mozdítanak elő: ilyenek
például a tengerrel kapcsolatos ismeretek, a tengeri területrendezés, a part
menti övezetek integrált kezelése és az integrált tengerfelügyelet, a tengeri
környezetnek és különösen biológiai sokféleségének védelme, valamint az
éghajlatváltozás part menti területekre gyakorolt kedvezőtlen hatásaihoz
való alkalmazkodás.
A négy pillér mellett az ETHA kísérő
intézkedéseket is tartalmaz: adatgyűjtés és
tudományos tanácsadás, ellenőrzés, irányítás, halászati piacok (ideértve a
legkülső régiókat is), a regionális halászati gazdálkodási szervezeteknek
nyújtott önkéntes kifizetések és technikai segítségnyújtás.
A javaslat összhangban áll a
szubszidiaritás elvével. Az ETHA általános célkitűzése
az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozó KHP célkitűzéseinek támogatása,
valamint az Unió integrált tengerpolitikájának továbbfejlesztése. A tagállamok
saját hatáskörükben eljárva nincsenek olyan helyzetben, hogy megvalósítsák
ezeket a célkitűzéseket, amelyek a vonatkozó prioritásokra összpontosító
többéves finanszírozás révén uniós szinten jobban teljesülnek.
4. A levont tanulságok és az ETHA új
jellemzői
Hozzájárulás az Európa 2020 stratégiához
Az ETHA az Európa 2020 stratégia
célkitűzéseinek eléréséhez a következő három kiemelt kezdeményezés
keretében járul hozzá: i. „Erőforrás-hatékony
Európa”, ii. „Innovatív Unió” és iii. „Új készségek és munkahelyek
menetrendje”.
A legnagyobb fenntartható hozamokon alapuló,
fenntartható halászatra való áttérés, a visszadobások megszüntetése és a
halászat tengeri környezetre gyakorolt hatásának csökkentése, a magas
szintű környezetvédelmet biztosító akvakultúra előmozdítása és a
tengerügyi politikák fenntarthatóbb erőforrás-hasznosítást eredményező,
fokozott összehangolása révén az ETHA jelentősen hozzájárul az
„Erőforrás-hatékony Európa” megvalósításához.
Az „Új készségek és munkahelyek menetrendje”
keretében az ETHA prioritásként kezeli a halászattól függő közösségekben a
foglalkoztatás, a területi kohézió és a társadalmi befogadás növelését. A helyi gazdaságoknak – különösen a tengeri gazdasági ágazat más
ágazatai felé történő – diverzifikálása a part menti területeken új
munkahelyeket és növekedési lehetőségeket teremt.
Az ETHA a halászati és akvakultúra-ágazatban a
termelési, a forgalmazói és értékesítési lánc valamennyi szintjén a termék- és
folyamatinnováció támogatása révén hozzájárul továbbá az „Innovációs Unió”
megvalósulásához, növeli a halászati és akvakultúra-termékek hozzáadott
értékét, támogatja a környezetbarát innovációt és az új, innovatív, átfogó
szakpolitikai eszközök, mint például a tengerrel kapcsolatos ismeretek, a
tengeri területrendezés és az integrált tengerfelügyelet továbbfejlesztését.
Megerősített szociális dimenzió
Az ETHA a halászati ágazat hozzáadott
értékének növelésével és a gazdasági tevékenységek más tengeri ágazatok felé
történő diverzifikálásával fogja előmozdítani a társadalmi kohéziót
és a munkahelyteremtést a halászattól függő közösségekben. A halászati területek valamely adott közösség szintjén irányított
fenntartható fejlesztésére irányuló megközelítés hangsúlyosabb lesz. Az ETHA
első alkalommal elismeri továbbá, hogy a házastársak – főként a
nők – gyakran vesznek részt a családi halászati vállalkozásban, sokszor
jogi elismerés nélkül. Ők többek között az ETHA által nyújtott képzési
támogatásban részesülhetnek, különösen a vállalkozói készségekhez és a
vállalkozásirányításhoz kapcsolódó készségek elsajátítása tekintetében.
Az ETHA előmozdítja továbbá a humán
tőkét és elősegíti a diverzifikációt is azáltal, hogy lehetővé
teszi a helyi közösségek számára a más tengeri ágazatokban felmerülő új
tevékenységek megkezdéséhez szükséges készségek elsajátítását. Ez a megközelítés szintén növeli a természeti és kulturális örökséget,
amelyeket a helyi fejlődés fontos eszközévé tesz.
Tekintettel a kisüzemi part menti flottáknak a
part menti közösségek szempontjából betöltött jelentőségére, az ETHA
azokra magasabb arányú támogatási intenzitást kíván alkalmazni, és bevezet
néhány, kizárólag e flották támogatására szolgáló külön intézkedést. Ezen intézkedések körébe tartozik az üzleti és marketingstratégiákra
vonatkozó szakmai tanácsadás, a halászaton kívüli vállalkozások indítása és az
innováció külön támogatása; ez utóbbi különösen fontos, tekintettel arra, hogy
e halászati vállalkozások többsége olyan mikrovállalkozás, amely csak
korlátozott mértékben jut finanszírozáshoz.
Többek között a
termelői szervezetek kollektív megközelítései kapnak prioritást, amelyek a
társadalmi tőkére építenek, és lehetővé teszik a beruházási kritikus
tömeg elérését. Ezekre a kollektív megközelítésekre
szintén magasabb arányú támogatási intenzitás vonatkozik.
Környezeti fenntarthatóság
A meglévő
intézkedéseket ésszerűsítették és felülvizsgálták annak érdekében, hogy
szorosan kapcsolódjanak a környezeti fenntarthatósághoz. A
túlzott kapacitás továbbra is a KHP elsődleges problémája, és a túlhalászás
egyik kulcsfontosságú kiváltó tényezője. A túlzott kapacitás
állami támogatással – például selejtezéssel – történő felszámolása
eredménytelennek bizonyult; az 1994 óta e célra elköltött
1,7 milliárd EUR ellenére azonban a tényleges halászati kapacitás az
uniós flották többségében nem csökkent. Az ETHA ezért a továbbiakban nem
támogatja a selejtezést, és az így megtakarított pénzügyi erőforrásokat a
fenntartható halászat hatékonyabb támogatási formái felé irányítja.
Az ETHA támogatni fogja a legnagyobb fenntartható
hozamra való áttérést, emellett – olyan intézkedések révén, mint például a
szelektívebb halászeszközök és halászati technikák támogatása, vagy a nem
szándékos fogások felhasználásához, a forgalomba hozatali intézkedésekhez és a
feldolgozáshoz a fedélzeti és kikötői létesítményekben szükséges
berendezésekbe történő beruházás – elő fogja segíteni a visszadobási
tilalom fokozatos bevezetését. Ugyanezzel a céllal
jelentősen emelkedett az adatgyűjtésre és a tudományos
szakvéleményezésre (a tudományos szakvéleménnyel rendelkező állományok
számának növelése érdekében) és a kiadások ellenőrzésére (a jobb
megfelelés biztosítása érdekében) szolgáló keretösszeg.
Hangsúlyos lesz a magas szintű
környezetvédelmet biztosító akvakultúra fejlesztése, valamint az ökoszisztémákra
pozitív hatást gyakorló akvakultúra támogatása is.
Világviszonylatban a halászat a globális
tüzelőanyag-fogyasztásnak mintegy 1,2 %-áért felelős. Az Európa 2020 stratégia éghajlatváltozásra vonatkozó kiemelt
céljához való hozzájárulás érdekében fokozni kell az
erőforrás-hatékonyságot, valamint csökkenteni kell a kibocsátásokat a
fogási ágazatban és kisebb mértékben az akvakultúra-ágazatban. Ennek
megfelelően az ETHA néhány, az éghajlatváltozás mérséklését célzó
intézkedést is támogatni fog.
Az innovatív, életképes és versenyképes
halászat és akvakultúra középpontba helyezése
Az innováció terén mind a halászat, mind pedig
az akvakultúra nehézségekkel küzd. A szállítás, az
értékesítés és az értékesítés megszervezése jelenleg úgy történik, hogy a halászati
és az akvakultúra-ágazati vállalkozások többsége ritkán vesz részt a
termékeinek eladásában és értékesítésében.
1.           Az ETHA keretébe bekerültek
az innovációt fokozottan hangsúlyozó új intézkedések az új vagy tökéletesített
termékek, eljárások, irányítási és szervezeti rendszerek fejlesztésének az
értéklánc egészében történő előmozdítása érdekében azzal a céllal,
hogy segítsenek a halászati és az akvakultúra-ágazatnak termékeik értékének
növelésében, tevékenységeik környezeti hatásának csökkentésében és termelési
költségeik visszaszorításában. Az innovációt a tudományos szakemberek és a
halászok közötti együttműködés ösztönzését célzó intézkedések útján is
elő fogják segíteni. Az adott közösség szintjén irányított helyi
fejlesztés támogatása helyi szinten is terjeszti az innovációt, figyelembe
véve, hogy az ilyen innovációt gyakran a helyi környezetben határozzák meg, és
ez az innováció lehet technológiai vagy nem technológiai, alapulhat új vagy
hagyományos gyakorlatokon.
2.           Az ETHA most először
kiemelkedő növekedési potenciállal rendelkező új akvakultúra-formák,
például a nyílt tengeri és a nem élelmiszer-termelési célú akvakultúra
támogatására, valamint üzleti vállalkozások elindításának ösztönzésére is
törekedni fog. Új jellemzőként jelenik meg továbbá a többfunkciós
akvakultúra támogatása, amely lehetővé teszi az akvakultúra-ágazati
vállalkozások jövedelmének olyan tevékenységek révén történő
diverzifikálását, mint például a horgászat, a közvetlen értékesítés, az
ökoturizmus vagy az akvakultúrához kapcsolódó oktatási tevékenységek. A
tanácsadási szolgáltatások akvakultúra-ágazati vállalkozások általi
igénybevételéhez nyújtott támogatás és az akvakultúra-telepek
lehetőségeinek (többek között a tengeri területrendezés és az
infrastruktúrák javításának finanszírozása révén történő) növelését célzó
intézkedések szintén szerepelnek a javaslatban.
Szintén ösztönzik az előkészületben
lévő új kutatási keretprogrammal (Horizont 2020) előirányzott
kutatási ás innovációs programokkal való kiegészítő jelleget és szinergiát.
Új lendület az integrált tengerpolitika
(ITP) fejlesztéséhez
Az ITP 2007-ben
indult a tengeri szállítást, az ipart, a part menti régiókat, a nyílt tengeri
energiatermelést, a halászatot vagy a tengeri környezetet érintő,
határokon és ágazatokon átívelő tengerügyi koordináció megkönnyítése
érdekében. A korábban széttagolt szakpolitikák közötti
koordináció eredményeként csökkennek a költségek és nagyobb lesz a hatékonyság.
Az ETHA keretében
az ITP-hez kapcsolódó finanszírozás az ágazatközi szakpolitikai eszközök
fejlesztésére fog összpontosítani, azaz olyan kezdeményezésekre, amelyek
előnyöket biztosítanak a különböző ágazatoknak, de az egyes
szakpolitikai területeken belül nem lennének megvalósíthatók. A tengeri területrendezés stabil jogi keretet biztosít a
tengeri területek, erőforrások és ökoszisztéma-szolgáltatások fenntartható
kezeléséhez. Bebizonyosodott, hogy felgyorsítja a tengerügyi beruházásokat,
emellett csökkenti a gazdasági társaságok jogi és adminisztratív költségeit. Az
integrált tengerfelügyelet a közszférabeli szereplők számára
lehetővé teszi, hogy a valós idejű tengeri események hatékony
kezelése érdekében adatokat osszanak meg egymással. Az integrált felügyelet
kiküszöböli az erőforrás-intenzív tengerfelügyeleti tevékenységek költséges
párhuzamosságait, ezáltal a közpénzek jobb felhasználását lehetővé
tevő, költséghatékony szinergiákat teremt. A „Tengeri ismeretek 2020”
elnevezésű kezdeményezés célja a tengerekkel kapcsolatos széttagolt
európai tudásnak egy díjmentesen és nyilvánosan hozzáférhető forrásban
történő egyesítése. A tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv,
amely az ITP környezetvédelmi pillére, részletesebben meghatározza a
tengeri környezetre hatást gyakorló emberi tevékenységek fenntarthatóságának
határait.
A tengeri ügyek
integrált irányítása hozzájárul a közpénzek ésszerűbb elköltéséhez,
valamint a tengert érintő különböző szakpolitikák hatásának
maximalizálásához. Ezt az irányt követve a finanszírozás
támogatni fogja a tengeri medencék szintjén megvalósítandó integrált
tengerpolitikai irányítás fejlesztését is. A tengeri medencék szintjén
folytatott koordináció biztosítja, hogy a pénzeszközök elköltése különböző
finanszírozási forrásokat egyesítő, következetes szakpolitikai keretben
történjen. Az ITP-nek az ETHA-ba való beillesztése támogatja a tengerügyi
célkitűzések más alapokban történő érvényesítését is, ami
lehetővé teszi, hogy a tengerügyi politikák fokozottabban járuljanak hozzá
az Európa 2020 stratégiához.
Egyszerűsítés és az adminisztratív
terhek csökkentése
A KHP és az ITP öt pénzügyi eszközének
egyetlen alapban történő egyesítése a racionalizált és egységes
szabályoknak és eljárásoknak köszönhetően jelentős
egyszerűsítést fog eredményezni. Ezenfelül az
adatgyűjtés, az ellenőrzési és a piaci intézkedések – köztük a
legkülső régióknak nyújtott ellentételezés – kezelése a megosztott
irányítású korábbi EHA-intézkedésekkel együtt fog történni. Ez azt jelenti,
hogy négy pénzügyi döntési, jelentéstételi, monitoring- és értékelési
eljárásrendszer helyébe egyetlen rendszer lép.
Az EHA időközi értékelése kimutatta
továbbá, hogy a legfőbb adminisztratív terhet az irányítási és
ellenőrzési rendszer létrehozása jelentette. A közös
rendelkezésekről szóló rendeletre irányuló javaslat KSK-alapok esetében
egységes, közös elveken alapuló irányítási és ellenőrzési rendszert
irányoz elő. A tagállamok – hatékony és eredményes pénzgazdálkodás iránti
elkötelezettségük hangsúlyozása érdekében – nemzeti akkreditációs rendszert
vezetnek be. A javaslat összehangolja azokat az intézkedéseket, amelyek
alátámasztják a Bizottság által a kiadások szabályszerűségére vonatkozóan
nyújtott biztosítékot, továbbá új közös elemeket, így például igazgatási
megbízhatósági nyilatkozatot és éves záróelszámolást vezet be. Ez a
megközelítés jelentősen csökkenti az irányítási és ellenőrzési
rendszerek létrehozásához szükséges időt és gyorsítja a végrehajtást. A
megvalósítási rendszernek a vidékfejlesztési alap megvalósítási rendszerével
történő összehangolása lehetőséget nyújt a tagállamoknak arra, hogy
az EMVA és az ETHA operatív programjának irányításához ugyanazokat a szerveket
alkalmazzák. Ez az irányítás és az ellenőrzés – többek között a
jelentéstétel, az értékelés és a nyomon követés – egységes megközelítése miatt
csökkenti az adminisztratív költségeket.
A pénzügyi eszközök felhasználására vonatkozó
közös szabályok világos keretet biztosítanak, és egyértelművé teszik, hogy
a pénzügyi eszközöket a beruházások és kedvezményezettek valamennyi típusára
alkalmazni lehet. Ez lehetővé teszi, hogy az ETHA-hozzájárulás
elérhető legyen a már meglévő pénzügyi intézmények számára,
amennyiben más európai uniós alapok vonatkozásában már sor került az
együttműködési megállapodások kidolgozására, ezáltal elkerülhetők az
adminisztratív terhek és a párhuzamosságok, és a pénzügyi tervezés a
támogatások révén biztosított társfinanszírozás vonzóbb alternatívájává válik.
Az adott közösség szintjén irányított helyi
fejlesztésre vonatkozó integrált megközelítés (a jelenlegi 4. tengely) a helyi
fejlesztési stratégiák közös értékelésének és jóváhagyásának lehetővé
tételével megkönnyíti a vegyesvállalatok KSK-alapokból történő
finanszírozását, ami lehetővé teszi az irányítási költségek csupán
egyetlen forrásból történő finanszírozását és annak elkerülését, hogy
ezekről a költségekről különböző szerveknek kelljen jelentést
tenni.
A közös mutatók alkalmazása meg fogja
könnyíteni a tagállamok jelentéstételét, mivel az előrehaladásra vonatkozó
számszerűsített adatokra összpontosít, és csökkenti a leíró elemek
arányát.
Az ETHA tisztázza továbbá a KHP-nak –
különösen az adatgyűjtési keretrendszernek, az ellenőrzésnek és az
IUU-rendeleteknek – való megfelelési szabályokat, ezáltal a tagállamok és a
kedvezményezettek számára fokozottabb jogbiztonságot teremt.
Az ETHA végrehajtásának további
egyszerűsítése érdekében a javaslat a támogathatósági szabályokat
összehangolja más uniós alapokkal. Ez a kedvezményezettek
és a nemzeti hatóságok számára egyaránt meg fogja könnyíteni a projektek
kezelését, és integrált projektek végrehajtását is előmozdítja majd. A
javaslat az ETHA megosztott irányítású részei esetében az egyszerűsített
költségekre (a standard költségekre, az átalányösszegű kifizetésekre és a
támogatások átalányalapú finanszírozására) vonatkozó lehetőségek szélesebb
körű igénybevételét teszi lehetővé, és ezáltal csökkenti az
ellenőrzés költségeit és a hibaarányt.
Stratégiai megközelítés
A közös rendelkezésekről szóló rendelet
értelmében a KSK és a partnerségi szerződések keretébe öt megosztott
irányítású alap tartozik. Ez a keret uniós szinten
lehetővé teszi az öt alap jobb stratégiai illeszkedését. A KSK-t
partnerségi szerződés révén hajtják végre, a KSK-alapok nemzeti szinten
történő koordinálásával.
Jelenleg az EHA más uniós finanszírozási
csatornákkal való koordinációja az alapok közötti „demarkációs vonalak” elvének
segítségével történik, amely átfedéseket és hiányosságokat egyaránt
eredményezett a szakpolitikák lefedettségében. Ezért jobb
koordinációs mechanizmusra van szükség, és a stratégiai megközelítést
megerősítő új megvalósítási mechanizmusnak választ kell adnia az
adott problémákra. A KSK és a partnerségi szerződések az EHA által
bevezetett jelenlegi, komoly korlátokkal rendelkező, a korlátozott
EHA-finanszírozásban részesülő tagállamoktól aránytalan
erőfeszítéseket követelő stratégiai megközelítés (nemzeti stratégiai
tervek) helyébe lépnek.
Stratégiai programozás
Az ETHA a KHP és az ITP hosszú távú stratégiai
célkitűzéseire, többek között a fenntartható és versenyképes halászatra és
akvakultúrára, az ITP továbbfejlesztéséhez konzisztens szakpolitikai keretre,
valamint a halászati területek kiegyensúlyozott és inkluzív
területfejlesztésére összpontosít. Az Európa 2020
stratégiával összhangban ezeket a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó
átfogó célkitűzéseket az ETHA vonatkozásában meghatározott alábbi hat
uniós prioritás fejezi ki:
–
a foglalkoztatás és a területi kohézió növelése;
–
az innovatív, versenyképes és tudásalapú halászat
előmozdítása;
–
az innovatív, versenyképes és tudásalapú
akvakultúra előmozdítása;
–
a fenntartható és erőforrás-hatékony halászat
előmozdítása;
–
a fenntartható és erőforrás-hatékony
akvakultúra előmozdítása;
–
a KHP végrehajtásának előmozdítása.
A pénzügyi programozás e prioritásokra épül,
ideértve a célmutatóknak az egyes prioritások vonatkozásában történő
meghatározását is.
Feltételrendszer
A közös
rendelkezésekről szóló rendelet a feltételrendszerre vonatkozó új
rendelkezéseket vezet be annak biztosítására, hogy az uniós finanszírozás
határozottan ösztönözze a tagállamokat az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek
és céljainak megvalósítására. A feltételrendszerben
szerepelnek előzetes feltételek, amelyeknek már a pénzeszközök folyósítása
előtt érvényesülniük kell, és utólagos feltételek is, amelyek az
eredményességtől teszik függővé az ETHA-előirányzat 5 %-ának
felszabadítását. Az utólagos feltételek a partnerségi szerződésekben
szereplő programokhoz meghatározott, az Európa 2020 stratégia
szerinti célkitűzésekhez kapcsolódó, teljesítményre és eredményekre
vonatkozó mérföldkövek megvalósításán alapulnak.
Az ETHA keretében
nyújtott uniós pénzügyi támogatás annak függvénye lesz, hogy a tagállamok és a
piaci szereplők teljesítik-e a KHP célkitűzéseit és szabályait,
különösen az ellenőrzési kötelezettségeket, valamint az IUU-rendelettel és
az adatgyűjtéssel kapcsolatos kötelezettségeket. Előzetes
feltételek vonatkoznak továbbá az akvakultúrára, amelyek értelmében a
tagállamoknak az uniós stratégiai iránymutatások alapján többéves nemzeti
stratégiai terveket kell készíteniük. A KHP-rendeletben előírtak alapján az
uniós stratégiai iránymutatásokon alapuló tervek célja az akvakultúra
fenntartható fejlesztésének előmozdítása az üzleti biztonság, a vizekhez
és a térhez való hozzáférés és az engedélyezési igazgatás egyszerűsítése
terén. E feltételrendszerek elő fogják segíteni a KHP szabályainak
betartását, és javítani fogják a szakpolitika egészének koherenciáját.
Monitoring és értékelés
Az EHA időközi értékelése azt a
következtetést vonta le, hogy a meglévő mutatók a teljesítményre
összpontosítanak, és számuk túlságosan nagy. Ezenfelül nem
rendelkeznek közös megközelítéssel, és nem határozzák meg közösen a mérni
kívánt egységeket.
Következésképpen az ETHA közös stratégiai
monitoring- és értékelési keretet javasol, amelyben a tagállamok
együttműködésével határozzák meg és végrehajtási aktusban fogadják el a
közös teljesítmény, eredmény- és hatásmutatók rendszerét. Ezek
az ETHA prioritásaihoz kapcsolódó mutatók lehetővé teszik az adatok uniós
szinten történő összesítését és a szakpolitika végrehajtása terén az
előrehaladás, a hatékonyság és az eredményesség vizsgálatát, amely többek
között az eredményességi tartalék felosztásához szükséges. A partnerségi
szerződésekben és az operatív programokban felhasználandó kiindulási, az
egyes szakaszokra vonatkozó és célmutatók értékét előzetes értékelés útján
határozzák meg. Két éves különjelentés – az egyik 2017-ben, a másik 2019-ben –
fogja áttekinteni a megvalósítás helyzetét és a következő programozási
időszakra vonatkozó tanulságokat.
4.         KÖLTSÉGVETÉSI
VONZAT
A többéves pénzügyi keretről szóló
javaslat értelmében az uniós költségvetésnek továbbra is jelentős részét
kell fordítani a halászati és tengerpolitika finanszírozására. A 2014–2020 közötti időszakra szánt pénzügyi keretösszeg folyó
árakon 7,535 milliárd EUR, beszámítva a fenntartható halászati
megállapodásokat és a regionális halászati gazdálkodási szervezeteket is,
amelyek finanszírozása külön történik. Az ETHA költségvetése folyó árakon
6567 millió EUR-t tesz ki. Az ETHA-ra vonatkozó javaslat pénzügyi
hatását részletesen a javaslatot kísérő pénzügyi kimutatás tartalmazza.
2011/0380 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról
[valamint az 1198/2006/EK tanácsi rendelet, a 861/2006/EK tanácsi rendelet és
az integrált tengerpolitikáról szóló XXX/2011/EU tanácsi rendelet hatályon
kívül helyezéséről]
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 42. cikkére,
43. cikke (2) bekezdésére, 91. cikke (1) bekezdésére, 100. cikke (2)
bekezdésére, 173. cikke (3) bekezdésére, 175. cikkére, 188. cikkére, 192. cikke
(1) bekezdésére, 194. cikke (2) bekezdésére és 195. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[1],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[2],
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
„A közös halászati politika reformja” című, az
Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény (a
továbbiakban: KHP-közlemény) meghatározta a 2013 utáni
közös halászati politika (a továbbiakban: KHP) lehetséges kihívásait,
célkitűzéseit és irányvonalait. A közleményről folytatott vita
fényében a KHP-t 2014. január 1-jével kezdődő hatállyal meg kell
reformálni. A reformnak ki kell terjednie a KHP minden fontosabb elemére,
ideértve pénzügyi vonatkozásait is. A reform célkitűzéseinek elérése
érdekében indokolt hatályon kívül helyezni az Európai Halászati Alapról szóló
1198/2006/EK rendeletet[3], a közös halászati
politika végrehajtására és a tengerjogra vonatkozó közösségi pénzügyi
intézkedések létrehozásáról szóló 861/2006/EK rendeletet[4],
a Garanciaalapot létrehozó 1290/2005/EK rendeletnek a halászati és
akvakultúra-termékekre vonatkozó rendelkezéseit[5],
az Azori-szigetekről, Madeiráról, a Kanári-szigetekről, valamint
Franciaország tengerentúli megyéiből, Guyanából és Réunionból származó
egyes halászati termékek forgalomba hozatalakor e régiók távoli fekvése miatt
felmerülő többletköltségek ellentételezésére irányuló program bevezetésére
vonatkozó 791/2007/EK rendeletet[6], és azokat az
Európai Tengerügyi és Halászati Alapról (ETHA) szóló új rendelettel kell
felváltani. Felismerve, hogy az Európa óceánjaival és tengereivel kapcsolatos
valamennyi kérdés összefügg egymással, az új rendeletnek támogatnia kell
integrált tengerpolitikának (ITP) [az integrált tengerpolitika
továbbfejlesztését támogató program létrehozásáról szóló európai parlamenti és
tanácsi rendelet] szerinti továbbfejlesztését is.
(2)
Az ETHA hatályának ki kell terjednie a KHP
támogatására, így többek között a tengeri biológiai erőforrások, az
édesvízi biológiai erőforrások és akvakultúra védelmére, kezelésére és
kiaknázására, valamint a halászati és akvakultúra-termékek feldolgozására és
értékesítésére, amennyiben ezekre a tevékenységekre a tagállamok területén vagy
uniós vizeken kerül sor, ideértve – a lobogó szerinti állam elsődleges
felelősségének sérelme nélkül – a harmadik országok lobogója alatt
közlekedő és ott lajstromozott halászhajóknak, az uniós halászhajóknak,
illetve a tagállamok állampolgárainak a tevékenységeit is, figyelemmel az ENSZ
Tengerjogi Egyezményének 117. cikkében foglalt rendelkezésekre.
(3)
Mivel a közös halászati politika sikerének
feltétele egy eredményes ellenőrzési, vizsgálati és végrehajtási rendszer,
továbbá a – tudományos szakvéleményezési, valamint végrehajtási és
ellenőrzési célt egyaránt szolgáló – adatok megbízhatósága és
hiánytalansága, az ETHA-nak támogatnia kell ezeket a szakpolitikákat.
(4)
Az ETHA hatályának ki kell terjednie az ITP
támogatására, amely magában foglalja az óceánokkal, a tengerekkel, a
tengerparti régiókkal, valamint az azokat érintő különböző uniós
szakpolitikákat – nevezetesen a közös halászati politikát, a közlekedést, az
ipart, a területi kohéziót, a környezetvédelmet, az energiaügyet és az
idegenforgalmat – kiegészítő tengeri ágazatokkal kapcsolatos összehangolt
műveletek és döntéshozatal kialakítását és végrehajtását. A különböző ágazati politikák igazgatása során biztosítani kell a
koherenciát és az integrációt a Balti-tenger, az Északi-tenger, a Kelta-tenger,
a Vizcayai-öböl és az ibériai partvidék, valamint a Földközi-tenger és a
Fekete-tenger medencéje vonatkozásában.
(5)
Az Európai Tanács 2010. június 17-i
következtetéseivel összhangban, amelyekben a Tanács elfogadta az
Európa 2020 stratégiát, az Uniónak és a tagállamoknak – az Unió harmonikus
fejlődésének előmozdítása mellett – intelligens, fenntartható és
inkluzív növekedést kell megvalósítaniuk. Az
Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek és céljainak megvalósítása
érdekében összpontosítani kell az erőforrásokat, és a hatékonyságot
fokozott eredményorientáltsággal kell javítani. Az integrált tengerpolitikának
az új ETHA-ba való felvétele hozzájárul az „Európa 2020: Az intelligens,
fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája”[7]
(a továbbiakban: Európa 2020 stratégia) című, 2010. március 3-i
bizottsági közleményben foglalt főbb politikai célkitűzések
eléréséhez is, és összhangban van a gazdasági, társadalmi és területi kohézió
javítására vonatkozóan a Szerződésben meghatározott általános célokkal.
(6)
Ahhoz, hogy az ETHA hozzájáruljon a KHP, az ITP és
az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához korlátozott
számú alapvető prioritásra kell összpontosítani, amelyek az innováció,
illetve a tudásalapú halászat és akvakultúra előmozdításával kapcsolatos,
a fenntartható és erőforrás-hatékony halászat és akvakultúra
előmozdítására, továbbá a part menti és szárazföldi halászközösségek
növekedési és foglalkoztatási potenciáljának felszabadításával, valamint a
halászati tevékenységek más tengeri gazdasági ágazatok felé történő
diverzifikálásának előmozdításával a foglalkoztatás és a területi kohézió
javítására irányulnak.
(7)
Az Uniónak az alap végrehajtásának valamennyi
szakaszában törekednie kell az egyenlőtlenségek felszámolására, a férfiak
és nők közötti egyenlőség előmozdítására, valamint a nemen, faji
vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen,
fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló bármilyen hátrányos
megkülönböztetés megszüntetésére.
(8)
A közös halászati politika általános
célkitűzése annak biztosítása, hogy a halászati és
akvakultúra-tevékenységek hozzájáruljanak a hosszú távon fenntartható
környezetvédelmi feltételek kialakulásához, amelyek nélkülözhetetlenek a
gazdasági és társadalmi fejlődéshez. Ezen
túlmenően elő kell mozdítania a termelékenység növekedését, a
halászati ágazat által biztosított méltányos életszínvonalat, a piacok
stabilitását, biztosítania kell az erőforrások rendelkezésre állását és
azt, hogy az áruk ésszerű áron jussanak el a fogyasztókhoz.
(9)
Rendkívül fontos, hogy a környezetvédelmi
szempontok jobban beépüljenek a KHP-ba, amelynek teljesítenie kell az Unió
környezetvédelmi politikájának és az Európa 2020 stratégiának a
célkitűzéseit és céljait. A KHP célja az élő
tengeri biológiai erőforrások oly módon történő kiaknázása, hogy a
halállományok olyan szinten álljanak helyre és maradjanak fenn, ami
legkésőbb 2015-ig lehetővé teszi a legnagyobb fenntartható hozam
elérését. A KHP a halászati gazdálkodás során elővigyázatos és
ökoszisztéma-alapú megközelítéseket alkalmaz. Következésképpen az ETHA-nak a
tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek
meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és
tanácsi irányelvben (a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv)[8]
foglaltak szerint hozzá kell járulnia a tengeri környezet védelméhez.
(10)
Mivel e rendelet célkitűzéseit a tagállamok
nem tudják kielégítően megvalósítani az operatív programok keretében finanszírozandó
műveletek terjedelme és hatásai, valamint a halászati és a tengeri ágazat
fejlődése során felmerülő strukturális problémák és a tagállamok
korlátozott pénzügyi forrásai miatt, ezek a célkitűzések a megfelelő
prioritásokra irányított többéves pénzügyi támogatással uniós szinten jobban
elérhetők, és az Unió az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének
(3) bekezdésében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban
intézkedéseket fogadhat el. Az említett Szerződés 5. cikkének (4)
bekezdésében foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi
túl az adott célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.
(11)
A közös halászati politika és az integrált
tengerpolitika kiadásainak egyetlen alapon, az ETHA-n keresztül történő
finanszírozása várhatóan hozzájárul a mindkét szakpolitika egyszerűsítése
és azok fokozott integrálása iránti igény kielégítéséhez. A
megosztott irányításnak a közös piacszervezésre – többek között a legkülső
régióknak nyújtott ellentételezésre és az ellenőrzési és adatgyűjtési
tevékenységre – történő kiterjesztése még inkább elősegíti majd a
Bizottság és a tagállamok adminisztratív terheinek egyszerűsítését és
csökkentését, és nagyobb koherenciát és hatékonyságot tesz lehetővé a
nyújtott támogatások tekintetében.
(12)
Az Unió költségvetésének – közvetlen irányítás vagy
a tagállamokkal megosztott irányítás keretében – egyetlen alapból, az ETHA-ból
kell finanszíroznia a közös halászati politika és az integrált tengerpolitika
kiadásait. A tagállamokkal megosztott irányításnak nemcsak
a halászat, az akvakultúra és az adott közösség szintjén irányított helyi
fejlesztés támogatására irányuló intézkedésekre kell vonatkoznia, hanem a közös
piacszervezésekre, valamint a legkülső régióknak nyújtott ellentételezésre
és az ellenőrzési és adatgyűjtési tevékenységekre is. Közvetlen
irányítást a tudományos szakvéleményezés, a regionális halászati gazdálkodási
szervezetekhez való önkéntes hozzájárulások, a tanácsadó testületek és az
integrált tengerpolitika végrehajtását célzó műveletek esetében kell
alkalmazni. Meg kell határozni az ETHA felhasználásával finanszírozható
intézkedések körét.
(13)
Különbséget kell tenni a megosztott irányítás,
illetve a közvetlen irányítás keretében társfinanszírozott ellenőrzési és
végrehajtási intézkedések kategóriái között. Elengedhetetlenül
fontos a megosztott irányítás keretében történő irányítás céljára
kiutalandó források korlátozása.
(14)
[A közös halászati politikáról szóló rendelet] (a
továbbiakban: KHP-rendelet) 50. és 51. cikke értelmében az
ETHA keretében uniós pénzügyi támogatás azzal a feltétellel nyújtható, hogy a
tagállamok és a piaci szereplők teljesítik a közös halászati politika
szabályait. E feltételesség célja, hogy tükrözze az Unió felelősségét a
tekintetben, hogy a köz érdekében és az EUMSZ 3. cikkében előírtaknak
megfelelően biztosítja a tengeri biológiai erőforrások KHP keretében
történő megőrzését.
(15)
A KHP célkitűzéseinek elérését aláásná, ha az
ETHA keretében nyújtott uniós pénzügyi támogatást olyan piaci szereplők
kapnák, amelyek előzetesen nem felelnek meg a tengeri biológiai
erőforrások megőrzésével kapcsolatos közérdekkel összefüggő
követelményeknek. Ezért csak azok a piaci szereplők
fogadhatók el, amelyek a támogatási kérelem benyújtása előtt meghatározott
ideig nem voltak érintettek a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan
halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló
közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a
601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet
hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK
rendelet[9]
40. cikkének (3) bekezdésében meghatározottak szerinti, az IUU-hajókra
vonatkozó uniós listán szereplő halászhajók üzemeltetésében, irányításában
vagy tulajdonlásában, és amelyek az 1005/2008/EK rendelet 42. cikke, illetve a
közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi
ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK,
a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK,
a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK,
a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és
az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EK,
az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK rendelet[10] 90. cikkének (1) bekezdése
értelmében nem követtek el súlyos jogsértést, illetve a KHP szabályai
tekintetében nem követtek el egyéb, az érintett állományok fenntarthatóságát
különösen veszélyeztető és az élő tengeri biológiai erőforrások
fenntartható – a célfajok populációit a legnagyobb fenntartható hozamot
eredményező egyedszám feletti szintre helyreállító és azon a szinten
fenntartó – kiaknázását komolyan fenyegető szabálysértést.
(16)
Ezenfelül a kedvezményezetteknek a támogatási
kérelem benyújtását követően, a művelet végrehajtásának teljes
időszaka alatt és bizonyos műveletek esetében az utolsó kifizetést
követő meghatározott időtartam alatt is meg kell felelniük a tengeri
biológiai erőforrások megőrzésével kapcsolatos közérdekkel
összefüggő követelményeknek. A tengeri biológiai
erőforrások megőrzésével kapcsolatos közérdekkel összefüggő
követelményeket be nem tartó kedvezményezetteknek juttatott vagy az általuk
kapott támogatás esetleg kapcsolódhat a jogsértésekhez, és ezáltal
veszélyeztetheti a KHP célkitűzéseinek elérését.
(17)
A támogathatósági feltételek teljesítésének
elmulasztása esetére megállapított következményeket abban az esetben kell
alkalmazni, ha a kedvezményezettek megsértik a KHP szabályait. A nem támogatható kiadások összegének meghatározásánál figyelembe kell
venni, hogy a kedvezményezett milyen mértékben sértette meg a KHP szabályait,
továbbá a KHP szabályai be nem tartásából eredő gazdasági előnyt és
az ETHA által a kedvezményezett gazdasági tevékenységéhez nyújtott hozzájárulás
mértékét.
(18)
A KHP célkitűzéseinek elérését meghiúsítaná az
is, ha az ETHA keretében nyújtott uniós pénzügyi támogatást olyan tagállamoknak
fizetnék ki, amelyek nem teljesítik a tengeri biológiai erőforrások
megőrzésével kapcsolatos közérdekkel összefüggő, a KHP szabályai szerinti
kötelezettségeiket, például az adatgyűjtési és az ellenőrzési
kötelezettségeket. E kötelezettségek nem teljesítésével
továbbá fennáll annak a kockázata is, hogy a tagállamok nem ismerik fel a nem
elfogadható kedvezményezetteket vagy a nem támogatható piaci szereplőket.
(19)
A nem szabályszerű kifizetések
megelőzésére, valamint a tagállamok arra való ösztönzésére, hogy
megfeleljenek a KHP szabályainak, illetve megköveteljék a
kedvezményezettektől a megfelelést, óvintézkedésként mind a kifizetési
határidő megszakítását, mind pedig a kifizetések felfüggesztését
alkalmazni kell; ezek az intézkedések visszavonhatatlanok.
Az arányosság elvének tiszteletben tartása érdekében a végleges és
visszavonhatatlan következményekkel járó pénzügyi kiigazítások kizárólag azon
műveletekhez közvetlenül kapcsolódó kiadásokra alkalmazhatók, amelyek
során nem tartották be a KHP szabályait.
(20)
A koordináció javítása, valamint a kohéziós
politika keretében támogatást nyújtó alapok – nevezetesen az Európai Regionális
Fejlesztési Alap (ERFA), az Európai Szociális Alap (ESZA) és a Kohéziós Alap
(KA) –, a vidékfejlesztést támogató alap – nevezetesen az Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) – és a tengerügyi és a
halászati ágazatot támogató alap – nevezetesen az Európai Tengerügyi és
Halászati Alap (ETHA) – végrehajtásának harmonizálása érdekében mindezekre az
alapokra (a továbbiakban: KSK-alapok) a [közös
rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet][11]
közös rendelkezéseket állapított meg. E rendeleten túlmenően az ETHA-ra a
KHP és az ITP sajátosságai miatt egyedi rendelkezések vonatkoznak.
(21)
Figyelembe véve a jövőbeli ETHA méretét, és
tekintettel az arányosság elvére, a stratégiai tervezéshez kapcsolódó
rendelkezések eltérnek a [közös rendelkezésekről szóló] rendelettől,
ennélfogva a programozási időszak alatt az érdekelt felekkel legalább
kétszer konzultálni kell; az évenkénti konzultáció nem
kötelező, mivel túlzott adminisztratív és pénzügyi terhet róna a
Bizottságra és a tagállamokra.
(22)
Az uniós fellépésnek ki kell egészítenie a
tagállami fellépést, vagy törekednie kell az ahhoz történő hozzájárulásra. Jelentős hozzáadott érték biztosítása érdekében a Bizottság és a
tagállamok közötti partnerséget a különböző partnertípusok részvételét
szolgáló megállapodások útján meg kell erősíteni, teljes mértékben
figyelembe véve a tagállamok intézményi kompetenciáit. Különös figyelmet kell
fordítani a nők és a kisebbségi csoportok megfelelő képviseletének
biztosítására. Ez a partnerség kiterjed a regionális, a helyi és más állami
hatóságokra, valamint más megfelelő testületekre, többek között a
környezetért, valamint a férfiak és nők közötti egyenjogúság
előmozdításáért felelős testületekre, továbbá a gazdasági és
szociális partnerekre és más illetékes testületekre. Az érintett partnereket be
kell vonni a partnerségi szerződések előkészítésébe, valamint a
programozás előkészítésébe, végrehajtásába, nyomon követésébe és
értékelésébe.
(23)
Az arányosság elve szerint a Bizottság és a
tagállamok által alkalmazott eszközök az operatív programra előirányzott
közkiadások teljes összegétől függően különbözőek lehetnek. Eltérhetnek egymástól különösen az operatív programok végrehajtásának
értékeléséhez, ellenőrzéséhez és a vonatkozó jelentéstételhez használt
eszközök.
(24)
A Bizottságnak a rendelkezésre álló
kötelezettségvállalási előirányzatok éves bontását tárgyilagos és
átlátható kritériumok felhasználásával kell megállapítania; e kritériumoknak tartalmazniuk kell az 1198/2006/EK tanácsi rendelet
szerinti korábbi költségvetési juttatásokat és a 861/2006/EK tanácsi rendelet
alapján korábban felhasznált összegeket.
(25)
A KHP összefüggésében bizonyos előzetes
feltételrendszerek teljesítése kiemelkedő jelentőségű: ilyen előfeltétel különösen az akvakultúrára vonatkozó többéves
nemzeti stratégiai terv benyújtása és a halászati gazdálkodásra vonatkozó
adatkövetelmények teljesítéséhez, valamint az uniós ellenőrzési,
vizsgálati és végrehajtási rendszer gyakorlati végrehajtásához szükséges
igazgatási kapacitás bizonyított megléte.
(26)
Az egyszerűsítési célkitűzéssel összhangban
az ETHA megosztott irányítás keretébe tartozó összes tevékenységének – többek
között az ellenőrzésnek és az adatgyűjtésnek – tagállamonként
egyetlen operatív program formáját kell öltenie, a tagállam nemzeti
struktúrájának megfelelően. A programozási műveletnek
a 2014. január 1-jétől 2020. december 31-ig tartó időszakra kell
kiterjednie. Mindegyik tagállamnak egyetlen operatív programot kell készítenie.
Az egyes programokban meg kell határozni az ETHA-ra vonatkozó uniós
prioritásokkal kapcsolatos célok teljesítésére irányuló stratégiát és a
kapcsolódó intézkedéseket. A programozásnak meg kell felelnie az uniós
prioritásoknak, ugyanakkor alkalmazkodnia kell a nemzeti körülményekhez is, és
ki kell egészítenie a többi uniós szakpolitikát, különösen a vidékfejlesztési
politikát és a kohéziós politikát.
(27)
Az ETHA végrehajtásának egyszerűsítéséhez való
hozzájárulás, valamint az ellenőrzési költségek és a hibaarány csökkentése
érdekében a tagállamoknak a lehető legnagyobb mértékben ki kell
használniuk az átalányösszegek és más egyszerűsített támogatási formák
alkalmazására vonatkozóan a [közös rendelkezések megállapításáról szóló
rendeletben] meghatározott lehetőséget.
(28)
A KHP szerinti ellenőrzési kötelezettségek
végrehajtása céljából a tagállamoknak a szóban forgó szakpolitikai területtel
kapcsolatosan a Bizottság által elfogadott uniós prioritásokkal összhangban
kell kidolgozniuk az operatív program ellenőrzésére vonatkozó szakaszt. Az operatív programnak a növekvő ellenőrzési és végrehajtási
szükségletekhez való hozzáigazítása érdekében az operatív programok ellenőrzésére
vonatkozó szakasz – a KHP szerinti ellenőrzési és végrehajtási politika
terén az uniós prioritásokban bekövetkező változások alapján –
rendszeresen felülvizsgálható. E módosításokat a Bizottságnak jóvá kell
hagynia.
(29)
Az ellenőrzési tevékenységeket illetően a
programozás rugalmasságának megőrzése érdekében az operatív program
ellenőrzésre vonatkozó szakaszát egyszerűsített eljárás keretében
kell felülvizsgálni.
(30)
A tagállamoknak a többéves uniós programmal
összhangban kell kidolgozniuk az operatív program adatgyűjtésre vonatkozó
szakaszát. Az adatgyűjtési tevékenységek sajátos
szükségleteihez való igazodás érdekében a tagállamoknak éves munkatervet kell
kidolgozniuk, amelyet a Bizottság iránymutatása mellett évente ki kell
igazítani, és amelyet a Bizottságnak jóvá kell hagynia.
(31)
A halászati tevékenységek versenyképességének és
gazdasági teljesítményének javítása érdekében elengedhetetlen az innováció és a
vállalkozói készség ösztönzése. Az ETHA-nak ezért
támogatnia kell az innovatív tevékenységeket és a vállalkozásfejlesztést.
(32)
A humán tőkébe való beruházás szintén
elengedhetetlen a halászati és a tengerügyi tevékenységek versenyképességének
és gazdasági teljesítményének javításához. Az ETHA-nak
ezért támogatnia kell az egész életen át tartó tanulást, a kutatók és a
halászok közötti, ismeretterjesztést ösztönző együttműködést,
valamint a piaci szereplők általános teljesítményének és
versenyképességének javítását segítő tanácsadó szolgáltatásokat.
(33)
Felismerve az önfoglalkoztató halászok házastársai
által a kisüzemi part menti halászatban betöltött szerep fontosságát, az
ETHA-nak támogatnia kell a szakmai fejlődésüket elősegítő
képzést és hálózatépítést, amely eszközt biztosít számukra hagyományos
kisegítő feladataik jobb ellátásához.
(34)
Annak tudatában, hogy a kisüzemi part menti halászatot
folytató halászok csak kismértékben vesznek részt a társadalmi párbeszédben, az
ETHA-nak támogatnia kell az említett párbeszédet a megfelelő fórumokon
előmozdító szervezeteket.
(35)
A kisüzemi part menti halászatot folytató halászok
diverzifikációban rejlő lehetőségei, valamint a part menti
közösségekben betöltött kulcsszerepük ismeretében az ETHA-nak azzal kell
hozzájárulnia a diverzifikációhoz, hogy támogatja a vállalkozások elindítását
és a hajóik utólagos felszerelésére irányuló beruházásokat, valamint a
halászati tevékenységeken kívüli megfelelő területeken a szakmai készségek
elsajátítására irányuló megfelelő képzést.
(36)
A fedélzeti egészségvédelmi és biztonsági
szükségletek kezelése érdekében az ETHA-nak támogatnia kell a fedélzeti
biztonságra és higiéniára irányuló beruházásokat.
(37)
A [KHP-rendelet] 27. cikkében említett átruházható
halászati koncessziós rendszerek létrehozásának eredményeképpen és ezen új
rendszerek végrehajtása terén a tagállamok támogatása érdekében az ETHA-nak
támogatást kell nyújtania a kapacitásépítés és a bevált gyakorlati módszerek
cseréje terén.
(38)
Az átruházható halászati koncessziók rendszerei
bevezetésének versenyképesebbé kell tennie az ágazatot. Következésképpen
igény merülhet fel a halászati tevékenységeken kívüli új szakmai lehetőségek
iránt. Ezért az ETHA különösen azzal járul hozzá a halászközösségekben
megvalósítandó diverzifikációhoz és munkahelyteremtéshez, hogy támogatja az új
vállalkozások indítását és a tengeri tevékenységekre szánt hajóknak a kisüzemi
part menti halászatot folytató halászhajók nem halászati tevékenységeihez
történő átcsoportosítását. Ez utóbbi művelet helyénvalónak
tűnik, mivel a kisüzemi part menti halászatot folytató halászhajók nem
tartoznak az átruházható halászati koncessziók rendszereinek hatálya alá.
(39)
A közös halászati politika célkitűzése a
halállományok fenntartható kiaknázásának biztosítása. Megállapítást
nyert, hogy a túlzott kapacitás a túlhalászás egyik legfőbb kiváltó
tényezője. Ezért az uniós halászflottának a rendelkezésre álló
erőforrásokhoz történő igazítása kiemelkedő
jelentőségű. A túlzott kapacitás állami támogatással – például a
tevékenység ideiglenes beszüntetésére vagy megszüntetésére vonatkozó
programokkal és selejtezési rendszerekkel – történő felszámolása
eredménytelennek bizonyult. Az ETHA ezért támogatni fogja az érintett piaci
szereplők túlzott kapacitásának csökkentését, valamint megnövekedett
gazdasági teljesítményének és jövedelmezőségének javítását célzó,
átruházható halászati koncessziós rendszerek létrehozását és irányítását.
(40)
Mivel a túlzott kapacitás a túlhalászás egyik
legfontosabb kiváltó tényezője, intézkedéseket kell hozni annak érdekében,
hogy az uniós halászflotta alkalmazkodjon a rendelkezésre álló
erőforrásokhoz; ezzel összefüggésben az ETHA-nak
támogatnia kell a KHP által a túlzott kapacitás csökkentése érdekében
szabályozási eszközként bevezetett átruházható halászati koncessziós rendszerek
létrehozását, módosítását és irányítását.
(41)
Rendkívül fontos, hogy a környezetvédelmi
szempontok beépüljenek az ETHA-ba, és támogatást kapjon a KHP szerinti
állományvédelmi intézkedések végrehajtása, figyelembe véve azonban az uniós
vizek eltérő feltételeit. E célból elengedhetetlen az
állományvédelmi intézkedések regionalizált megközelítésének kidolgozása.
(42)
Hasonlóképpen a halászat tengeri környezetre
gyakorolt hatásának csökkentését az ETHA-nak különösen a környezetbarát
innovációnak, valamint a szelektívebb halászeszközök és -felszerelések
használatának előmozdításával, illetve a tengeri biológiai sokféleség és a
tengeri ökoszisztémák és az általuk nyújtott szolgáltatások védelmét és
helyreállítását célzó intézkedésekkel kell támogatnia, összhangban a biológiai
sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégiával.
(43)
A halak tengerbe való visszadobására vonatkozóan a
KHP által bevezetett tilalommal összhangban az ETHA-nak támogatnia kell az
olyan fedélzeti beruházásokat, amelyek célja a nem szándékosan kifogott halak
legjobb felhasználása és a kifogott halak nem teljes körűen felhasznált
részeinek hasznosítása. Az erőforrások
szűkösségére való tekintettel és a kifogott halak értékének maximalizálása
érdekében az ETHA-nak támogatnia kell a kifogott halak kereskedelmi értékének
növelését célzó fedélzeti beruházásokat is.
(44)
A halászkikötők, a kirakodóhelyek és a
menedékek fontosságának tudatában az ETHA-nak támogatnia kell a kapcsolódó
beruházásokat, különösen az energiahatékonyság, a környezetvédelem, a
kirakodott termék minősége, valamint a biztonsági és a munkavégzési
feltételek javítása érdekében.
(45)
Az Unió számára létfontosságú, hogy fenntartható
egyensúly alakuljon ki az édesvízi erőforrások és azok kiaknázása között; ezért a környezeti hatás megfelelő figyelembevételével,
ugyanakkor a szóban forgó ágazatok gazdasági életképessége megőrzésével
megfelelő rendelkezéseknek kell támogatniuk a belvízi halászatot.
(46)
Az európai akvakultúra fenntartható fejlődését
szolgáló bizottsági stratégiával[12], a KHP célkitűzéseivel és az Európa 2020 stratégiával
összhangban az ETHA-nak támogatnia kell az akvakultúra-ágazat környezetvédelmi,
gazdasági és társadalmi szempontból fenntartható fejlődését.
(47)
Az akvakultúra hozzájárul a part menti és a vidéki
régiók növekedéséhez és munkahelyeinek biztosításához. Ezért
kulcsfontosságú, hogy az ETHA hozzáférhető legyen az akvakultúra-ágazati
vállalkozások, különösen a kkv-k számára, és hozzájáruljon ahhoz, hogy
akvakultúrával foglalkozó új gazdálkodók kerüljenek az ágazatba. Az
akvakultúra-tevékenységek versenyképességének és gazdasági teljesítményének
javítása érdekében elengedhetetlen az innováció és a vállalkozói készség
ösztönzése. Az ETHA-nak ezért támogatnia kell az innovatív tevékenységeket és a
vállalkozásfejlesztést, különösen a nem élelmiszer-termelési célú és a nyílt
tengeri akvakultúrát.
(48)
Az akvakultúra-tevékenységekkel összefüggő új
jövedelemformák már bebizonyították, hogy a vállalkozásfejlesztés tekintetében
hozzáadott értéket képviselnek. Az ETHA-nak ezért
támogatnia kell ezeket az akvakultúrán kívüli kiegészítő tevékenységeket,
például a horgászturizmust, az oktatási vagy a környezetvédelmi
tevékenységeket.
(49)
Az akvakultúra-ágazati vállalkozások vonatkozásában
a jövedelemgyarapítás másik jelentős formája a termékek értékének oly
módon történő növelése, hogy maguk a vállalkozások dolgozzák fel és
forgalmazzák saját termékeiket, valamint jó piaci kilátásokkal rendelkező
új fajokat telepítenek, ily módon diverzifikálva termelésüket.
(50)
Annak ismeretében, hogy a vizekhez és a
területekhez való hozzáférés lehetőségeinek figyelembevételével szükséges
meghatározni az akvakultúra-fejlesztésre legalkalmasabb területeket, az
ETHA-nak támogatnia kell a nemzeti hatóságokat a nemzeti szintű stratégiai
választások meghozásában.
(51)
A humán tőkébe való beruházás szintén
elengedhetetlen az akvakultúra-tevékenységek versenyképességének és gazdasági
teljesítményének javításához. Az ETHA-nak ezért támogatnia
kell az egész életen át tartó tanulást és az ismeretterjesztést ösztönző
hálózatépítést, valamint a piaci szereplők általános teljesítményének és
versenyképességének javítását segítő tanácsadó szolgáltatásokat.
(52)
A környezeti szempontból fenntartható akvakultúra
előmozdítása érdekében az ETHA-nak támogatnia kell a fokozottan
környezetbarát akvakultúra-tevékenységeket, az akvakultúra-ágazati
vállalkozások környezetbarát gazdálkodásra való áttérését, a hitelesítési
rendszerek használatát, valamint az organikus akvakultúrára való áttérést. Ugyanebben a szellemben az ETHA-nak támogatnia kell különleges
környezetvédelmi szolgáltatásokat nyújtó akvakultúra-ágazati vállalkozásokat
is.
(53)
A fogyasztóvédelem jelentőségének ismeretében,
az akvakultúrás tenyésztés által esetlegesen okozott közegészségügyi és
állat-egészségügyi kockázat megelőzése és csökkentése érdekében az
ETHA-nak megfelelő támogatást kell biztosítania a gazdálkodók számára.
(54)
Felismerve az akvakultúra-tevékenységekre irányuló
beruházások kockázatát, az ETHA-nak azzal kell hozzájárulnia az üzlet
biztonságához, hogy – különösen a természeti katasztrófák, kedvezőtlen
időjárási jelenségek, hirtelen vízminőség-változás, betegségek vagy
kártevők általi fertőzések, illetve a termelő létesítmények
megrongálódása miatti – rendkívüli termeléskiesés esetén támogatja az
állománybiztosításhoz való hozzáférést és ennélfogva a termelők
jövedelmének garantálását.
(55)
Tekintettel arra, hogy az adott közösség szintjén
irányított helyi fejlesztésre irányuló megközelítés a halászat és a vidéki
térségek fejlődésének előmozdítása terén éveken át hasznosnak
bizonyult azáltal, hogy teljes mértékben figyelembe vette a helyi
kezdeményezésen alapuló vidékfejlesztés iránti, több ágazatban is
felmerülő igényeket, a támogatást a jövőben is folytatni kell és meg
kell erősíteni.
(56)
A halászati területeken az adott közösség szintjén
irányított helyi fejlesztésnek ösztönöznie kell a növekedést és a
munkahelyteremtést célzó innovatív megközelítéseket, különösen azáltal, hogy
növeli a halászati termékek értékét, és új gazdasági tevékenységek – többek
között a tengerhez kapcsolódó („kék”) növekedés és a szélesebb értelemben vett
tengeri ágazatok kínálta tevékenységek – felé diverzifikálja a helyi
gazdaságot.
(57)
A halászati területek fenntartható
fejlődésének hozzá kell járulnia a társadalmi befogadás
előmozdítására, a szegénység csökkentésére és a helyi szintű
innováció támogatására irányuló, az Európa 2020 stratégiában foglalt
célkitűzésekhez, valamint a Lisszaboni Szerződés kiemelt prioritását
jelentő területi kohézió célkitűzéséhez.
(58)
Az adott közösség szintjén irányított helyi
fejlesztést a köz- és a magánszféra és a civil társadalom
képviselőiből álló, a társadalmat megfelelően tükröző helyi
partnerségeknek kell végrehajtaniuk alulról felfelé építkező megközelítés
segítségével; ezek a helyi szereplők vannak a legjobb
helyzetben ahhoz, hogy a helyi halászati területeik szükségleteinek kielégítése
érdekében integrált, ágazatközi helyi fejlesztési stratégiákat dolgozzanak ki
és hajtsanak végre; a helyi akciócsoportok reprezentativitásának biztosításához
fontos, hogy a döntéshozatali testületekben egyetlen érdekcsoportnak se legyen
49 %-ot meghaladó szavazati joga.
(59)
A helyi partnerségek közötti hálózatépítés e
megközelítés egyik alapvető jellemzője. Az
említett helyi partnerségek közötti együttműködés fontos fejlesztési
eszköz, amelyet az ETHA-nak hozzáférhetővé kell tennie.
(60)
A halászati területek ETHA-ból történő
támogatását össze kell hangolni a más uniós alapok által nyújtott helyi
fejlesztési támogatásokkal, és annak ki kell terjednie a helyi fejlesztési
stratégiák és a helyi akciócsoportok által végzett tevékenységek
előkészítésének és végrehajtásának valamennyi vetületére, valamint a helyi
térség ösztönzésének és a helyi partnerség működtetésének költségeire.
(61)
Ahhoz, hogy a kiélezett versennyel jellemzett
piacon biztosítani lehessen a halászat és az akvakultúra életképességét,
rendelkezéseket kell megállapítani a [halászati és akvakultúra-termékek
piacának közös szervezéséről szóló .../.../EU rendelet][13] végrehajtásának támogatására, valamint a piaci szereplők által a
halászati és az akvakultúra-termékek értékének maximalizálására irányuló
értékesítési és feldolgozási tevékenységek támogatására. Különös
figyelmet kell fordítani az ellátási lánc termelési, feldolgozási és
értékesítési tevékenységeit átfogó műveletek előmozdítására. A
visszadobási tilalomra vonatkozó új politikához való alkalmazkodás érdekében az
ETHA-nak a nem szándékos fogások feldolgozását is támogatnia kell.
(62)
Kiemelten kell kezelni a termelői
szervezeteket és azok szövetségeit, támogatást biztosítva számukra. A tárolási támogatáshoz nyújtott ellentételezést, valamint a termelési
és értékesítési tervekre vonatkozó támogatást fokozatosan ki kell vezetni, mivel
ezek a meghatározott támogatások elveszítették jelentőségüket, figyelembe
véve az ilyen jellegű termékek uniós piaci struktúrájának alakulását és az
erős termelői szervezetek növekvő jelentőségét.
(63)
Felismerve a kisüzemi part menti halászatot
folytató halászokat érintő élesedő versenyt, az ETHA-nak támogatnia
kell a kisüzemi part menti halászatot folytató halászok azon vállalkozó
szellemű kezdeményezéseit, amelyek növelik az általuk kifogott halak
értékét, különösen azáltal, hogy az általuk kifogott halakat maguk dolgozzák
fel és értékesítik közvetlenül.
(64)
Az Európai Unió legkülső régióiban a halászati
tevékenységek nehézségekkel küzdenek, különösen – az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 349. cikkében elismert
kedvezőtlen adottságokból kifolyólag – egyes halászati termékek
értékesítésekor felmerülő többletköltségek miatt.
(65)
Annak érdekében, hogy az Európai Unió legkülső
régióiból származó egyes halászati termékek versenyképesek maradjanak az
Európai Unió más régióiból származó hasonló termékekkel szemben, az Európai
Unió 1992-ben intézkedéseket vezetett be a halászati ágazatban felmerülő
kapcsolódó többletköltségek ellentételezésére. A
2007-től 2013-ig terjedő időszakra vonatkozó intézkedéseket a
791/2007/EK tanácsi rendelet[14] állapítja meg. Az
egyes ilyen halászati termékek értékesítéséből adódó többletköltségek
ellentételezését 2014. január 1-jétől folytatni kell.
(66)
Az érintett legkülső régiókban
érvényesülő eltérő értékesítési feltételekre, valamint a
fogásmennyiségek, az állományok és a piaci kereslet ingadozásaira való
tekintettel az ellentételezésre jogosult halászati termékek, azok legnagyobb
mennyiségei és az ellentételezési összegek meghatározását – a tagállamonként
megszabott keret-előirányzatokon belül – az érintett tagállamokra kell
hagyni.
(67)
A tagállamok számára engedélyezni kell, hogy az
érintett halászati termékek körét és mennyiségét, valamint az ellentételezési
összegeket a tagállamonként megszabott előirányzat-kereteken belül
differenciáltan határozhassák meg. Ezenkívül lehetővé
kell számukra azt is, hogy az ellentételezési tervüket kiigazíthassák,
amennyiben azt a feltételek megváltozása indokolja.
(68)
A tagállamoknak olyan ellentételezési összeget kell
meghatározniuk, amely lehetővé teszi a legkülső régiók
kedvezőtlen adottságok folytán, különösen pedig a termékeknek az európai
kontinensre történő szállítása miatt jelentkező többletköltségek
megfelelő kiegyenlítését. A túlkompenzálás elkerülése
érdekében az összegnek arányosnak kell lennie a támogatás által kiegyenlített
többletköltségekkel, és az semmilyen körülmények között sem haladhatja meg az
európai kontinensre történő szállítás költségeinek és az egyéb kapcsolódó
költségek 100 %-át. Az ellentételezésnek ebből a célból figyelembe
kell vennie a többletköltségeket befolyásoló más típusú állami beavatkozásokat
is.
(69)
Rendkívül fontos, hogy a tagállamok és a piaci
szereplők rendelkezzenek magas színvonalú ellenőrzések végzésére
alkalmas felszerelésekkel, és ily módon biztosítsák a közös halászati politika
szabályainak betartását, egyúttal gondoskodva az élő vízi erőforrások
fenntartható kiaknázásáról is; az ETHA-nak ezért az
1224/2009/EK tanácsi rendelettel összhangban támogatnia kell a tagállamokat és
a piaci szereplőket. A szabálykövető magatartás megteremtése révén e
támogatásnak hozzá kell járulnia a fenntartható növekedéshez.
(70)
A tagállamok számára az uniós ellenőrzési
rendszer végrehajtásával kapcsolatban felmerült kiadásokra a 861/2006/EK
rendelet alapján nyújtott támogatás folyósítását az ETHA keretében folytatni
kell az egyetlen alap logikáját követve.
(71)
Az uniós ellenőrzési és végrehajtási politika
célkitűzéseivel összhangban helyénvalónak tűnik, hogy a
járőrhajók, repülőgépek és helikopterek használata során egy
minimális időt a halászat ellenőrzésére fordítsanak, amelyet az ETHA
keretében nyújtott támogatás alapjának megállapítása érdekében pontosan meg
kell határozni.
(72)
A tagállamok között az ellenőrzés területén
folytatott együttműködés jelentőségére való tekintettel az ETHA-nak
támogatást kell nyújtania erre a célra.
(73)
A többéves uniós programban foglaltaknak
megfelelően rendelkezéseket kell megállapítani a halászati adatok
gyűjtésének, kezelésének és felhasználásának támogatására, különösen a
nemzeti programoknak, valamint a tudományos elemzésre szánt és a KHP
végrehajtására vonatkozó adatok kezelésének és felhasználásának támogatására. A tagállamoknak a 861/2006/EK rendelet alapján a halászati adatok
gyűjtésével, kezelésével és felhasználásával kapcsolatban felmerült
kiadásokra nyújtott támogatás folyósítását az ETHA keretében folytatni kell az egyetlen
alap logikáját követve.
(74)
Támogatni kell a tagállamok közötti, valamint adott
esetben az ugyanazon tengeri medencén belüli adatgyűjtés céljából a
harmadik országokkal, illetve a megfelelő nemzetközi tudományos
testületekkel folytatott együttműködést is.
(75)
Az integrált tengerpolitika célkitűzése – „Az
Európai Unió integrált tengerpolitikájáról” című bizottsági közleménnyel[15] összhangban – a tengerek és az óceánok fenntartható hasznosításának
támogatása, valamint az óceánokat, a tengereket, a szigeteket, a tengerparti és
a legkülső régiókat és a tengeri ágazatokat érintő szakpolitikákkal
kapcsolatos összehangolt, koherens és átlátható döntéshozatal kialakítása.
(76)
Az Európai Unió integrált tengerpolitikájának
végrehajtásához és továbbfejlesztéséhez – a Tanács, az Európai Parlament és a
Régiók Bizottsága nyilatkozataiban[16] foglaltaknak megfelelően – tartós finanszírozásra van szükség.
(77)
Az ETHA-nak minden szinten támogatnia kell az
integrált tengerpolitikai irányítás előmozdítását, különösen a bevált
gyakorlati módszerek cseréjével, valamint a tengeri medencékhez kapcsolódó
integrált stratégiák továbbfejlesztésével és végrehajtásával. E stratégiák célja, hogy az uniós pénzügyi eszközök és alapok
felhasználásának maximalizálása, valamint az Unió gazdasági, társadalmi és
területi kohéziójához való hozzájárulás érdekében integrált keretet hozzanak
létre az európai tengeri medencékben felmerülő közös kihívások kezelésére,
valamint az érdekelt felek közötti együttműködés szorosabbra
fűzésére.
(78)
Az ETHA-nak emellett támogatnia kell a
különböző ágazatokban indított, a tengereket, óceánokat és tengerparti
területeket érintő kezdeményezések közötti szinergiák megteremtését célzó
eszközök továbbfejlesztését is. Ez az integrált tengerfelügyelet esetében is
igaz, amelynek célja, hogy az egyes ágazatok közötti, tökéletesített és
biztonságos információcserék révén javítsa a tengeri helyzetismeretet. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés V. címének
hatálya alá tartozó, tengerfelügyelettel kapcsolatos műveletek azonban nem
finanszírozhatók az ETHA-n keresztül.
(79)
Az adott ágazatok által működtetett egyes
információs rendszerek összekapcsolása szükségessé teheti azok saját
finanszírozási mechanizmusainak koherens és a Szerződés rendelkezéseivel
összhangban történő mozgósítását. A tengeri
területrendezés és a part menti övezetek integrált kezelése elengedhetetlen a
tengeri területek és a part menti régiók fenntartható fejlődéséhez, és
mindkettő hozzájárul az ökoszisztéma-alapú gazdálkodás céljaihoz, valamint
a szárazföld és a tenger közötti kapcsolatok fejlődéséhez. Ezek az
eszközök fontosak a tengerpartjaink, tengereink és óceánjaink különböző
hasznosításainak irányításához, fenntartható gazdasági fejlődésük
lehetővé tételéhez és a határokon átnyúló beruházás ösztönzéséhez is,
miközben a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv végrehajtása
részletesebben meghatározza a tengeri környezetre hatást gyakorló emberi
tevékenységek fenntarthatósági határait. Javítani kell továbbá a tenger
világára vonatkozó ismereteket, és az óceánok és a tengerek állapotára
vonatkozó adatok gyűjtésének, ingyenes megosztásának, újrafelhasználásának
és terjesztésének elősegítése révén ösztönözni kell az innovációt.
(80)
Az ETHA-nak támogatnia kell a tengeri ágazatokon és
a tengerparti régiókon belüli fenntartható gazdasági növekedést,
foglalkoztatást, innovációt és versenyképességet is. Különösen fontos a
feltörekvő és a leendő tengeri ágazatokban a növekedést gátló
szabályozási akadályok és készségbeli hiányosságok azonosítása, valamint azon
műveletek meghatározása, amelyek a tengeri és a tengerügyi alkalmazásokban
rejlő üzleti lehetőségek javításához szükséges technológiai
innovációra irányuló beruházás előmozdítását célozzák.
(81)
Az ETHA-nak ki kell egészítenie az Unió és a
tagállamok által nemzeti és annál alacsonyabb szinten az óceánok, tengerek és
tengerpartok védelmének és fenntartható használatának ösztönzése érdekében
rendelkezésre bocsátott meglévő és jövőbeli pénzügyi eszközöket,
illetve összhangban kell állnia azokkal, elősegítve az Európai Unió
tagállamai és tengerparti régióik, szigeteik és legkülső régióik közötti
együttműködés eredményesebbé tételét, a nemzeti és helyi projektek
rangsorolásának és előrehaladásának figyelembevételével. Az Alap összekapcsolódik a tengerügyi dimenzióra esetlegesen kiterjedő
egyéb uniós szakpolitikákkal, különösen az Európai Regionális Fejlesztési
Alappal, a Kohéziós Alappal, az Európai Szociális Alappal, valamint a
„Horizont 2020” elnevezésű kutatási és energiapolitikai programmal.
(82)
A KHP célkitűzéseinek globális szintű
megvalósítása érdekében az Unió tevékeny szerepet vállal a nemzetközi
szervezetek munkájában. Ezért elengedhetetlen, hogy az
Unió hozzájáruljon a nyílt tengeren és a harmadik országok vizeiben található
halászati erőforrások védelmének és fenntartható kiaknázásának
biztosítását segítő említett szervezetek tevékenységeihez. A nemzetközi
szervezetek számára a 861/2006/EK rendelet alapján nyújtott támogatás
folyósítását az ETHA keretében folytatni kell az egyetlen alap logikáját
követve.
(83)
A KHP-n belüli irányítás javítása és a tanácsadó
testületek eredményes működésének biztosítása érdekében elengedhetetlen,
hogy a tanácsadó testületek – a KHP-n belüli tanácsadó szerepük eredményes
ellátása érdekében – elegendő és állandó pénzügyi támogatásban részesüljenek. Az egyetlen alap logikáját követve a tanácsadó testületek számára az
ETHA keretében nyújtott támogatásnak fel kell váltania a regionális tanácsadó
testületek számára a 861/2006/EK rendelet alapján nyújtott támogatást.
(84)
Az operatív program megvalósítása, valamint az
egyszerű és átlátható megvalósítást szolgáló innovatív megközelítések és
gyakorlati módszerek előmozdítása érdekében az ETHA-nak technikai
segítségnyújtás révén előkészítő, adminisztratív és technikai
támogatást kell biztosítania, továbbá támogatnia kell a tájékoztatási
intézkedéseket, a hálózatépítést, az értékeléseket, az ellenőrzéseket, a
tanulmányokat és a tapasztalatcserét. A technikai
segítségnyújtásnak magában kell foglalnia a kapacitásépítés, az
információterjesztés, a tapasztalatcsere és a helyi partnerségek közötti
együttműködés támogatását célzó helyi halászati akciócsoportok európai
hálózatának létrehozását is.
(85)
Az e rendelet alapján finanszírozott valamennyi
tevékenység tekintetében – megosztott és közvetlen irányítás keretében egyaránt
– biztosítani kell az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét az ezen érdekek
védelmére vonatkozó jogszabályok megfelelő alkalmazásával, illetve
gondoskodni kell arról, hogy a tagállamok és a Bizottság megfelelő
ellenőrzéseket végezzenek.
(86)
A [közös rendelkezések megállapításáról szóló
[…/.../EU] rendeletet] és az e rendelet alapján elfogadott rendelkezéseket
alkalmazni kell e rendelet megosztott irányítás keretébe tartozó
rendelkezéseire. A [közös rendelkezések megállapításáról
szóló […/.../EU] rendelet][17]
rendelkezéseket állapít meg különösen a tagállamokkal megosztott, a hatékony és
eredményes pénzgazdálkodás, az átláthatóság és a megkülönböztetésmentesség
elvén alapuló irányításra, továbbá az akkreditált szervek szerepére és a
költségvetési alapelvekre vonatkozóan, amelyeket mind tiszteletben kell tartani
e rendelet keretében.
(87)
Figyelembe véve azonban az ETHA sajátos jellegét,
különösen a méretét, a finanszírozott művelettípusokat, a KHP-val való
szoros kapcsolatát és egyéb kapcsolódó tényezőket, a megosztott
irányításra vonatkozó közös rendelkezések némelyikét ebben a rendeletben ki
kell igazítani, eltérés hatálya alá kell vonni, illetve ki kell egészíteni. Amennyiben a [közös rendelkezések megállapításáról szóló […/.../EU]
rendelet] rendelkezései előírják, az ETHA-nak ki kell egészítenie és ki
kell bővítenie ezeket a közös rendelkezéseket.
(88)
Annak tudatában, mennyire fontos tengeri biológiai
erőforrások megőrzése és a halállományok – különösen a jogellenes
halászattal szembeni – védelme, valamint „A közös halászati politika reformja”
című zöld könyv[18] szellemét követve a KHP szabályait be nem tartó azon piaci
szereplőket, amelyek súlyosan veszélyeztetik az érintett állományok
fenntarthatóságát és ezért komoly veszélyt jelentenek az élő tengeri
biológiai erőforrások tagállami szinten történő fenntartható – a
célfajok populációit a legnagyobb fenntartható hozamot eredményező
egyedszám feletti szintre helyreállító és azon a szinten fenntartó –
kiaknázására, valamint a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatban
érintett piaci szereplőket ki kell zárni az ETHA keretében nyújtott
támogatásból. Az uniós finanszírozás a műveletek
kiválasztásától a végrehajtásukig egyetlen szakaszban sem használható fel a
KHP-rendelet célkitűzéseiben megfogalmazott, a tengeri biológiai erőforrások
megőrzésére irányuló közérdek veszélyeztetésére.
(89)
A tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell
elfogadniuk az irányítási és ellenőrzési rendszer megfelelő
működésének biztosítására. E célból minden egyes
operatív program esetében ki kell jelölni egy irányító hatóságot, egy
kifizető ügynökséget és egy tanúsító szervet, és meg kell határozni
felelősségi köreiket. E felelősségi köröknek elsősorban a
hatékony és eredményes pénzügyi megvalósításhoz, az értékelés megszervezéséhez,
a kiadások igazolásához, az ellenőrzéshez, valamint az uniós jognak való
megfeleléshez kell kapcsolódniuk. Rendelkezni kell a Bizottság és az érintett
nemzeti hatóságok közötti, a támogatás nyomon követésére irányuló rendszeres
értekezletek megtartásáról. Az irányítás és ellenőrzés tekintetében
részletes szabályokat kell megállapítani, amelyek a tagállamok részéről
biztosítékot jelentenek arra, hogy a rendszereket létrehozták és azok
megfelelően működnek.
(90)
Az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel
kell védeni a kiadási ciklus teljes időszakában, ideértve a
szabálytalanságok megelőzését, feltárását és vizsgálatát, a kárba veszett,
tévesen kifizetett vagy helytelenül felhasznált források visszatéríttetését és
adott esetben a bírságokat.
(91)
A tagállamok által a szabálytalanságokat
követően visszatéríttetett összegeknek továbbra is az érintett tagállam
operatív programjainak rendelkezésére kell állniuk. A
szabálytalanságok teljes egészében történő visszatéríttetésének hiányában
ki kell alakítani a tagállamok pénzügyi felelősségére vonatkozó rendszert,
és lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy – a szabálytalanságok és
az ésszerű határidőn belüli visszatéríttetés elmaradása miatt kiesett
érintett összegek tagállamoknak történő felszámításával – megvédje az
uniós költségvetés érdekeit.
(92)
A jól működő partnerség és az uniós
támogatás megfelelő előmozdítása érdekében a lehető legszélesebb
körű tájékoztatást és nyilvánosságot kell biztosítani. Ezért a szempontért és a Bizottságnak a meghozott intézkedésekre
vonatkozó folyamatos tájékoztatásáért a támogatás irányításáért felelős
hatóságok felelősek.
(93)
A kötelezettségvállalásokra és a kifizetésekre
vonatkozó szabályokat és eljárásokat egyszerűsíteni kell oly módon, hogy
biztosítsák a rendszeres pénzáramlást. Az ETHA-ból
nyújtott hozzájárulás 4 %-ának megfelelő előfinanszírozás
várhatóan elősegítené az operatív programok végrehajtásának
felgyorsítását.
(94)
Az uniós források hatékony és eredményes
kezelésének biztosítása céljából javítani kell a kiadások előrejelzését és
végrehajtását. Ebből a célból a tagállamoknak
rendszeresen el kell küldeniük a Bizottság számára az uniós források
felhasználására vonatkozó előrejelzéseiket, és a pénzügyi végrehajtás
bármilyen késedelmének az előlegek visszafizetését és a
kötelezettségvállalások automatikus visszavonását kell eredményeznie.
(95)
A [KHP-rendelet] 50. és 51. cikkében említett, a
KHP-vel összefüggő sajátos szükségletek kezelése, valamint a KHP
szabályainak való megfeleléshez való hozzájárulás érdekében a kifizetési
határidő megszakítására vonatkozó szabályokon [a közös rendelkezések
megállapításáról szóló […/.../EU] rendelet] túlmenően további
rendelkezéseket kell megállapítani. Ha egy tagállam vagy
egy piaci szereplő nem tesz eleget a KHP szerinti kötelezettségeinek, vagy
ha a Bizottság rendelkezésére álló bizonyítékok ilyen kötelezettségszegésre
utalnak, óvintézkedésként a Bizottság számára lehetővé kell tenni a
kifizetések megszakítását.
(96)
A megszakítás lehetőségén kívül, valamint a
nem támogatható kiadások kifizetése nyilvánvaló kockázatának elkerülése
érdekében a Bizottság számára lehetővé kell tenni a KHP-szabályok
megsértéséhez kapcsolódó kifizetéseknek a [KHP-rendelet] 50. és 51. cikke
szerinti felfüggesztését.
(97)
Az akkreditált kifizető ügynökségek és az
uniós költségvetés közötti pénzügyi kapcsolat megteremtése érdekében a
Bizottságnak évente kell elvégeznie az említett kifizető ügynökségek
számláinak elszámolását. A számlaelszámolásról hozott
határozatnak ki kell terjednie a számlák teljességére, pontosságára és
valódiságára, de a kiadások uniós jogszabályoknak való megfelelőségére
nem.
(98)
Minőségük javítása és eredményességük
bizonyítása érdekében az operatív programokat nyomon kell követni és
értékelésnek kell alávetni. A Bizottságnak létre kell
hoznia egy közös monitoring- és értékelési keretet, amely egyebek mellett azt
is biztosítja, hogy a megfelelő adatok kellő időben
rendelkezésre álljanak. Ezzel összefüggésben meg kell határozni a mutatók
jegyzékét, és a Bizottságnak a konkrét célkitűzésekhez kapcsolódóan
értékelnie kell az ETHA hatását.
(99)
A program nyomon követéséért az irányító hatóságnak
és az e célra létrehozott monitoringbizottságnak közösen kell felelnie. E célból meg kell határozni felelősségi köreiket. A program
nyomon követésének részeként a végrehajtásról évente jelentést kell készíteni,
és azt el kell juttatni a Bizottsághoz.
(100)
A finanszírozási lehetőségekre és a
projektkedvezményezettekre vonatkozó információk hozzáférhetőségének és
átláthatóságának javítása érdekében valamennyi tagállamnak olyan egységes
honlapot vagy honlap-portált kell elérhetővé tennie, amely tájékoztatást
nyújt az operatív programról, beleértve az egyes operatív programok által
támogatott műveletek felsorolását. Ezeknek az
információknak ésszerű, közérthető és konkrét képet kell nyújtaniuk a
nagyközönség és különösen az Unió adófizetői számára arról, hogy az ETHA
keretében mire fordítják az uniós finanszírozást. E célkitűzésen felül a
vonatkozó adatok közzétételének arra is kell szolgálnia, hogy még jobban
reklámozza az uniós finanszírozásra történő pályázás lehetőségét. Az
adatvédelemmel kapcsolatos alapvető jog teljes mértékű tiszteletben
tartásával és a Bíróság által a Schecke egyesített ügyekben hozott ítélettel[19]
összhangban azonban természetes személyek nevének közzététele nem írható
elő.
(101)
E rendelet egyes nem alapvető elemeinek
kiegészítése és módosítása érdekében a Szerződés 290. cikke alapján a
Bizottságnak felhatalmazást kell adni jogi aktusok elfogadására a
következők tekintetében: az előzetes
feltételrendszer arányos biztosítása érdekében a KHP-val összefüggő, adott
esetben a kérelem elutasítását eredményező szabálysértések és a
kérelmezési időszak meghatározására vonatkozó magatartási kódex, a hajó
halászati kapacitásának növelését eredményező beruházások elkerülése
érdekében a támogatható fedélzeti beruházások meghatározása, ökoinnováció
esetében a nettó bevétel kiszámításának módszere, a védett tengeri területek
védelméhez és helyreállításához kapcsolódó támogatható műveletek és
költségek meghatározása, a nyílt tengeri és a nem élelmiszer-termelési célú akvakultúrába
történő beruházások támogatható költségeinek meghatározása, a helyi
fejlesztési stratégiákkal kapcsolatos cselekvési terv tartalmának
meghatározása, a helyi fejlesztési stratégiákra vonatkozó előkészítő
támogatás keretébe tartozó támogatható költségek meghatározása, a helyi
fejlesztési stratégiákra vonatkozó működési költségek és szervezési
költségek keretébe tartozó támogatható költségek meghatározása, a kifizető
ügynökségek kötelezettségei, a tanúsító szervek feladatainak meghatározása, a
megfelelő ellenőrzési nyomvonalakkal összefüggő eljárások
leírása, a jogosulatlan kifizetések visszafizettetésével kapcsolatos tagállami
kötelezettségek tisztázása, a KHP-val összefüggő olyan szabálysértések
meghatározása, amelyek a kifizetések felfüggesztését vonhatják maguk után, az
átalány vagy extrapolált pénzügyi kiigazítások esetében alkalmazandó
kritériumok és módszerek előírása, a KHP-val összefüggő olyan
szabálysértések meghatározása, amelyek pénzügyi kiigazítások alkalmazását
vonhatják maguk után, valamint a monitoring- és értékelési rendszer tartalmának
és felépítésének meghatározása.
(102)
A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell az
alkalmazandó dokumentumoknak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz
történő egyidejű, időszerű és megfelelő módon
történő eljuttatásáról.
(103)
A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy
végrehajtási aktusok révén határozatot fogadjon el a következőkről: a juttatások éves bontása; az operatív programok és módosításaik jóváhagyása;
a végrehajtási és ellenőrzési politika terén megállapított uniós
prioritások; az adatgyűjtést szolgáló éves munkatervek jóváhagyása; a
KHP-val összefüggő, a kifizetési határidő esetleges megszakítását
eredményező szabálysértést igazoló bizonyíték megállapítása; a KHP-val
összefüggő, a kifizetések felfüggesztését eredményező
szabálysértések; a kifizetések felfüggesztése és a kifizetések
felfüggesztésének feloldása; a pénzügyi kiigazítások és a számlák elszámolása.
(104)
Annak biztosítására, hogy e rendelet végrehajtása
egységes feltételekkel történjen, a Bizottságot fel kell ruházni az operatív
program formátumának meghatározására, az operatív program és az
adatgyűjtést szolgáló éves munkaterv elfogadásával kapcsolatos eljárások
kialakítására, az I. melléklet szerinti támogatásintenzitási százalékpontok
konkrét alkalmazására, az azonnali kiadásigazoló nyilatkozat elküldésére
rendelkezésre álló időtartam megállapítására, az irányítás és
ellenőrzés tekintetében a kifizető ügynökségek kötelezettségeinek
meghatározására, a tanúsító szervek bizonyos feladatainak kijelölésére, a
hatékony irányítás és ellenőrzés szabályainak rögzítésére, a
felfüggesztendő kifizetések meghatározására, a kifizetési határidő
megszakítására vagy a kifizetések felfüggesztésére vonatkozó eljárásokra, a
Bizottság által végzendő további helyszíni ellenőrzésekre vonatkozó
eljárás és az éves végrehajtási jelentések formátumának meghatározására, az
előzetes és utólagos értékelésekbe foglalandó elemek megállapítására,
valamint a közzétételi intézkedésekre vonatkozó technikai elemek kidolgozására
vonatkozó végrehajtási hatáskörrel. Ezt a hatáskört a
Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami
ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek
megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és
tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolni[20].
(105)
Tekintettel a Bizottság által a 24. cikk, a 98.
cikk, a 120. cikk és a 143. cikk végrehajtási aktusaival elfogadandó
rendelkezések eljárási jellegére, a végrehajtási aktusok elfogadása során
tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni.
(106)
Az 1198/2006/EK rendelettel létrehozott
rendszerről az e rendelettel létrehozott rendszerre történő
zökkenőmentes áttérés elősegítése érdekében a Bizottságot fel kell
hatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi
aktusokat fogadjon el átmeneti rendelkezések megállapítására vonatkozóan.
(107)
Az e rendeletben meghatározott új támogatási
rendszer az 1198/2006/EK rendelettel, a 861/2006/EK rendelettel, az integrált
tengerpolitika továbbfejlesztését támogató program létrehozásáról szóló európai
parlamenti és tanácsi rendelettel, a Garanciaalapot létrehozó 1290/2005/EK
rendelettel, a 791/2007/EK rendelettel és az 1224/2009/EK rendelet 103.
cikkével előírt rendszer helyébe lép. Ezért ezeket a
rendeleteket és rendelkezést 2014. január 1-jétől hatályon kívül kell
helyezni,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. CÍM
CÉLKITŰZÉSEK
I. FEJEZET
Hatály és fogalommeghatározások
1. cikk
Tárgy
A rendelet a következők végrehajtásához
kapcsolódó uniós pénzügyi intézkedéseket határozza meg:
a)      a közös halászati
politika (KHP);
b)      a tengerjoggal
kapcsolatos vonatkozó intézkedések;
c)      a halászati
területek és a belvízi halászat fenntartható fejlesztése;
d)      és az integrált
tengerpolitika (ITP).
2. cikk
Területi hatály
E rendelet kifejezetten eltérő
rendelkezése hiányában ez a rendelet az Unió területén végzett műveletekre
vonatkozik.
3. cikk
Fogalommeghatározások
(1)
E rendelet alkalmazásában és a (2) bekezdés sérelme
nélkül [a közös halászati politikáról szóló rendelet][21] 5. cikkében, [a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös
szervezéséről szóló rendelet] 5. cikkében, az 1224/2009/EK tanácsi
rendelet 4. cikkében és a [közös rendelkezések megállapításáról szóló rendelet][22] 2.
cikkében szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók.
(2)
E rendelet alkalmazásában:
1.      „közös információmegosztási környezet”: a
tengeri tevékenységek helyzetismeretének javítása érdekében a különböző
ágazatbeli felhasználók közötti információcseréhez kifejlesztett,
decentralizált felépítésű rendszerek hálózata;
2.      „ágazatközi műveletek”: olyan
kezdeményezések, amelyek az Európai Unió működéséről szóló
szerződésben foglaltaknak megfelelően kölcsönösen kedveznek a
különböző ágazatoknak és/vagy ágazati politikáknak, és amelyek a vonatkozó
szakpolitikai területekre kiterjedő intézkedésekkel nem valósíthatók meg
teljes egészében;
3.      „elektronikus rögzítési és jelentéstételi
rendszer”: az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 15., 24. és 63. cikkében említett
elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszer;
4.      „európai tengeri megfigyelési és
adathálózat”: a nemzeti tengeri megfigyelési és adatprogramokat egy közös és
hozzáférhető európai forrásba integráló hálózat;
5.      „halászati terület”: olyan terület, amely
tó- vagy tengerparttal vagy kisebb tóval vagy folyótorkolattal rendelkezik, és
jelentős mértékű foglalkoztatást biztosít a halászati vagy az
akvakultúra-ágazatban, és amelyet a tagállamok ilyen területként jelöltek ki;
6.      „halász”: bármely olyan személy, aki
működő halászhajó fedélzetén a tagállam által elismerten
hivatásszerű halászatot folytat, vagy aki – hajó nélkül – a tagállam által
elismert módon tengeri élőlények hivatásszerű lehalászását folytatja;
7.      „integrált tengerpolitika” (ITP): olyan
uniós politika, amelynek célja – koherens tengerügyi vonatkozású szakpolitikák
és ez irányú nemzetközi együttműködés révén – a tagállamok, nevezetesen az
Unió szigetei, part menti és legkülső régiói, valamint a tengeri ágazat
fenntartható fejlődésének, gazdasági növekedésének és társadalmi kohéziójának
maximalizálására irányuló, összehangolt és koherens döntéshozatal
előmozdítása;
8.      „integrált tengerfelügyelet”: az európai
tengerek felügyeletére irányuló tevékenységek eredményességének és
hatékonyságának javítását célzó, ágazatközi és határokon átnyúló információcsere
és együttműködés révén megvalósuló uniós kezdeményezés;
9.      „szabálytalanság”: a 2988/95/EK tanácsi
rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott szabálytalanság;
10.    „belvízi halászat”: a kizárólag belvizeken
működő hajókkal vagy jéghalászatra használt egyéb eszközökkel,
kereskedelmi célból végzett halászat;
11.    „a part menti övezetek integrált
kezelése”: a part menti övezetek integrált kezeléséről szóló, 2002. május
30-i 2002/413/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlásban[23] meghatározott stratégiák és intézkedések;
12.    „integrált tengerpolitikai irányítás”: az
óceánokat, a tengereket és a part menti régiókat érintő összes uniós
ágazati szakpolitika összehangolt irányítása;
13.    „tengeri régiók”: a 2004/585/EK tanácsi
határozat I. mellékletében meghatározott földrajzi területek és a regionális
halászati gazdálkodási szervezetek által megállapított területek;
14.    „tengeri területrendezés”: az a folyamat,
amelynek során a hatóságok – ökológiai, gazdasági és társadalmi
célkitűzések elérése érdekében – elemzik és meghatározzák a tengeri
területeken folytatott emberi tevékenységek térbeli és időbeli elosztását;
15.    „intézkedés”: műveletek sorozata;
16.    „közkiadás”: a tagállamok, a regionális
vagy a helyi hatóságok vagy az Európai Unió költségvetéséből műveletek
finanszírozásához nyújtott bármely hozzájárulás, illetve bármely hasonló
kiadás. A műveletek finanszírozásához nyújtott bármely olyan hozzájárulás,
amely egy vagy több regionális vagy helyi hatóság közjogi intézményei vagy
társulásai, vagy az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a
szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési
eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelvvel összhangban eljáró közjogi intézmények
költségvetéséből származik, közpénzből történő hozzájárulásnak
tekintendő[24];
17.    „tengeri medencékhez kapcsolódó
stratégia”: adott földrajzi területre vonatkozó, az európai intézmények, a
tagállamok, a tagállami régiók és – adott esetben – a közös tengeri medencével
rendelkező harmadik országok által kialakított strukturált
együttműködési keret; a stratégia figyelembe veszi a tengeri medence
földrajzi, éghajlati, gazdasági és politikai sajátosságait;
18.    „kisüzemi part menti halászat”: a
12 méter teljes hosszúságot el nem érő hajóról végzett, és a
közösségi halászhajó-nyilvántartásról szóló, 2003. december 30-i 26/2004/EK
bizottsági rendelet[25]
I. mellékletének 3. táblázatában felsorolt vontatott eszközt igénybe
nem vevő halászat;
19.    „kizárólag belvizeken működő
hajók”: belvizeken kereskedelmi halászatot folytató és az uniós
halászflotta-nyilvántartásban nem szereplő hajók.
II. CÍM
ÁLTALÁNOS KERETRENDSZER
I. FEJEZET
Az Európai Tengerügyi és Halászati Alap létrehozása és célkitűzései
4. cikk
Létrehozás
Létrejön az Európai Tengerügyi és Halászati
Alap (ETHA).
5. cikk
Célkitűzések
Az ETHA hozzájárul az alábbi célkitűzések
megvalósításához:
a)      a fenntartható és
versenyképes halászat és akvakultúra előmozdítása;
b)      az integrált uniós
tengerpolitika oly módon történő kidolgozásának és végrehajtásának
elősegítése, hogy a szakpolitika kiegészítse a kohéziós politikát és a
közös halászati politikát;
c)      a halászati
területek kiegyensúlyozott és inkluzív területfejlesztésének előmozdítása;
d)      a KHP
végrehajtásának előmozdítása.
6. cikk
Az Unió prioritásai
Az ETHA célkitűzéseinek teljesítése
hozzájárul az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó Európa
2020 stratégia megvalósításához. Ez a következő hat
uniós prioritás révén történik, amelyek a közös stratégiai keret (a
továbbiakban: KSK) vonatkozó tematikus célkitűzéseit fejezik ki:
(1)          A foglalkoztatás és a területi
kohézió növelése a következő célkitűzésekkel:
a)      a gazdasági
növekedés, a társadalmi befogadás és a munkahelyteremtés előmozdítása,
valamint a munkaerő mobilitásának támogatása a halászattól és
akvakultúrától függő part menti és szárazföldi halászati közösségekben;
b)      a halászati
tevékenységek más tengeri gazdasági ágazatok felé történő diverzifikálása
és a tengeri gazdasági ágazat növekedése, beleértve az éghajlatváltozás
mérséklését.
(2)          Az innovatív, versenyképes és
tudásalapú halászat előmozdítása, kiemelt figyelmet fordítva a
következő területekre:
a)      a technológiai
fejlődés, az innováció és a tudástranszfer megerősítésének
támogatása;
b)      a halászat és
különösen a kisüzemi part menti flotta versenyképességének és életképességének
fokozása, valamint a biztonsági és munkakörülmények javítása;
c)      új szakmai készségek
és az egész életen át tartó tanulás fejlesztése;
d)      a halászati termékek
piacának jobb szervezése.
(3)          Az innovatív, versenyképes és
tudásalapú akvakultúra előmozdítása, kiemelt figyelmet fordítva a
következő területekre:
a)      a technológiai
fejlődés, az innováció és a tudástranszfer megerősítésének
támogatása;
b)      az
akvakultúra-ágazati vállalkozások és különösen a kkv-k versenyképességének és
életképességének fokozása;
c)      új szakmai készségek
és az egész életen át tartó tanulás fejlesztése;
d)      az
akvakultúra-termékek piacának jobb szervezése.
(4)          A fenntartható és
erőforrás-hatékony halászat előmozdítása, kiemelt figyelmet fordítva
a következő területekre:
a)      a halászat tengeri
környezetre gyakorolt hatásának csökkentése;
b)      a tengeri biológiai
sokféleség és a tengeri ökoszisztémák védelme és helyreállítása, beleértve az
általuk nyújtott szolgáltatásokat.
(5)          A fenntartható és
erőforrás-hatékony akvakultúra előmozdítása, kiemelt figyelmet
fordítva a következő területekre:
a)      az akvakultúrával
összefüggő ökoszisztémák állapotának javítása és az
erőforrás-hatékony akvakultúra előmozdítása;
b)      a magas szintű
környezetvédelmet biztosító akvakultúra, az állategészségügy és az állatjólét,
valamint a közegészségügy és a közbiztonság előmozdítása.
(6)          A KHP végrehajtásának
előmozdítása a következők révén:
a)      tudományos ismeretek
rendelkezésre bocsátása és adatgyűjtés;
b)      az ellenőrzés
és a végrehajtás támogatása, az intézményi kapacitás javítása és hatékony
közigazgatás.
II. FEJEZET
Megosztott és közvetlen irányítás
7. cikk
Megosztott és közvetlen
irányítás
(1)          Az V. címben meghatározott
intézkedéseket és a 92. cikk szerinti technikai segítségnyújtást az ETHA a tagállamok
és az Unió közötti megosztott irányítás elvével összhangban, valamint [a közös
rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendeletben][26]
megállapított közös szabályok alapján finanszírozza.
(2)          A 92. cikk szerinti technikai
segítségnyújtás kivételével a VI. címben meghatározott intézkedéseket az ETHA a
közvetlen irányítás elvével összhangban finanszírozza.
III. FEJEZET
A megosztott irányítás keretébe tartozó támogatásra vonatkozó általános elvek
8. cikk
Állami támogatás
(1)          E cikk (2) bekezdésének
sérelme nélkül a tagállamok által a halászati és akvakultúra-ágazatban
működő vállalkozások számára nyújtott támogatásokra a Szerződés
107., 108. és 109. cikkét kell alkalmazni.
(2)          A Szerződés 107., 108.
és 109. cikkei azonban nem alkalmazandók a tagállamok által e rendelet
értelmében és e rendelettel összhangban, a Szerződés 42. cikkének
értelmében teljesített kifizetésekre.
(3)          A pénzügyi hozzájárulások
vonatkozásában a (2) bekezdéssel összhangban e rendelet rendelkezésein
túlmenő, közpénzből történő finanszírozást megállapító nemzeti
rendelkezéseket egyetemesen az (1) bekezdés alapján kell kezelni.
9. cikk
Partnerség
A [közös rendelkezések megállapításáról szóló
[…/…/EU] rendelet] 5. cikkének (4) bekezdésétől eltérve a Bizottság a
programozási időszak során legalább kétszer konzultációt folytat az uniós
szintű partnereket képviselő szervezetekkel az ETHA-ból nyújtandó
támogatás végrehajtásáról.
10. cikk
Koordináció
A [közös rendelkezések megállapításáról szóló
[…/…/EU] rendelet] 4. cikkében kimondott általános elveken túlmenően a
Bizottság és a tagállamok biztosítják az ETHA-ból, valamint más uniós
szakpolitikákból és pénzügyi eszközökből – többek között [a
környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással összefüggő fellépés
keretprogramjának (LIFE keretprogram) létrehozásáról szóló] […/…/EK] rendelet[27]
alapján – nyújtandó támogatás és az Unió külső fellépésének keretébe
tartozó támogatások koordinálását és komplementaritását. Az
ETHA-ból és a LIFE keretprogramból nyújtott támogatás koordinálását különösen a
LIFE keretprogramból támogatott integrált projekteket kiegészítő
tevékenységek finanszírozásának előmozdításával, valamint a LIFE
keretprogram alapján érvényesített megoldások, módszerek és megközelítések
alkalmazásának előmozdításával kell megvalósítani.
11. cikk
Előzetes
feltételrendszer
Az e rendelet III. mellékletében meghatározott
előzetes feltételrendszer alkalmazandó az ETHA-ra.
IV. FEJEZET
A kérelmek elfogadhatósága és a támogatható műveletek
12. cikk
A kérelmek elfogadhatósága
(1)          A következő piaci szereplők
által benyújtott kérelmek meghatározott ideig nem fogadhatók el az ETHA-ból
nyújtandó támogatáshoz:
a)      azok a piaci
szereplők, amelyek az 1005/2008/EK rendelet 42. cikke vagy az 1224/2009/EK
rendelet 90. cikkének (1) bekezdése szerinti súlyos jogsértést követtek el;
b)      azok a piaci
szereplők, amelyek az 1005/2008/EK rendelet 40. cikkének (3) bekezdésében
meghatározottak szerint az Unió IUU-hajókra vonatkozó listáján szereplő
halászhajók üzemeltetésében, irányításában vagy tulajdonlásában érintettek;
c)      azon piaci
szereplők, amelyek a KHP összefüggésében az érintett állományok
fenntarthatóságát súlyosan veszélyeztető szabálysértést követtek el.
(2)          Az EHA-val vagy az ETHA-val
összefüggésben szabálytalanságot elkövető piaci szereplők által
benyújtott kérelmek meghatározott ideig nem fogadhatók el.
(3)          A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy a 150. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktust fogadjon el a következőkre vonatkozóan:
a)      az (1) és (2)
bekezdésben említett időszakok meghatározása, amelyeknek arányosnak kell
lenniük a jogsértés vagy szabálysértés súlyosságával vagy ismétlődésével;
b)      az (1) bekezdésben
említett időszak megfelelő kezdő és záró időpontja;
c)      az (1) bekezdés c)
pontjában említettek szerint azon szabálysértések meghatározása, amelyek
súlyosan veszélyeztetik az érintett állományok fenntarthatóságát.
(4)          A tagállamok előírják,
hogy az ETHA keretében kérelmet benyújtó piaci szereplőknek egy aláírt
nyilatkozatot kell benyújtaniuk az irányító hatósághoz, amelyben megerősítik,
hogy tiszteletben tartják az (1) bekezdésben felsorolt kritériumokat, valamint
azt, hogy nem követtek el az EHA-val vagy az ETHA-val összefüggő, a (2)
bekezdésben említett szabálytalanságot. A tagállamok a művelet jóváhagyása
előtt ellenőrzik a nyilatkozat helytállóságát.
(5)          A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy a felhatalmazásról szóló 150. cikknek megfelelően
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a szabálysértésekre
vonatkozó, tagállamok közötti információcsere-rendszer létrehozásával
kapcsolatban.
13. cikk
Nem támogatható
műveletek
A következő műveletek nem
támogathatók az ETHA keretében:
a)      a hajó halászati
kapacitását növelő műveletek;
b)      új halászhajók
építése, halászhajók leszerelése vagy behozatala;
c)      a halászati
tevékenységek ideiglenes beszüntetése;
d)      kísérleti halászat;
e)      üzleti tevékenység
tulajdonjogának átadása;
f)       közvetlen
újratelepítés, kivéve, ha azt valamely uniós jogi aktus állományvédelmi
intézkedésként kifejezetten előírja, illetve kísérleti újratelepítés
esetén.
III. CÍM
PÉNZÜGYI KERET
14. cikk
A költségvetés
végrehajtása
(1)          Az ETHA céljára az
V. cím alapján elkülönített uniós költségvetés végrehajtása a [közös
rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 4. cikke szerinti
megosztott irányítás keretében történik.
(2)          Az ETHA céljára a
VI. cím alapján elkülönített uniós költségvetést közvetlenül a Bizottság
hajtja végre az [új költségvetési rendelet] 55. cikke (1) bekezdése a)
pontjának megfelelően.
(3)          A Bizottság a közvetlen
irányítás keretébe tartozó költségvetési kötelezettségvállalás egészét vagy egy
részét az [új költségvetési rendeletnek] és e rendelet 147. cikkének
megfelelően törli.
(4)          A hatékony és eredményes
pénzgazdálkodás elvét az [új költségvetési rendelet] 27. és 50. cikkével
összhangban kell alkalmazni.
15. cikk
A megosztott irányítás
keretébe tartozó költségvetési források
(1)          A 2014–2020 közötti
időszak vonatkozásában az ETHA-ból finanszírozandó kötelezettségvállalások
tekintetében rendelkezésre álló, megosztott irányítás keretébe tartozó források
összege – a II. mellékletben feltüntetett éves bontásnak megfelelően
– jelenlegi árakon 5 520 000 000 EUR.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
forrásokból 4 535 000 000 EUR-t kell elkülöníteni az V. cím
I., II. és III. fejezete értelmében a halászat, az akvakultúra és a halászati
területek fenntartható fejlesztése céljára.
(3)          Az (1) bekezdésben említett
forrásokból 477 000 000 EUR-t kell elkülöníteni a 78. cikk
szerinti ellenőrzési és végrehajtási intézkedésekre.
(4)          Az (1) bekezdésben említett
forrásokból 358 000 000 EUR-t kell elkülöníteni a 79. cikk
szerinti adatgyűjtési intézkedésekre.
(5)          Az V. cím
V. fejezete értelmében a legkülső régióknak nyújtott ellentételezésre
elkülönített források éves szinten nem haladják meg:
–
a 4 300 000 EUR-t az Azori-szigetek
és Madeira esetében;
–
az 5 800 000 EUR-t a Kanári-szigetek
esetében;
–
a 4 900 000 EUR-t Francia Guyana és
Réunion esetében.
(6)          Az (1) bekezdésben említett
forrásokból 45 000 000 EUR-t 2014-től 2018-ig bezárólag a
72. cikk szerinti tárolási támogatásra kell elkülöníteni.
16. cikk
A közvetlen irányítás
keretébe tartozó költségvetési források
Az ETHA-ból
1 047 000 000 EUR-t a közvetlen irányítás keretébe tartozó
intézkedésekre kell elkülöníteni a VI. cím I. és II. fejezetében foglaltak
szerint. Ez az összeg a 91. cikk keretében nyújtott
technikai segítségnyújtást is magában foglalja.
17. cikk
A megosztott irányításra
vonatkozó pénzügyi elosztás
(1)          A 15. cikk (2)–(6)
bekezdésében említett tagállami kötelezettségvállalások céljára rendelkezésre
álló források meghatározása a II. mellékletben szereplő táblázatban
előírtak szerint a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozóan az alábbi
objektív kritériumok alapján történik:
a)      az V. cím
tekintetében:
i.        a halászati és akvakultúra-ágazatbeli
foglalkoztatás szintje,
ii.       a halászati és akvakultúra-ágazatbeli
termelés szintje, valamint
iii.      a kisüzemi part menti halászatra szánt
flotta halászflottán belüli részaránya;
b)      a 78. és a 79. cikk
tekintetében:
i.        az érintett tagállam ellenőrzési
feladatainak hatóköre, amelynek közelítő meghatározása a nemzeti
halászflotta mérete, a kirakodott fogások mennyisége, valamint a harmadik
országokból történő behozatal értéke alapján történik,
ii.       a tagállam ellenőrzési
feladatainak kiterjedéséhez mérten rendelkezésre álló erőforrások; ebben az esetben a rendelkezésre álló eszközök közelítő
meghatározása a tengeren végzett ellenőrzések és a kirakodási vizsgálatok
száma alapján történik;
iii.      az érintett
tagállam adatgyűjtési feladatainak hatóköre, amelynek közelítő
meghatározása a nemzeti halászflotta mérete, a kirakodott fogások mennyisége, a
tudományos monitoringtevékenység mennyisége, valamint azon felmérések száma
alapján történik, amelyekben az adott tagállam részt vesz, és
iv. a tagállam feladatainak kiterjedéséhez mérten
rendelkezésre álló erőforrások; ebben az esetben a rendelkezésre álló
eszközök közelítő meghatározása a tengeren tartózkodó megfigyelők
száma, valamint az adatgyűjtési célú nemzeti mintavételi program
végrehajtásához szükséges emberi erőforrások és technikai eszközök
mennyisége alapján történik.
c)      Minden intézkedés tekintetében az
1198/2006/EK tanácsi rendelet szerinti korábbi költségvetési juttatások és a
861/2006/EK tanácsi rendelet alapján korábban felhasznált összegek.
(2)          A Bizottság végrehajtási
aktus révén határozatot fogad el a globális források tagállamok szerinti éves
bontásban történő megállapításáról.
IV. CÍM
PROGRAMOZÁS
I. FEJEZET
A megosztott irányítás keretében finanszírozott intézkedésekhez kapcsolódó
programozás
18. cikk
Az operatív programok
előkészítése
(1)          Minden tagállam egyetlen
operatív programot dolgoz ki az ETHA segítségével társfinanszírozandó uniós
prioritások végrehajtására.
(2)          Az operatív programot a
tagállam hozza létre a [közös rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU]
rendelet] 5. cikkében említett partnerekkel folytatott szoros
együttműködést követően. A partnerekkel az előkészítő
dokumentumok tárgyában folytatott konzultációt úgy kell megszervezni, hogy a
partnerek azokat megvizsgálhassák.
(3)          Az operatív programnak a 20.
cikk (1) bekezdése n) pontjában említett szakasza tekintetében a Bizottság
végrehajtási aktusok útján legkésőbb 2013. május 31-ig elfogadja a
végrehajtási és ellenőrzési politikára vonatkozó uniós prioritásokat.
(4)          Az operatív programnak a 20.
cikk (1) bekezdése o) pontjában említett, [a közös halászati politikáról szóló
rendelet] 37. cikkének (5) bekezdésében említett többéves program 2014-re
vonatkozó részéhez kapcsolódó szakaszát legkésőbb 2013. október 31-ig kell
megküldeni.
19. cikk
Az operatív programra
vonatkozó irányadó elvek
Az operatív program előkészítése során a
tagállamok a következő irányadó elveket veszik figyelembe:
a)      a programban
szerepeljenek a megfelelő – az előzetes értékelésből, valamint
az erősségekre, a gyengeségekre, a lehetőségekre és a veszélyekre vonatkozó
elemzésből (a továbbiakban: SWOT-elemzés) logikusan következő –
intézkedések kombinációi minden egyes uniós prioritással kapcsolatban;
b)      a programnak részét
képezze az innovációra és az éghajlatváltozás mérséklésére, illetve az ahhoz
való alkalmazkodásra irányuló célravezető megközelítés;
c)      helyezzék kilátásba
a program végrehajtásának egyszerűsítését és megkönnyítését célzó
megfelelő intézkedések megtételét;
d)      adott esetben az e
rendelet 6. cikkének (3) és (5) bekezdésében az ETHA-ra vonatkozóan említett
uniós prioritások szerinti intézkedések legyenek összhangban [a közös halászati
politikáról szóló rendelet] 43. cikkében említett akvakultúra-ágazati többéves
nemzeti stratégiai tervvel.
20. cikk
Az operatív program
tartalma
(1)          A [közös rendelkezések
megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 24. cikkében említett elemeken
túlmenően az operatív programnak tartalmaznia kell a következőket is:
a)      [a közös
rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 48. cikkében említett
előzetes értékelés;
b)      SWOT-elemzés
formájában történő helyzetelemzés, valamint azoknak az igényeknek a
feltárása, amelyekkel foglalkozni kell a program hatálya alá tartozó földrajzi
területen;
Az elemzésnek az uniós prioritásokra kell épülnie. Az éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással,
valamint az innováció előmozdításával kapcsolatos konkrét igényeket az
uniós prioritásokon keresztül kell értékelni annak érdekében, hogy e két
területen megfelelő megoldásokat lehessen találni az egyes prioritások
szintjén; a támogatásra jogosult szakpolitikai területek helyzetének összegzése
azok erősségei és gyengeségei tekintetében;
c)      annak bizonyítása,
hogy a program részeként az innovációra, a környezetre, többek között a Natura
2000 területek sajátos igényeire és az éghajlatváltozás mérséklésére, illetve
az ahhoz való alkalmazkodásra irányuló célravezető megközelítést
alkalmaznak;
d)      az előzetes
feltételrendszer és adott esetben a [közös rendelkezések megállapításáról szóló
[…/…/EU] rendelet] 17. cikkének (4) bekezdésében említett intézkedések,
valamint a [közös rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 19.
cikke alkalmazásában megállapított mérföldkövek értékelése;
e)      a kiválasztott
intézkedések uniós prioritások szerinti felsorolása;
f)       a projektkiválasztási
kritériumok ismertetése;
g)      az V. cím
III. fejezete szerinti helyi fejlesztési stratégiákra vonatkozó
kiválasztási kritériumok ismertetése;
h)      a közösen
végrehajtható, és ennélfogva a 95. cikk (3) bekezdése szerint magasabb
támogatási intenzitásra jogosult, az V. cím III. fejezete szerinti
műveletek egyértelmű megjelölése;
i)       a monitoring- és
értékelési követelményekhez kapcsolódó igények elemzése és [a közös
rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 49. cikkében említett
értékelési terv. A tagállamok gondoskodnak az azonosított igények
kielégítéséhez szükséges erőforrásokról és kapacitásépítő
tevékenységekről;
j)       [a közös
rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 18. és 20. cikkének
figyelembevételével és a 17. cikk (3) bekezdésében említett bizottsági
határozattal összhangban kialakítandó, a következőket tartalmazó
finanszírozási terv:
i.        az ETHA egyes évekre tervezett teljes
hozzájárulását feltüntető táblázat;
ii.       a 6. cikkben foglalt uniós prioritások
szerinti célkitűzések, illetve a technikai segítségnyújtás céljára az
ETHA-ból nyújtandó forrásokat és a társfinanszírozás alkalmazandó mértékét
tartalmazó táblázat. Adott esetben ez a táblázat
külön-külön tünteti fel az ETHA-forrásokat és azon társfinanszírozások mértékét,
amelyeket – a 94. cikk (1) bekezdésében foglalt általános szabálytól eltérve –
a 72. cikkben, a 73. cikkben, a 78. cikk (2) bekezdésének a)–d) és f)–j)
pontjában, a 78. cikk (2) bekezdésének e) pontjában, valamint a 79. cikkben
említett támogatásra kell alkalmazni;
k)      arra vonatkozó
információ, hogy a program hogyan egészíti ki a más KSK-alapokból vagy a LIFE
keretprogramból finanszírozott intézkedéseket;
l)       a program
végrehajtására vonatkozó intézkedések, beleértve a következőket:
i.        a 107. cikkben említett valamennyi
hatóságnak a tagállam által történő kijelölése és – tájékoztatási céllal –
az irányítási és ellenőrzési rendszer összefoglaló leírása;
ii.       a monitoring- és az értékelési
eljárások, valamint a monitoringbizottság összetételének ismertetése;
iii.      a 143. cikkel összhangban a program
közismertté tételét biztosító rendelkezések;
m)     a [közös
rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 5. cikkében említett
partnerek kijelölése és a partnerekkel folytatott konzultáció eredményei;
n)      a 6. cikk (6)
bekezdésében említett, ellenőrzés révén megvalósuló fokozottabb
szabálykövetés célkitűzése érdekében és a 18. cikk (3) bekezdésével
összhangban:
i.        az ellenőrzési, vizsgálati és
végrehajtási rendszert végrehajtó szervek felsorolása, valamint a halászati
ellenőrzési, vizsgálati és végrehajtási célra rendelkezésre álló emberi és
pénzügyi erőforrásaik, a halászati ellenőrzési, vizsgálati és
végrehajtási célra rendelkezésre álló berendezéseik – különösen hajóik,
repülőgépeik és helikoptereik számának – rövid ismertetése;
ii.       a 133. cikkel összhangban
meghatározandó közös mutatók alkalmazásával végrehajtandó ellenőrzési
intézkedések általános célkitűzései;
iii.      a 6. cikkben foglalt uniós
prioritásokkal összhangban elérendő konkrét célkitűzések, részletezve,
hogy az egyes kiadási kategóriák hány tételét vásárolják meg a teljes
programozási időszak során;
o)      a 6. cikk (6)
bekezdésében és a 18. cikk (4) bekezdésében említett, a fenntartható halászati
gazdálkodásra vonatkozó adatgyűjtés célkitűzéséhez és [a közös
halászati politikáról szóló rendelet] 37. cikkének (5) bekezdésében említett
többéves uniós programmal összhangban:
i.        a következők lehetővé tétele
érdekében végrehajtandó adatgyűjtési tevékenységek ismertetése:
–
a halászati ágazat értékelése (biológiai, gazdasági
és transzverzális változók, valamint tengeren végzett kutatási felmérések),
–
az akvakultúra- és a feldolgozóipari ágazat
gazdasági helyzetének értékelése,
–
a halászati ágazat ökoszisztémára gyakorolt
hatásainak értékelése;
ii.       az adattárolási módszerek, az
adatkezelés és az adatfelhasználás ismertetése,
iii.      annak bizonyítása, hogy az
összegyűjtött adatok hatékony és eredményes pénzügyi és adminisztratív
kezelése teljesíthető.
Az operatív program e szakaszát a 23. cikk
egészíti ki.
(2)          Az operatív programnak
tartalmaznia kell a 103. cikkel összhangban az egyszerűsített költségek, a
többletköltségek, illetve a kiesett jövedelem kiszámítására vonatkozó
módszereket, vagy a 38. cikk (1) bekezdése szerint kifejtett egyes
tevékenységekhez meghatározott, releváns kritériumokkal összhangban az
ellentételezés kiszámítására szolgáló módszert.
(3)          Ezenfelül az operatív program
tartalmazza az esélyegyenlőség előmozdítása, valamint a nemen, faji
vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen,
fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló bármilyen hátrányos
megkülönböztetés megakadályozása érdekében tett konkrét intézkedések leírását,
beleértve a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesülésének érdekében az
operatív program szintjén és műveleti szinten tett intézkedéseket.
(4)          A Bizottság végrehajtási
aktusok révén szabályokat állapít meg az (1), (2) és (3) bekezdésben leírt
elemek bemutatására vonatkozóan. A végrehajtási aktusok elfogadása a 151. cikk
(2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően
történik.
21. cikk
Az operatív program
jóváhagyása
(1)          A [közös rendelkezések
megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 25. cikkének rendelkezésein felül a
Bizottság az előzetes értékelés figyelembevételével értékeli az operatív
programok e rendelettel való összhangját, valamint az ETHA-val kapcsolatban a
6. cikkben említett uniós prioritásokhoz való tényleges hozzájárulásukat.
(2)          A Bizottság az operatív
programot végrehajtási aktus útján hagyja jóvá.
22. cikk
Az operatív program
módosítása
(1)          A Bizottság az operatív
program módosítását végrehajtási aktus útján hagyja jóvá.
(2)          Az ellenőrzési
tevékenységek növekvő műszaki igényeihez való alkalmazkodás érdekében
az operatív programnak a 20. cikk (1) bekezdése n) pontjában említett szakasza
elsőként 2015. január 1-jei hatállyal kétévente módosítható.
E célból a Bizottság végrehajtási aktus útján a
18. cikk (3) bekezdésében említett végrehajtási és ellenőrzési politikára
vonatkozó uniós prioritások változásait és az előnyben részesítendő
vonatkozó támogatható műveleteket részletező határozatot fogad el.
Az e bekezdés második albekezdésében említett
határozattal megállapított új prioritások figyelembevételével a tagállamok az
érintett végrehajtás évét megelőző év október 31-ig benyújtják a
Bizottságnak az operatív program módosítását.
(3)          Az arányosság elvével
összhangban a (2) bekezdésben említett programmódosításokra a 24. cikkel
összhangban elfogadott egyszerűsített eljárás alkalmazandó.
23. cikk
Az adatgyűjtési célt
szolgáló éves munkaterv
(1)          A 20. cikk (1) bekezdése o)
pontjának végrehajtása céljából a tagállamok minden év október 31-ig éves
munkatervet nyújtanak be a Bizottságnak. Az éves munkatervek tartalmazzák az
adatok gyűjtése és elemzése, valamint a hitelességük és a pontosságuk
felmérése során alkalmazott eljárások és módszerek leírását.
(2)          A tagállamok az egyes évekre
vonatkozó munkaterveket elektronikus úton küldik meg.
(3)          A Bizottság az egyes évekre
vonatkozó munkaterveket minden év december 31-ig végrehajtási aktus révén
hagyja jóvá.
(4)          A 2014-re vonatkozó
tevékenységeket tartalmazó, első éves munkatervet legkésőbb 2013.
október 31-ig kell benyújtani a Bizottsághoz.
24. cikk
Eljárási szabályok és
határidők
(1)          A Bizottság végrehajtási
aktusok útján eljárási szabályokat, formátumot és határidőket fogadhat el
a következők tekintetében:
–
az operatív programok jóváhagyása;
–
az operatív programok módosítására irányuló
javaslatok benyújtása és jóváhagyása, beleértve a módosítások hatálybalépését
és a módosítási javaslatok benyújtásának a programozási időszak alatti
gyakoriságát;
–
a 22. cikk (2) bekezdésében említett módosítási javaslatok
benyújtása és jóváhagyása;
–
az adatgyűjtési célt szolgáló éves munkatervek
benyújtása.
Az eljárásokat és a határidőket
egyszerűsíteni kell az operatív programok következőket érintő
módosításai esetén:
a)      pénzeszközök
átcsoportosítása az uniós prioritások között;
b)      intézkedések vagy
művelettípusok bevezetése vagy visszavonása;
c)      az intézkedések
részleteit érintő változások, beleértve a támogathatósági feltételek
változásait is;
d)      a 22. cikk (2)
bekezdésében említett módosítások, valamint a programnak a 20. cikk (1)
bekezdése n) pontjában említett szakaszát érintő további módosítások.
Az a) és a b) pontban említett módosításokra akkor
alkalmazható az említett egyszerűsített eljárás, ha azok nem haladják meg
az uniós prioritásra elkülönített összeg 5 %-át és az egyes intézkedésekre
előirányzott összeg 10 %-át.
(2)          A végrehajtási aktusok
elfogadása a 151. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági
eljárásnak megfelelően történik.
II. FEJEZET
A közvetlen irányítás keretében finanszírozott intézkedésekhez kapcsolódó
programozás
25. cikk
Éves munkaprogram
(1)          A VI. cím I. és II. fejezete,
valamint a 92. cikk végrehajtása érdekében az e fejezetekben meghatározott
célkitűzésekkel összhangban a Bizottság végrehajtási aktusok útján éves
munkaprogramot fogad el. Az ilyen végrehajtási aktusokat a 151. cikk (3)
bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
(2)          Az éves munkaprogram
meghatározza a kitűzött célokat, a várható eredményeket, a végrehajtás
módszerét és annak végleges összegét. Tartalmazza továbbá a finanszírozandó
tevékenységek leírását, az egyes tevékenységekre előirányzott összegek
feltüntetését, egy indikatív végrehajtási ütemtervet, valamint a tevékenységek
végrehajtásával kapcsolatos tájékoztatást. A munkaprogram a támogatások
tekintetében tartalmazza a prioritásokat, a legfontosabb értékelési
kritériumokat és a társfinanszírozás maximális arányát.
V. CÍM
A MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS KERETÉBEN FINANSZÍROZOTT INTÉZKEDÉSEK
I. FEJEZET
A halászat fenntartható fejlesztése
26. cikk
Konkrét célkitűzések
Az e fejezet alapján nyújtott támogatásnak
hozzá kell járulnia a 6. cikk (2) és (4) bekezdésében megállapított uniós
prioritások megvalósításához.
27. cikk
Általános feltételek
(1)          Az e rendelet 32. cikke (1)
bekezdésének b) pontja, 36. cikke, 39. cikke (1) bekezdésének a) pontja vagy
40. cikkének (2) bekezdése alapján támogatásban részesülő
halászhajó-tulajdonos a kedvezményezettnek történő tényleges kifizetés
időpontját követő legalább 5 évig nem adhatja át a hajót az Unión
kívüli harmadik országnak.
(2)          E fejezet kifejezett
rendelkezésének hiányában a működési költségek nem jogosultak támogatásra.
28. cikk
Innováció
(1)          A halászati innováció
ösztönzése érdekében az ETHA-ból támogathatók új vagy a legkorszerűbb
technológiához képest jelentősen tökéletesített termékek, új vagy
hatékonyabb eljárások, új vagy tökéletesített irányítási és szervezési
rendszerek kifejlesztését vagy bevezetését célzó projektek.
(2)          Az e cikk alapján
finanszírozott műveleteket a tagállam által elismert tudományos vagy
műszaki testülettel együttműködésben kell végrehajtani, amely
hitelesíti e műveletek eredményeit.
(3)          Az e cikk alapján
finanszírozott műveletek eredményeit a tagállamok a 143. cikk szerint
megfelelő módon nyilvánosságra hozzák.
29. cikk
Tanácsadási szolgáltatások
(1)          A piaci szereplők
általános teljesítményének és versenyképességének javítása érdekében az ETHA
támogathatja:
a)      az e fejezet
keretében potenciálisan támogatásra jogosult projektek életképességét
értékelő megvalósíthatósági tanulmányokat;
b)      üzleti és
marketingstratégiákra vonatkozó szakmai tanácsadás biztosítását.
(2)          Az (1) bekezdés a) pontjában
említett megvalósíthatósági tanulmányokat, illetve a b) pontjában említett
tanácsadást az egyes tagállamok nemzeti joga szerint elismert, az előírt
tanácsadói kompetenciákkal rendelkező, elismert tudományos vagy
műszaki testületek biztosítják.
(3)          Az (1) bekezdésben említett
támogatás kedvezményezettjei azok a tagállam által elismert piaci
szereplők vagy halászszervezetek lehetnek, amelyek az (1) bekezdés
szerinti megvalósíthatósági tanulmányt megrendelték.
(4)          A tagállamok biztosítják,
hogy az e cikk alapján finanszírozott műveletek kiválasztása gyorsított
eljárás keretében történjen.
(5)          Az (1) bekezdésben említett
támogatás formája 3000 EUR összeget nem meghaladó átalányösszeg. Ez a
határérték nem alkalmazandó, ha a kedvezményezett halászszervezet.
30. cikk
A tudományos szakemberek és a
halászok közötti partnerségek
(1)          A tudományos szakemberek és a
halászok közötti tudástranszfer előmozdítása érdekében az ETHA
támogathatja:
a)      egy vagy több
független tudományos testületet és halászt, illetve egy vagy több
halászszervezetet tömörítő hálózat létrehozását;
b)      az a) pontban
említett hálózati tevékenységeket.
(2)          Az (1) bekezdés b) pontjában
említett tevékenységek adatgyűjtési tevékenységekre, tanulmányokra,
ismeretterjesztésre és a bevált gyakorlati módszerek terjesztésére terjedhetnek
ki.
(3)          Az (1) bekezdésben említett
támogatásban a tagállam által elismert közjogi szervek, halászok, halászszervezetek
és nem kormányzati szervezetek, illetve a 62. cikk szerinti helyi halászati
akciócsoportok részesülhetnek.
31. cikk
A humán tőke és a
társadalmi párbeszéd előmozdítása
(1)          A humán tőke és a
társadalmi párbeszéd előmozdítása érdekében az ETHA támogathatja:
a)      az egész életen át
tartó tanulást, a tudományos ismeretek és innovatív gyakorlatok terjesztését,
valamint különösen a tengeri ökoszisztémával való fenntartható gazdálkodáshoz,
a tengeri ágazaton belüli tevékenységekhez, az innovációhoz és a vállalkozói
készséghez kapcsolódó új szakmai készségek elsajátítását;
b)      a hálózatépítést,
valamint a tapasztalatok és a bevált gyakorlati módszerek cserét az érdekelt
felek között, beleértve a férfiak és nők esélyegyenlőségét
előmozdító szervezeteket;
c)      országos,
regionális, illetve helyi szinten a halászok és más érdekelt felek
részvételével folytatott társadalmi párbeszéd előmozdítását.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
támogatásban azoknak az önálló vállalkozó halászoknak a házastársai vagy –
amennyiben és olyan mértékben, ahogyan azt a nemzeti jog elismeri – élettársai
is részesülhetnek, akik nem alkalmazottak vagy üzleti partnerek, amennyiben
szokásosan, a nemzeti jogban megállapított feltételek mellett vesznek részt az
önfoglalkoztató halász tevékenységeiben vagy kisegítő feladatokat látnak
el.
32. cikk
A diverzifikáció és a
munkahelyteremtés elősegítése
(1)          A halászaton kívüli
diverzifikáció és munkahelyteremtés elősegítése érdekében az ETHA
támogathatja:
a)      halászaton kívüli
vállalkozások indítását;
b)      a kisüzemi part
menti halászatot folytató halászhajók utólagos felszerelését a halászaton
kívüli tevékenységekhez való átcsoportosításuk érdekében.
(2)          Az (1) bekezdés a) pontja
szerinti támogatásban azok a halászok részesülhetnek, akik:
a)      az új tevékenységeik
fejlesztésére vonatkozó üzleti tervet nyújtanak be;
b)      megfelelő
szakmai készségekkel rendelkeznek, amelyek a 31. cikk (1) bekezdésének a)
pontja alapján finanszírozott műveletek révén is elsajátíthatók.
(3)          Az (1) bekezdés b) pontja
szerinti támogatásban azok a kisüzemi part menti halászatot folytató halászok
részesülhetnek, akik aktívként lajstromozott uniós halászhajó tulajdonosai, és
akik a kérelem benyújtásának időpontját megelőző két évben
legalább 60 napig folytattak halászati tevékenységet a tengeren. A halászhajó
halászati engedélyét végérvényesen vissza kell vonni.
(4)          Az (1) bekezdésben említett
kedvezményezettek a támogatás utolsó részletének átvételét követő öt évben
nem folytathatnak hivatásszerűen halászati tevékenységet.
(5)          Az (1) bekezdés b) pontja
szerinti támogatható költségek a hajó más tevékenységekhez történő
átcsoportosítása érdekében elvégzett átalakításának költségeire korlátozódnak.
(6)          Az (1) bekezdés a) pontja
alapján nyújtott pénzügyi támogatás összege nem haladhatja meg az egyes
műveletekre vonatkozó üzleti tervben előirányzott költségvetés 50 %-át,
és összege műveletenként legfeljebb 50 000 EUR lehet.
33. cikk
Fedélzeti egészségvédelem és
biztonság
(1)          A halászok fedélzeti
munkakörülményeinek javítása érdekében az ETHA támogathatja a fedélzeti és
egyéni felszerelésekre irányuló beruházásokat, amennyiben ezek a beruházások
túlmutatnak a nemzeti vagy uniós jogszabályok által előírt szabványokon.
(2)          A támogatásban halászok vagy
halászhajó-tulajdonosok részesülhetnek.
(3)          Ha a művelet fedélzeti
beruházásból áll, a támogatás a programozási időszak során ugyanazon
halászhajó számára legfeljebb egyszer nyújtható. Ha a művelet egyéni
felszerelésre irányuló beruházásból áll, a támogatás a programozási
időszak során ugyanazon kedvezményezett számára legfeljebb egyszer
nyújtható.
(4)          A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy a 150. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el az (1) bekezdés alapján támogatható művelettípusok
meghatározása érdekében.
34. cikk
A KHP-n belüli átruházható
halászati koncessziók rendszereinek nyújtott támogatás
(1)          A [KHP-ról szóló rendelet]
27. cikke szerinti átruházható halászati koncessziók rendszereinek létrehozása
vagy módosítása érdekében az ETHA támogathatja:
a)      az átruházható
halászati koncessziók rendszerének létrehozásához vagy működéséhez szükséges
műszaki és adminisztratív eszközök megtervezését és kidolgozását;
b)      az érdekelt felek
részvételét az átruházható halászati koncessziók rendszereinek megtervezésében
és kifejlesztésében;
c)      az átruházható
halászati koncessziók rendszereinek nyomon követését és értékelését;
d)      az átruházható
koncessziók rendszereinek irányítását.
(2)          Az (1) bekezdés a), b) és c)
pontja szerinti támogatás kizárólag hatóságoknak nyújtható. Az e cikk (1)
bekezdésének d) pontja szerinti támogatás – a közös halászati politikáról szóló
rendelet 28. cikke (4) bekezdésének megfelelően – az összekapcsolt
átruházható halászati koncessziók közös kezelésében érintett hatóságoknak, jogi
vagy természetes személyeknek vagy elismert termelői szervezeteknek
nyújtható.
35. cikk
A KHP szerinti védelmi
intézkedések végrehajtásának támogatása
(1)          A [közös halászati
politikáról szóló rendelet] 17. és 21. cikke szerinti védelmi intézkedések
hatékony végrehajtása érdekében az ETHA támogathatja:
a)      a [közös halászati
politikáról szóló rendelet] 17. és 21. cikke szerinti védelmi intézkedések
végrehajtásához szükséges műszaki és adminisztratív eszközök megtervezését
és kidolgozását;
b)      az érdekelt felek
részvételét [a közös halászati politikáról szóló rendelet] 17. és
21. cikke szerinti védelmi intézkedések megtervezésében és
végrehajtásában.
(2)          A (1) bekezdésben említett
támogatás kizárólag hatóságoknak nyújtható.
36. cikk
A halászat tengeri
környezetre gyakorolt hatásának korlátozása
(1)          A halászat tengeri
környezetre gyakorolt hatásának csökkentése, a visszadobások megszüntetésének
előmozdítása, valamint az élő tengeri biológiai erőforrásoknak a
célfajok populációit a legnagyobb fenntartható hozamot eredményező
egyedszám feletti szintre helyreállító és azon a szinten fenntartó kiaknázására
való áttérés elősegítése érdekében az ETHA azon felszerelésekre irányuló
beruházásokat támogathat, amelyek:
a)      javítják a
halászeszközök méret- vagy fajszelektivitását;
b)      csökkentik a
kereskedelmi állományok nem szándékos kifogását vagy az egyéb járulékos fogásokat;
c)      korlátozzák a
halászat által az ökoszisztémákra vagy a tengerfenékre gyakorolt fizikai és
biológiai hatásokat.
(2)          Támogatás a programozási
időszak során ugyanazon uniós halászhajóra és ugyanazon felszereléstípusra
legfeljebb egyszer nyújtható.
(3)          Ezen intézkedés keretében
kizárólag akkor nyújtható támogatás, ha az (1) bekezdésben említett
halászeszköznek vagy egyéb felszerelésnek bizonyíthatóan jobb a
méretszelektivitása vagy mérsékeltebb hatást gyakorol a nem célfajokra, mint a
regionalizációval összefüggésben elfogadott uniós vagy kapcsolódó tagállami
nemzeti jogszabályok szerinti szabványos halászeszköz vagy egyéb felszerelés,
[a KHP-ról szóló rendeletben] említettek szerint.
(4)          Az alábbiak részesülnek
támogatásban:
a)      az uniós halászhajók
azon tulajdonosai, akik hajóit aktív hajókként lajstromozták, és akik a kérelem
benyújtásának időpontját megelőző két évben legalább 60 napig
folytattak halászati tevékenységet a tengeren;
b)      azok a halászok,
akik a kicserélendő halászeszközök tulajdonosai, és akik a kérelem
benyújtásának időpontját megelőző két évben legalább 60 napig
dolgoztak halászhajó fedélzetén;
c)      a tagállam által
elismert halászszervezetek.
37. cikk
A tengerek biológiai
erőforrásainak védelméhez kapcsolódó innováció
(1)          A visszadobások és a
járulékos fogások megszüntetéséhez való hozzájárulás, valamint az élő
tengeri biológiai erőforrásoknak a célfajok populációit a legnagyobb
fenntartható hozamot eredményező egyedszám feletti szintre helyreállító és
azon a szinten fenntartó kiaknázására való áttérés elősegítése érdekében
az ETHA azokat a projekteket támogathatja, amelyek célja a halászati
tevékenységek tengeri környezetre gyakorolt hatását csökkentő és a
tengerek biológiai erőforrásainak fenntarthatóbb hasznosítását megvalósító
új műszaki, illetve szervezeti ismeretek létrehozása vagy alkalmazása.
(2)          Az e cikk alapján
finanszírozott műveleteket az egyes tagállamok nemzeti jogszabályai által
elismert tudományos vagy műszaki testülettel együttműködésben kell
végrehajtani, amely hitelesíti azok eredményeit.
(3)          Az e cikk alapján
finanszírozott műveletek eredményeit a tagállamok a 143. cikk szerint
megfelelő módon nyilvánosságra hozzák.
(4)          Az e cikk alapján
finanszírozott projektekben részt vevő hajók a nemzeti flottának
legfeljebb 5 %-át, vagy a nemzeti flotta bruttó tonnatartalomban
kifejezett, a kérelem benyújtásának időpontjában számított
tonnatartalmának legfeljebb 5 %-át tehetik ki.
(5)          Az új halászeszközök vagy
halászati technikák teszteléséhez kapcsolódó műveleteket a tagállamnak
kiosztott halászati lehetőségek korlátain belül kell elvégezni.
(6)          A halászhajók műveletben
való részvételével termelt nettó bevételt le kell vonni a művelet
támogatható kiadásaiból.
(7)          A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy a 150. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktust fogadjon el a (6) bekezdésben említett, egy bizonyos időtartamhoz
kapcsolódó nettó bevétel meghatározása érdekében.
38. cikk
A tengeri biológiai
sokféleség és a tengeri ökoszisztémák védelme és helyreállítása a fenntartható
halászati tevékenységek keretében
(1)          A halászoknak a tengeri
biológiai sokféleség és a tengeri ökoszisztémák védelmében és helyreállításában
való részvétele, többek között a fenntartható halászati tevékenység keretében
nyújtott szolgáltatások ösztönzése érdekében az ETHA támogathatja a
következő műveleteket:
a)      a tengerből
történő hulladékgyűjtés, például az elvesztett halászeszközök és a
tengeri hulladék eltávolítása;
b)      olyan statikus vagy
mozgó létesítmények építése vagy telepítése, amelyek a tengeri állat- és
növényvilág védelmét és gyarapodását szolgálják;
c)      hozzájárulás az
erőforrásokkal való jobb gazdálkodáshoz vagy azok védelméhez;
d)      a természetes
élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről
szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelvvel[28] és a vadon élő madarak védelméről
szóló, 2009. november 30-i 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelvvel[29] összhangban a
NATURA 2000 területek kezelése, helyreállítása és nyomon követése, a
92/43/EGK tanácsi irányelv szerint meghatározott fontossági sorrendben
történő végrehajtási tervnek megfelelően;
e)      a tengeri
környezetvédelmi politika területén a 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi
irányelv 13. cikkének (4) bekezdésében említett területvédelmi intézkedések
végrehajtása érdekében a védett tengeri területek kezelése, helyreállítása és
nyomon követése;
f)       a biológiai
sokféleség és az ökoszisztémák által nyújtott szolgáltatások fenntartását és
előmozdítását célzó egyéb cselekvésekben, például a fenntartható
halállományok támogatása céljából meghatározott tengeri és part menti
élőhelyek helyreállításában való részvétel.
(2)          Az e cikk szerinti
műveleteket közjogi szervek hajtják végre és azokban a tagállam által
elismert halászok vagy halászszervezetek, illetve a halászszervezetekkel vagy a
62. cikk szerinti helyi halászati akciócsoportokkal partnerségben
együttműködő nem kormányzati szervezetek részesülhetnek.
(3)          A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy a 150. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el:
a)      az e cikk (1)
bekezdése alapján támogatható művelettípusok meghatározására;
b)      az (1) bekezdés
alapján támogatható költségek meghatározására.
39. cikk
Az éghajlatváltozás
mérséklése
(1)          Az éghajlatváltozás
hatásainak enyhítése érdekében az ETHA támogathatja:
a)      a halászhajók
szennyezőanyag-, illetve üvegházhatásúgáz-kibocsátásának csökkentését és
energiahatékonyságának növelését célzó fedélzeti beruházásokat;
b)      energiahatékonysági
auditokat és programokat.
(2)          A támogatás nem járulhat
hozzá a főhajtómű vagy a segédhajtóművek cseréjéhez vagy
korszerűsítéséhez. Támogatás kizárólag halászhajók tulajdonosainak és a
programozási időszak során ugyanazon halászhajó számára legfeljebb egyszer
nyújtható.
(3)          A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy a 150. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el az (1) bekezdés a) pontja alapján támogatható beruházások
meghatározása érdekében.
40. cikk
Termékminőség és a nem
szándékos fogások felhasználása
(1)          A kifogott halak
minőségének javítása érdekében az ETHA támogathat fedélzeti beruházásokat.
(2)          A nem szándékosan kifogott
halak felhasználásának javítása érdekében az ETHA a [közös halászati
politikáról szóló rendelet] 15. cikkével és [a halászati és
akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló rendelet] 8.
cikkének b) pontjával összhangban támogathatja a nem szándékosan kifogott
kereskedelmi állományok lehető legjobb felhasználását és a kifogott halak
nem teljes körűen felhasznált részeinek hasznosítását célzó fedélzeti beruházásokat.

(3)          Az e cikk szerinti támogatás
a programozási időszak során ugyanazon halászhajó vagy ugyanazon
kedvezményezett számára legfeljebb egyszer nyújtható.
(4)          Az (1) bekezdésben említett
támogatásban kizárólag azok az uniós halászhajó-tulajdonosok részesülnek, akik
a kérelem benyújtásának időpontját megelőző két évben legalább
60 napig folytattak halászati tevékenységet a tengeren.
41. cikk
Halászkikötők,
kirakodóhelyek és menedékek
(1)          A kirakodott termékek
minőségének javítása, az energiahatékonyság növelése, a
környezetvédelemhez való hozzájárulás, illetve a biztonsági feltételek és a
munkakörülmények javítása érdekében az ETHA támogathatja a halászkikötői
infrastruktúra vagy a kirakodóhelyek javítását célzó beruházásokat, többek
között a hulladék és a tengeri hulladék gyűjtését célzó eszközökbe
történő beruházásokat.
(2)          A nem szándékosan kifogott
halak felhasználásának megkönnyítése érdekében az ETHA a [közös halászati
politikáról szóló rendelet] 15. cikkével és [a halászati és akvakultúra-termékek
piacának közös szervezéséről szóló rendelet] 8. cikkének b) pontjával
összhangban támogathatja a nem szándékosan kifogott kereskedelmi állományok
lehető legjobb felhasználását és a kifogott halak nem teljes körűen
felhasznált részeinek hasznosítását lehetővé tevő,
halászkikötőkben és kirakodóhelyeken végzett beruházásokat.
(3)          A halászok biztonságának
javítása érdekében az ETHA támogathatja a menedékek építésére és
korszerűsítésére irányuló beruházásokat.
(4)          A támogatás nem terjed ki új
kikötők, új kirakodóhelyek vagy új árverési csarnokok építésére.
42. cikk
Belvízi halászat
(1)          A belvízi halászat
környezetre gyakorolt hatásának csökkentése, az energiahatékonyság növelése, a
kirakodott hal minőségének javítása, illetve a biztonság és a
munkakörülmények javítása érdekében az ETHA támogathatja az alábbi
beruházásokat:
a)      a 33. cikkben
említett fedélzeti, illetve egyéni felszerelésekre irányuló beruházások, az
abban a cikkben meghatározott feltételek mellett;
b)      a 36. cikkben
említett felszerelésekre irányuló beruházások, az abban a cikkben meghatározott
feltételek mellett;
c)      a fedélzeti
beruházások, valamint energiahatékonysági auditok és programok, a 39. cikkben
foglaltak szerint és az abban a cikkben megállapított feltételek mellett;
d)      a 41. cikkben említett,
meglévő kikötőkben és kirakodóhelyeken végzett beruházások, az abban
a cikkben meghatározott feltételek szerint.
(2)          Az (1) bekezdés
alkalmazásában:
a)      a 33., 36. és 39.
cikkben szereplő, halászhajókra vonatkozó utalások a kizárólag belvizeken
működő hajókra vonatkozó utalásokként értendők;
b)      a 36. cikkben
szereplő, a tengeri környezetre vonatkozó utalások a belvízi hajó
működésének helye szerinti környezetre vonatkozó utalásokként
értendők.
(3)          A belvízi halászok
diverzifikációjának előmozdítása érdekében az ETHA – az e rendelet 32.
cikke szerinti feltételek mellett – támogathatja a belvízi halászatot folytató
hajók halászati tevékenységeken kívüli egyéb tevékenységekhez történő
átcsoportosítását.
(4)          A (3) bekezdés alkalmazásában
a 32. cikkben szereplő, halászhajókra vonatkozó utalások a kizárólag
belvizeken működő hajókra vonatkozó utalásokként értendők.
(5)          A vízben élő növény- és
állatfajok védelme és fejlesztése érdekében az ETHA – a 38. cikk (1) bekezdése
d) pontjának sérelme nélkül – abban az esetben finanszírozhatja a belvízi
halászok részvételét a NATURA 2000 területek kezelésében,
helyreállításában és nyomon követésében, ha ezek a területek közvetlenül
érintenek halászati tevékenységeket és közvetlenül érintik a belvizek
rehabilitációját, ideértve a vándorló fajok ívási helyeit és vándorlási
útvonalait is.
(6)          A tagállamok biztosítják,
hogy az e cikk alapján támogatásban részesülő hajók továbbra is kizárólag
belvizeken folytassanak tevékenységet.
II. FEJEZET
Az akvakultúra fenntartható fejlesztése
43. cikk
Konkrét célkitűzések
Az e fejezet alapján nyújtott támogatásnak
hozzá kell járulnia a 6. cikk (2) és (4) bekezdésében megállapított uniós
prioritások megvalósításához.
44. cikk
Általános feltételek
(1)          Az e fejezet alapján nyújtott
támogatás – kifejezetten eltérő rendelkezés hiányában – az
akvakultúra-ágazati vállalkozásokra korlátozódik.
(2)          Amennyiben a műveletek
olyan infrastrukturális berendezésekre irányuló beruházásokból állnak, amelyek
a környezetvédelemmel, az emberek vagy az állatok egészségével, a higiéniával
vagy az állatjóléttel kapcsolatos uniós jog alapján 2014 után hatályba
lépő követelményeknek való megfelelést biztosítják, támogatás addig az
időpontig nyújtható, amely időpontban a szabványok kötelezővé
válnak a vállalkozások számára.
45. cikk
Innováció
(1)          Az innovációnak az
akvakultúra terén történő ösztönzése érdekében az ETHA támogathatja a
következő műveleteket:
a)      olyan új
műszaki vagy szervezeti ismeretek meghonosítása az
akvakultúra-gazdaságokban, amelyek csökkentik ez utóbbiak környezetre gyakorolt
hatását, vagy fenntarthatóbb erőforrás-hasznosítást mozdítanak elő az
akvakultúra területén;
b)      új vagy a
legkorszerűbb technológiához képest jelentősen tökéletesített
termékek, illetve új vagy továbbfejlesztett folyamatok vagy irányítási és
szervezési rendszerek kialakítása vagy piaci bevezetése.
(2)          Az e cikk szerinti
műveleteket az egyes tagállamok nemzeti jogszabályai által elismert
tudományos vagy műszaki testülettel együttműködésben kell
végrehajtani, amely hitelesíti azok eredményeit.
(3)          A támogatásban részesülő
műveletek eredményeit a tagállamok a 143. cikk szerint megfelelő
módon nyilvánosságra hozzák.
46. cikk
A nyílt tengeri és a nem
élelmiszer-termelési célú akvakultúrára irányuló beruházások
(1)          Az akvakultúra
kiemelkedő növekedési potenciállal bíró formáinak előmozdítása
érdekében az ETHA támogathatja a nyílt tengeri vagy a nem élelmiszer-termelési
célú akvakultúra fejlesztésére irányuló beruházásokat.
(2)          A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy a 150. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el a művelettípus és a támogatható költségek
meghatározása érdekében.
47. cikk
Új jövedelemformák és
hozzáadott érték
(1)          A vállalkozói készségnek az
akvakultúra-ágazatban történő előmozdítása érdekében az ETHA
támogathatja a következőkhöz hozzájáruló beruházásokat:
a)      az
akvakultúra-termékek értékének növelése, különösen annak lehetővé
tételével, hogy az akvakultúra-ágazati vállalkozás maga végezhesse el saját
akvakultúra-termékeinek feldolgozását, értékesítését és közvetlen eladását;
b)      az
akvakultúra-ágazati vállalkozások jövedelmének jó piaci kilátásokkal
rendelkező új akvakultúrafajok fejlesztésével történő
diverzifikációja;
c)      az
akvakultúra-ágazati vállalkozások jövedelmének az akvakultúrán kívüli
kiegészítő tevékenységek fejlesztése révén történő diverzifikációja.
(2)          Az (1) bekezdés c) pontja
szerinti támogatás kizárólag akvakultúra-ágazati vállalkozásoknak nyújtható,
feltéve, hogy az akvakultúrán kívüli kiegészítő tevékenységek kapcsolódnak
a vállalkozás fő akvakultúra-tevékenységéhez: ilyen többek között a horgászturizmus,
az akvakultúrához kapcsolódó környezetvédelmi szolgáltatások vagy az
akvakultúrára vonatkozó oktatási tevékenységek.
48. cikk
Gazdálkodásirányítási,
helyettesítési és tanácsadási szolgáltatások akvakultúra-gazdaságok számára
(1)          Az akvakultúra-gazdaságok
általános teljesítményének és versenyképességének javítása érdekében az ETHA
támogathatja:
a)      az
akvakultúra-gazdaságok számára gazdálkodásirányítási, helyettesítési és
tanácsadási szolgáltatások létrehozását;
b)      műszaki,
tudományos, jogi vagy gazdasági természetű halgazdálkodási tanácsadási
szolgáltatások nyújtását.
(2)          Az (1) bekezdés b) pontja
szerinti tanácsadási szolgáltatások a következőkre terjednek ki:
a)      a gazdálkodás során
ahhoz szükséges intézkedések, hogy az akvakultúra eleget tegyen az uniós és a
nemzeti környezetvédelmi jogszabályoknak, valamint a tengeri területrendezési
követelményeknek;
b)      környezeti
hatásvizsgálat;
c)      a gazdálkodás során
ahhoz szükséges intézkedések, hogy az akvakultúra eleget tegyen a víziállatok
egészségére és jólétére, illetve a közegészségügyre vonatkozó uniós
jogszabályoknak;
d)      az uniós és a
nemzeti jogszabályokon alapuló egészségvédelmi és biztonsági előírások;
e)      marketing- és üzleti
stratégiák.
(3)          Az (1) bekezdés a) pontja
szerinti támogatás kizárólag a halgazdálkodási tanácsadási szolgáltatások
létrehozására kiválasztott közjogi szerveknek nyújtható. Az (1) bekezdés b)
pontja szerinti támogatás kizárólag akvakultúra-ágazati kkv-knak vagy
akvakultúra-ágazati termelői szervezeteknek nyújtható.
(4)          Az akvakultúra-gazdaságok a
(2) bekezdés a)–e) pontjának hatálya alá tartozó szolgáltatáskategóriák
mindegyike esetében a programozási időszak alatt legfeljebb egyszer
kaphatnak a tanácsadási szolgáltatásokra vonatkozó támogatást.
49. cikk
A humán tőke és a
hálózatépítés előmozdítása
(1)          A humán tőke és a
hálózatépítés előmozdítása érdekében az ETHA támogathatja:
a)      az egész életen át
tartó tanulást, a tudományos ismeretek és innovatív gyakorlatok terjesztését,
valamint új szakmai készségek elsajátítását az akvakultúra területén;
b)      hálózatépítést,
valamint a tapasztalatok és a bevált gyakorlati módszerek cseréjét az
akvakultúra-ágazati vállalkozások vagy szakmai szervezetek és más érdekelt
felek, többek között tudományos vagy a férfiak és nők
esélyegyenlőségét előmozdító testületek körében.
(2)          Az (1) bekezdés a) pontjában
említett támogatás nem nyújtható akvakultúra-ágazati nagyvállalatoknak.
50. cikk
Az akvakultúra-telepek
potenciáljának növelése
(1)          Az akvakultúra-telepek és
-infrastruktúra fejlesztéséhez való hozzájárulás érdekében az ETHA
támogathatja:
a)      az akvakultúra
fejlesztésére leginkább alkalmas területek meghatározását és feltérképezését,
valamint adott esetben tengeri területrendezési eljárások figyelembevételét;
b)      az
akvakultúra-övezetek infrastruktúráinak javítását, többek között a területek
tagosításával, energiaellátással vagy vízgazdálkodással;
c)      az illetékes
hatóságok által a 2009/147/EGK irányelv 9. cikkének (1) bekezdése alapján vagy
a 92/43/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése alapján az akvakultúra súlyos
károsodásának megelőzése céljából tett és végrehajtott intézkedéseket.
(2)          Az e cikk szerinti
kedvezményezettek kizárólag közjogi szervek lehetnek.
51. cikk
Akvakultúrával foglalkozó új
gazdálkodók ösztönzése
(1)          A vállalkozói készségnek az
akvakultúra-ágazatban történő előmozdítása érdekében az ETHA
támogathatja akvakultúra-ágazati vállalkozások újonnan tevékenységet kezdő
gazdálkodók általi létrehozását.
(2)          Az (1) bekezdés szerinti
támogatásban az ágazatba belépő, akvakultúrával foglalkozó gazdálkodók
részesülnek, amennyiben:
a)      megfelelő
szakmai készségekkel és kompetenciával rendelkeznek;
b)      első alkalommal
hoznak létre akvakultúra-ágazati mikro- vagy kisvállalkozást ilyen vállalkozás
vezetőiként;
c)      akvakultúra-tevékenységeik
fejlesztésére vonatkozó üzleti tervet nyújtanak be.
(3)          A megfelelő szakmai
készségek elsajátítása érdekében az ágazatba belépő, akvakultúrával
foglalkozó gazdálkodók az 49. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti
támogatásban részesülhetnek.
52. cikk
A magas szintű
környezetvédelmet biztosító akvakultúra előmozdítása
Az akvakultúra környezetre gyakorolt hatásának
számottevő csökkentése érdekében az ETHA támogathatja a következő
beruházásokat:
a)      az
akvakultúra-ágazati vállalkozások által a vízre gyakorolt hatás számottevő
csökkentését lehetővé tevő beruházások, különösen azáltal, hogy –
többek között multitrofikus akvakultúra-rendszerek alkalmazása révén –
csökkentik a felhasznált víz mennyiségét vagy javítják a kimeneti víz
minőségét;
b)      az
akvakultúra-ágazati vállalkozások által a természetre vagy a biológiai
sokféleségre gyakorolt negatív hatás korlátozása;
c)      az
akvakultúra-gazdaságokat a 2009/147/EGK tanácsi és európai parlamenti irányelv
és a 92/43/EGK tanácsi irányelv alapján védelemben részesülő vadon
élő ragadozóktól védő berendezések vásárlása;
d)      az
energiahatékonyság növelése és az akvakultúra-ágazati vállalkozások megújuló
energiaforrásokra való áttérésének előmozdítása;
e)      az akvakultúrára
szánt, meglévő kisebb tavaknak vagy lagúnáknak az iszap eltávolításával
vagy az iszaplerakódás megelőzését célzó lehetséges intézkedésekkel
történő helyreállítása.
53. cikk
A környezetvédelmi vezetési
és hitelesítési rendszerekre és az ökológiai akvakultúrára való áttérés
(1)          Az ökológiai, illetve az
energiahatékony akvakultúra fejlesztésének előmozdítása érdekében az ETHA
támogathatja:
a)      a hagyományos
akvakultúra-termelési módszerekről – az ökológiai termelésről és az
ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül
helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendelet[30]
értelmében és a 834/2007/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak
megállapításáról szóló 889/2008/EK rendeletnek a tenyészett víziállatok és a
tengeri moszat ökológiai termelésére vonatkozó részletes szabályok
megállapítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2009. augusztus 5-i
710/2009/EK rendeletnek[31]
megfelelően – ökológiai akvakultúrára való áttérést;
b)      a szervezeteknek a
közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való
önkéntes részvételének lehetővé tételéről szóló, 2001. március 19-i
761/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott uniós
környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerekben való részvételt[32].
(2)          Támogatásban kizárólag azok a
kedvezményezettek részesülhetnek, akik kötelezettséget vállalnak arra, hogy
legalább három évig részt vesznek az EMAS-rendszerben, vagy legalább öt évig
eleget tesznek az ökológiai termelés követelményeinek.
(3)          A támogatás formája a
vállalkozás ökológiai termelésre való áttérésének időszakában vagy az
EMAS-rendszerben való részvétel előkészítése során legfeljebb két évig
nyújtott ellentételezés.
(4)          A tagállamok az
ellentételezést a következők alapján számítják ki:
a)      az e cikk (1)
bekezdésének a) pontja alapján támogatható műveletek esetében a
hagyományosról az ökológiai termelésre való áttérés időszakában felmerült
bevételkiesés vagy többletköltségek;
b)      az (1) bekezdés b)
pontja alapján támogatható műveletek esetében az EMAS alkalmazásából és az
abban való részvétel előkészítéséből adódó többletköltségek.
54. cikk
Környezetvédelmi
szolgáltatásokat biztosító akvakultúra
(1)          A környezetvédelmi
szolgáltatásokat biztosító akvakultúra fejlesztésének előmozdítása érdekében
az ETHA támogathatja:
a)      a NATURA 2000
területeknek a 92/43/EGK tanácsi irányelvvel és a 2009/147/EK tanácsi és
európai parlamenti irányelvvel összhangban történő kijelöléséből
eredő konkrét környezetvédelmi elvárásokkal összeegyeztethető és
egyedi vezetési követelmények hatálya alá tartozó akvakultúra-módszereket;
b)      a víziállatok ex
situ védelmében és szaporításában való részvételt a hatóságok által vagy a
felügyeletük alatt kidolgozott, állományvédelemre és a biológiai sokféleség
helyreállítására irányuló programok keretében;
c)      olyan extenzív
akvakultúra-formákat, amelyek magukban foglalják a környezet és a biológiai
sokféleség megőrzését és javítását, valamint a tájképnek és az
akvakultúra-övezetek hagyományos tulajdonságainak megóvását.
(2)          Az (1) bekezdés a) pontja
szerinti támogatás formája az érintett területek vezetési követelményeiből
fakadó, a 92/43/EGK tanácsi irányelv vagy a 2009/147/EK tanácsi és európai
parlamenti irányelv végrehajtásával kapcsolatban felmerült többletköltségekért
vagy kiesett jövedelemért biztosított éves ellentételezés.
(3)          Az (1) bekezdés c) pontja
alapján kizárólag akkor nyújtható támogatás, ha a kedvezményezettek
kötelezettséget vállalnak arra, hogy az uniós és nemzeti jog egyszerű
alkalmazásán túlmutató vízi környezetvédelmi követelményeket legalább öt évig
betartják. A művelet kedvező környezetvédelmi hatásait a tagállam
által kijelölt illetékes szervek által végzett előzetes értékeléssel kell
igazolni, kivéve, ha a szóban forgó művelet kedvező környezetvédelmi
hatásait már elismerték.
(4)          Az (1) bekezdés c) pontja
alapján nyújtott támogatás formája a felmerülő többletköltségekért
nyújtott éves ellentételezés.
(5)          Az e cikk szerinti
támogatásban részesülő műveletek eredményeit a tagállamok a 143. cikk
szerint megfelelő módon nyilvánosságra hozzák.
55. cikk
Közegészségügyi intézkedések
(1)          Az ETHA támogatja a
puhatestű-tenyésztők – kizárólag közegészségügyi okok miatti –
ellentételezését a tenyésztett puhatestűek lehalászásának ideiglenes
felfüggesztéséért.
(2)          Támogatás kizárólag akkor
nyújtható, ha a lehalászásnak a puhatestűek szennyeződése miatti
felfüggesztése a toxintermelő planktonok elszaporodása vagy biotoxinokat
tartalmazó planktonok jelenléte következtében történt és ha:
a)      több mint négy
egymást követő hónapig tart vagy
b)      a lehalászás felfüggesztése
miatti veszteség – a vállalkozás előző három évi átlagos forgalma
alapján számítva – meghaladja az érintett vállalkozás éves forgalmának
35 %-át.
(3)          A teljes programozási
időszak során legfeljebb 12 hónapra nyújtható ellentételezés.
56. cikk
Állat-egészségügyi és
állatjóléti intézkedések
(1)          Az akvakultúra-ágazati
vállalkozásokban az állategészségügy és az állatjólét – különösen a
megelőzés és biológiai biztonság tekintetében történő –
előmozdítása érdekében az ETHA támogathatja:
a)      az állat-egészségügyi
kiadásokról szóló 2009/470/EK tanácsi határozatban foglaltak szerinti
járványvédelmet és -felszámolást az akvakultúra területén;
b)      általános és
fajspecifikus módszerek vagy az akvakultúra területét érintő biológiai
biztonságról és állatjóléti magatartási kódexek kidolgozása;
c)      az akvakultúra
területén alkalmazandó állatgyógyászati készítmények rendelkezésre állásának
javítását, valamint az ilyen készítmények megfelelő alkalmazásának
gyógyszerészeti tanulmányok megrendelésével, továbbá információterjesztéssel és
-cserével történő előmozdítását.
(2)          Az (1) bekezdés c) pontja
szerinti támogatás az állatgyógyászati készítmények vásárlására nem terjed ki.
(3)          Az (1) bekezdés c) pontja
alapján finanszírozott tanulmányok eredményeiről megfelelő jelentéseket
kell készíteni, és azokat a tagállamok a 143. cikk szerint megfelelő módon
nyilvánosságra hozzák.
(4)          Támogatás közjogi szervek
részére is nyújtható.
57. cikk
Akvakultúra-állományok
biztosítása
(1)          Az akvakultúra-ágazati
termelők jövedelmének megőrzése érdekében az ETHA támogathatja az
akvakultúra-állománybiztosításhoz való hozzájárulást, amely a következők
miatt veszteségeket fedezi:
a)      természeti
katasztrófák;
b)      kedvezőtlen
időjárási jelenségek;
c)      hirtelen
vízminőség-változás;
d)      akvakultúra-betegségek
vagy a termelő létesítmények megrongálódása.
(2)          Kedvezőtlen
időjárási jelenség előfordulását vagy akvakultúra-betegség kitörését
az érintett tagállamnak ilyenként hivatalosan el kell ismernie.
A tagállamok adott esetben előzetesen
megállapíthatják azokat a kritériumokat, amelyek alapján e hivatalos
megerősítést megadottnak kell tekinteni.
(3)          Támogatás kizárólag azon
akvakultúra-állománybiztosítási szerződések esetében nyújtható, amelyek az
akvakultúrával foglalkozó gazdálkodó éves átlagtermelésének 30 %-át
meghaladó, (1) bekezdés szerinti anyagi veszteségre nyújtanak fedezetet.
III. FEJEZET
A halászati területek fenntartható fejlesztése
1. szakasz
Hatály és célkitűzések
58. cikk
Hatály
Az ETHA [a közös rendelkezések
megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 28. cikkében meghatározott, közösségi
szinten irányított helyi fejlesztésre irányuló megközelítés alapján támogatást
nyújt a halászati területek fenntartható fejlesztésének támogatására.
59. cikk
Konkrét célkitűzések
Az e fejezet alapján nyújtott pénzügyi
támogatásnak hozzá kell járulnia a 6. cikk (1) bekezdésében megállapított uniós
prioritások megvalósításához.
2. szakasz
Halászati területek, helyi partnerségek és helyi fejlesztési stratégiák
60. cikk
Halászati területek
(1)          A támogatásra jogosult
halászati terület:
a)      mérete korlátozott,
és általában kisebb, mint a statisztikai célú területi egységek
nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló, 2003. május 26-i 1059/2003/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében vett NUTS 3 szintű
statisztikai célú területi egység[33];
és
b)      földrajzi, gazdasági
és társadalmi szempontból – különösen a halászati és az akvakultúra-ágazat
tekintetében – funkcionálisan összefüggő, továbbá az emberi, pénzügyi és
gazdasági erőforrások vonatkozásában elegendő kritikus tömeget
biztosít egy életképes helyi fejlesztési stratégia támogatásához.
(2)          Az operatív programban a
tagállamok megállapítják a területek kiválasztására szolgáló eljárást, ideértve
az alkalmazott kritériumokat is.
61. cikk
Integrált helyi fejlesztési
stratégiák
(1)          Az ETHA alkalmazásában [a
közös rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 28. cikke (1)
bekezdésének c) pontjában említett helyi fejlesztési stratégiának a
különböző helyi gazdasági ágazatok – különösen a halászat és az
akvakultúra-ágazat – szereplői és projektjei közötti kölcsönhatáson kell
alapulnia.
(2)          Az 59. cikkben említett
célkitűzések megvalósításához való hozzájárulás érdekében a helyi
fejlesztési stratégiák:
a)      biztosítják a
halászati és az akvakultúra-ágazatnak a part menti és belvízi halászati
területek fenntartható fejlesztésében való lehető legnagyobb mértékű
részvételét;
b)      biztosítják, hogy a
helyi közösségek teljes mértékben kiaknázzák a tengeri és part menti területek
fejlesztésében rejlő lehetőségeket, és részesüljenek azok
előnyeiből.
(3)          A stratégiának összhangban
kell állnia a területen feltárt lehetőségekkel és igényekkel és az ETHA-ra
vonatkozó uniós prioritásokkal. A stratégiák a halászatra összpontosító
stratégiáktól a halászati területek diverzifikációjára irányuló átfogóbb
stratégiákig terjedhetnek. A stratégiáknak túl kell mutatniuk a műveletek
összegyűjtésén vagy az ágazati intézkedések egyszerű egymás mellé
rendelésén.
(4)          Az ETHA-ból nyújtandó
finanszírozásra való jogosultsághoz a [közös rendelkezések megállapításáról
szóló […/…/EU] rendelet] 29. cikkében említett integrált helyi fejlesztési
stratégiának legalább az alábbi elemeket is tartalmaznia kell:
a)      a helyi halászati
akciócsoport tagságának leírása és indokolása;
b)      a javasolt
ETHA-költségvetés, valamint a meghatározott helyi prioritások közötti
forráselosztás indokolása.
(5)          A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy a 150. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el a [közös rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU]
rendelet] 29. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett cselekvési terv
tartalmára vonatkozóan.
(6)          A tagállamok az operatív
programban meghatározzák azokat a helyi fejlesztési stratégiák kiválasztására
vonatkozó kritériumokat, amelyek tükrözik az adott közösség szintjén irányított
megközelítés hozzáadott értékét.
62. cikk
Helyi halászati akciócsoportok
(1)          Az ETHA alkalmazásában [a
közös rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 28. cikke (1)
bekezdésének b) pontjában említett helyi akciócsoportokat helyi halászati
akciócsoportoknak kell nevezni.
(2)          A helyi halászati akciócsoportok
integrált helyi fejlesztési stratégiát javasolnak, amely legalább a 61. cikkben
felsorolt elemeken alapul, és felelnek e stratégia végrehajtásáért.
(3)          A helyi halászati
akciócsoportok:
a)      a főbb érdekelt
felek– többek között a magánszféra, a közszféra és a civil társadalom –
kiegyensúlyozott képviselete révén megközelítőleg tükrözik a stratégiájuk
leghangsúlyosabb elemeit és az adott terület társadalmi-gazdasági szerkezetét;
b)      biztosítják a
halászati és akvakultúra-ágazat érdemi képviseletét.
(4)          Ha a helyi fejlesztési
stratégiát az ETHA-n kívül más alapok is támogatják, a (3) bekezdésben
megállapított kritériumoknak megfelelően az ETHA által támogatott
projektekre külön döntés-előkészítő szervet hoznak létre.
(5)          A helyi halászati
akciócsoportok minimális feladatait a [közös rendelkezések megállapításáról
szóló […/…/EU] rendelet] 30. cikkének (3) bekezdése határozza meg.
(6)          A helyi halászati
akciócsoportok az irányító hatóság és/vagy a kifizető ügynökség által
rájuk ruházott kiegészítő feladatokat is elláthatnak.
(7)          A helyi halászati
akciócsoport, az irányító hatóság, illetve a kifizető ügynökség
feladatköreit a stratégiához kapcsolódó valamennyi végrehajtási feladat
tekintetében egyértelműen ismertetni kell az operatív programban.
3. szakasz
Támogatható műveletek
63. cikk
Az ETHA-ból az integrált
helyi fejlesztésre nyújtott támogatás
(1)          Az e szakasz alapján
támogatható műveleteket [a közös rendelkezések megállapításáról szóló
[…/…/EU] rendelet] 31. cikke határozza meg.
(2)          A helyi akciócsoportok az
illetékes kifizető ügynökségtől kérhetik előleg kifizetését,
amennyiben erre az operatív program lehetőséget biztosít. Az előlegek
összege nem haladhatja meg a működési költségek fedezéséhez
közpénzekből nyújtott támogatás 50 %-át.
64. cikk
Előkészítő támogatás
(1)          Az előkészítő
támogatás a helyi fejlesztési stratégia előkészítését és végrehajtását
célzó kapacitásfejlesztésre, képzésre és hálózatépítésre terjed ki.
(2)          A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy a 150. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el az (1) bekezdés szerinti tevékenységek támogatható
költségeinek meghatározására vonatkozóan.
65. cikk
A helyi fejlesztési
stratégiák végrehajtása
(1)          A helyi fejlesztési
stratégiák végrehajtására vonatkozó támogatás a következő
célkitűzések megvalósítására nyújtható:
a)      a halászati és az
akvakultúra-ágazati ellátási lánc bármely szakaszában hozzáadott érték
teremtése, munkahelyek létrehozása és az innováció ösztönzése;
b)      a diverzifikáció és
a munkahelyteremtés támogatása a halászati területeken, különösen az egyéb
tengeri ágazatokban;
c)      a halászati
területek környezeti értékeinek javítása és kiaknázása, ideértve az
éghajlatváltozás enyhítésére irányuló műveleteket is;
d)      a halászati
területeken a társadalmi jólét és a kulturális örökség, többek között a tengeri
kulturális örökség támogatása;
e)      a halászati
közösségek helyi fejlesztésben betöltött szerepének, valamint a helyi halászati
erőforrások és a tengeri tevékenységek irányításának megerősítése.
(2)          A nyújtott támogatás azzal a
feltétellel terjedhet ki az e cím I. és II. fejezetében foglalt
intézkedésekre, ha azok helyi szintű irányítása egyértelműen
indokolt. Az ezen intézkedésekkel összhangban álló műveletekhez nyújtott
támogatás esetén az e cím I. és II. fejezetében megállapított vonatkozó
feltételeket és műveletenkénti hozzájárulási arányt kell alkalmazni.
66. cikk
Együttműködési
tevékenységek
(1)          [A közös rendelkezések
megállapításáról szóló […/.../EU] rendelet] 31. cikkének c) pontja szerinti
támogatás a következő célokra nyújtható:
a)      területek közötti
vagy transznacionális együttműködési projektek;
b)      előkészítő
technikai támogatás területek közötti és transznacionális együttműködési
projektek számára azzal a feltétellel, hogy a helyi akciócsoportok igazolni
tudják, hogy projekt végrehajtását készítik elő.
A „területek közötti együttműködés” egy
tagállamon belüli együttműködést jelent. A
„transznacionális együttműködés” több tagállam területei közötti, valamint
harmadik országok területeivel való együttműködést jelent.
(2)          Az ETHA keretében a helyi
halászati akciócsoport partnerei – más helyi halászati akciócsoportok mellett –
olyan, a köz- és a magánszféra között létrejött helyi társulások lehetnek,
amelyek az Unió területén vagy azon kívül helyi fejlesztési stratégiát hajtanak
végre.
(3)          Azokban az esetekben, amikor
az együttműködési projekteket nem a helyi halászati akciócsoportok
választják ki, a tagállamok folyamatos pályázati rendszert hoznak létre az
együttműködési projektekre vonatkozóan. A tagállamok az operatív
programjaik elfogadását követő két éven belül közzéteszik a
transznacionális együttműködési projektek kiválasztásával kapcsolatos
nemzeti vagy regionális közigazgatási eljárásokat és a támogatható költségek
jegyzékét.
(4)          Az együttműködési
projektek jóváhagyására legkésőbb négy hónappal a projekt benyújtásának
időpontját követően kerül sor.
(5)          A tagállamok tájékoztatják a
Bizottságot a jóváhagyott transznacionális együttműködési
projektekről.
67. cikk
Működési költségek és
szervezési tevékenységek
(1)          [A közös rendelkezések megállapításáról
szóló […/…/EU] rendelet] 31. cikkének d) pontjában említett működési
költségek a helyi fejlesztési stratégia végrehajtásának a helyi halászati
akciócsoporton keresztüli irányításához kapcsolódnak.
(2)          A halászat területén
folytatandó, [a közös rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet]
31. cikkének d) pontjában említett szervezési tevékenységekhez kapcsolódó
költségek a helyi fejlesztési stratégiával kapcsolatos tájékoztatásra irányuló
műveletekre, valamint a projektfejlesztési feladatok költségei.
(3)          A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy a 150. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el az (1) és (2) bekezdésben említett műveletek
támogatható költségeinek meghatározására vonatkozóan.
IV. FEJEZET
Az értékesítéssel és a feldolgozással kapcsolatos intézkedések
68. cikk
Konkrét célkitűzések
Az e fejezet szerinti támogatásnak hozzá kell
járulnia az e cím I. és II. fejezetében meghatározott konkrét célkitűzések
megvalósításához.
69. cikk
Termelési és értékesítési
tervek
(1)          Az ETHA támogathatja [a
halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló
.../.../EU rendelet] 32. cikkében említett termelési és értékesítési tervek
előkészítését és végrehajtását.
(2)          A termelési és értékesítési tervekhez
kapcsolódó kiadások kizárólag azt követően jogosultak az ETHA-ból nyújtott
hozzájárulásra, hogy az egyes tagállamok illetékes hatóságai jóváhagyták a
[halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló
.../.../EU rendelet] 32. cikkének (4) bekezdésében említett éves jelentést.
(3)          Az e cikk szerint évente
nyújtott támogatás nem haladhatja meg az egyes termelői szervezetek
2009–2011 közötti időszak alatti, első alkalommal értékesített
termelése éves átlagértékének 3 %-át. Az újonnan elismert termelői
szervezetek esetében az évente nyújtott támogatás nem haladhatja meg a
2009–2011 közötti időszakban a tagjaik által első alkalommal
értékesített termelés éves átlagértékének 3 %-át.
(4)          Az érintett tagállam a
pénzügyi támogatás 50 %-ának megfelelő összegű előleget
nyújthat a termelési és értékesítési tervnek a [halászati és
akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló .../.../EU
rendelet] 32. cikkének (2) bekezdése szerinti jóváhagyását követően.
(5)          Az (1) bekezdésben említett
támogatásban termelői szervezetek és termelői szervezetek társulásai
részesülhetnek.
70. cikk
Tárolási támogatás
(1)          Az ETHA támogathatja [a
halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló]
.../.../EU rendelet II. mellékletében felsorolt halászati termékeket
tároló, elismert termelői szervezetek és termelői szervezetek
társulásainak nyújtandó ellentételezést, amennyiben a termékeket [a halászati
és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló] .../.../EU rendelet
35. és 36. cikkének megfelelően tárolják:
a)      a tárolási támogatás
összege nem haladja meg a kérdéses termékek stabilizálásához és tárolásához
szükséges intézkedések technikai és pénzügyi költségeinek összegét;
b)      a tárolási
támogatásra jogosult mennyiségek nem haladják meg az érintett termékek
termelői szervezet által évente forgalomba hozott mennyiségének
15 %-át;
c)      az évente nyújtott
pénzügyi támogatás nem haladhatja meg a termelői szervezetek tagjai által
a 2009–2011 közötti időszakban első alkalommal értékesített termelés
éves átlagértékének alábbi, százalékban kifejezett részét. Amennyiben a
termelői szervezetek tagjai a 2009–2011 közötti időszakban nem
rendelkeztek értékesített termeléssel, az e tagok első három évi termelési
évben értékesített termelésének átlagos éves értékét kell figyelembe venni:
–
1 %-ot 2014-ben,
–
0,8 %-ot 2015-ben,
–
0,6 %-ot 2016-ban,
–
0,4 %-ot 2017-ben,
–
0,2 %-ot 2018-ban.
(2)          2019-ig az (1) bekezdésben
említett támogatást fokozatosan meg kell szüntetni.
(3)          A támogatás kizárólag a
termékek emberi fogyasztás céljára történő forgalomba bocsátását
követően nyújtható.
(4)          A tagállamok a
következők szerint határozzák meg a területükön alkalmazandó technikai és
pénzügyi költségek összegét:
a)      a technikai
költségeket minden évben a stabilizáláshoz és a tároláshoz szükséges
intézkedésekhez kapcsolódó közvetlen költségek alapján számítják ki;
b)      a pénzügyi
költségeket minden évben az egyes tagállamokban évente megállapított kamatláb
segítségével számítják ki;
c)      a technikai és a
pénzügyi költségeket a nyilvánosság számára hozzáférhetővé kell tenni.
(5)          A tagállamok
ellenőrzéseket végeznek annak biztosítására, hogy a tárolási támogatásban
részesülő termékek eleget tegyenek az e cikkben megállapított
feltételeknek. Ennek az ellenőrzési rendszernek a céljából a tárolási
támogatás kedvezményezettjei minden egyes – betárolt, majd emberi fogyasztás
céljára később újra piaci forgalomba hozott – termékkategória esetében
készletnyilvántartást vezetnek.
71. cikk
Értékesítési intézkedések
(1)          Az ETHA támogathatja azokat a
halászati és akvakultúra-termékekre irányuló értékesítési intézkedéseket,
amelyeknek a célja:
a)      az alábbiak
forgalomba hozatali feltételeinek javítása:
i.        a túlszaporodott vagy nem
megfelelő mértékben hasznosított fajok;
ii.       a [közös halászati politikáról szóló
rendelet] 15. cikkével és a [halászati és akvakultúra-termékek piacának közös
szervezéséről szóló [.../.../EU] rendelet] 8. cikke b) pontjának második
francia bekezdésével összhangban kirakodott nem szándékos fogások;
iii.      az ökológiai termelésről szóló
834/2007/EK tanácsi rendeletben meghatározott, alacsony környezeti hatást
kiváltó módszerekkel előállított termékek vagy ökológiai
akvakultúra-termékek;
b)      a minőség
javítása a következők megkönnyítése révén:
i.        egy adott terméknek a mezőgazdasági
termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek
oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendelet[34]
szerinti bejegyzése iránti kérelem benyújtása;
ii.       többek között a fenntartható halászati
és akvakultúra-termékek és környezetbarát feldolgozási módszerek tanúsítása és
promóciója;
iii.      halászati termékeknek az azokat
megtermelő, kisüzemi part menti halászatot folytató halászok általi
közvetlen értékesítése;
c)      a termelés és a
piacok átláthatóságához való hozzájárulás és piackutatások lebonyolítása;
d)      az uniós joggal
összhangban álló szerződésminták készítése;
e)      [a halászati és
akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló] .../.../EU
rendelet II. fejezetének III. szakasza alapján elismert termelői
szervezetek, termelői szervezetek társulásai vagy ágazatközi szervezetek
létrehozása;
f)       a halászati és
akvakultúra-termékek regionális, nemzeti vagy transznacionális promóciós
kampányainak lebonyolítása.
(2)          Az (1) bekezdés b) pontja
szerinti műveletek magukban foglalhatják az ellátási lánc termelési,
feldolgozási és értékesítési tevékenységeit átfogó műveletek
előmozdítását.
72. cikk
A halászati és akvakultúra-termékek feldolgozása
(1)          Az ETHA támogathatja azokat a
halászati és akvakultúra-termékek feldolgozására irányuló beruházásokat,
amelyek:
a)      hozzájárulnak az
energiamegtakarításhoz vagy a környezeti hatás csökkentéséhez, ideértve a
hulladékkezelést is;
b)      korlátozott
kereskedelmi érdeket jelentő vagy kereskedelmi érdeket nem jelentő
fajok feldolgozását célozzák;
c)      a fő
feldolgozási tevékenységek során keletkező melléktermékek feldolgozását
célozzák;
d)      a 834/2007/EK
tanácsi rendelet 6. és 7. cikkében szabályozott ökológiai akvakultúra-termékek
feldolgozását célozzák.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
támogatás kizárólag [a közös rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet]
IV. címében előírt pénzügyi eszközökön keresztül nyújtható.
V. FEJEZET
A halászati és akvakultúra-termékek tekintetében felmerülő
többletköltségek ellentételezése a legkülső régiókban
73. cikk
Ellentételezési rendszer
(1)          Az ETHA támogathatja az Azori-szigetekről,
Madeiráról, a Kanári-szigetekről, Francia Guyanáról és Réunionról származó
egyes halászati és akvakultúra-termékek halászata, tenyésztése és értékesítése
terén a piaci szereplőknél felmerülő többletköltségeknek a 791/2007/EK
tanácsi rendelettel bevezetett ellentételezésére vonatkozó rendszert.
(2)          Az egyes érintett tagállamok
az (1) bekezdésben említett régiók vonatkozásában meghatározzák az
ellentételezésre jogosult halászati és akvakultúra-termékek jegyzékét és
mennyiségét.
(3)          A (2) bekezdésben említett
jegyzék és mennyiségek meghatározásakor a tagállamok figyelembe veszik az
összes releváns tényezőt, különösen annak szükségességét, hogy az
ellentételezés teljes mértékben összeegyeztethető legyen a KHP
szabályaival.
(4)          Nem részesülhetnek
ellentételezésben olyan halászati és akvakultúra-termékek, amelyeket:
a)      harmadik országok
hajói fogtak, a Venezuela lobogója alatt közlekedő, uniós vizeken
tevékenykedő halászhajók kivételével;
b)      olyan uniós
halászhajók fogtak, amelyeket nem az (1) bekezdésben említett régiók valamely
kikötőjében lajstromoztak,
c)      harmadik országokból
hoztak be.
(5)          E cikk (4) bekezdését nem
kell alkalmazni, ha az érintett legkülső régióban meglévő
feldolgozóipari kapacitás meghaladja az e cikkben megállapított szabályokkal
összhangban biztosított nyersanyag mennyiségét.
74. cikk
Az ellentételezés kiszámítása
Az ellentételezés az érintett régiókban
tevékenységet folytató piaci szereplőknek fizetendő, és figyelembe
kell vennie:
a)      az egyes halászati
és akvakultúra-termékek esetében az érintett régiók sajátos hátrányaiból adódó
többletköltségeket, valamint
b)      minden olyan egyéb
állami beavatkozást, amely a többletköltségek mértékét befolyásolja.
75. cikk
Ellentételezési terv
(1)          Az érintett tagállamok minden
érintett régió vonatkozásában ellentételezési tervet nyújtanak be a
Bizottságnak, amely tartalmazza a 73. cikkben említett jegyzéket és
mennyiségeket, a 74. cikkben említett ellentételezési szintet és a 108. cikkben
meghatározott illetékes irányító hatóság megjelölését.
(2)          A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy a 150. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el az ellentételezési terv tartalmának meghatározása
érdekében, ideértve az érintett régiók sajátos hátrányaiból adódó többletköltségek
kiszámítására vonatkozó kritériumokat is.
VI. FEJEZET
A megosztott irányítású közös halászati politikát szolgáló kísérő
intézkedések
76. cikk
Területi hatály
E rendelet 2. cikkétől eltérve ez a
fejezet az Európai Unió területén kívül végrehajtott műveletekre is
alkalmazandó.
77. cikk
Konkrét célkitűzések
Az e fejezet szerinti intézkedések támogatják
[a KHP-ról szóló] rendelet 37. és 46. cikkének végrehajtását.
78. cikk
Ellenőrzés és
végrehajtás
(1)          Az ETHA támogathatja [a közös
halászati politikáról szóló rendelet] 46. cikkében előírt és a közös
halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi
ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i
1224/2009/EK tanácsi rendeletben[35] kifejtett
uniós ellenőrzési, vizsgálati és végrehajtási rendszer megvalósítását.
(2)          Különösen az alábbi
művelettípusok támogathatók:
a)      technológia
beszerzése és/vagy fejlesztése, ideértve a hardvereket és a szoftvereket, a
hajófelderítési rendszereket (VDS), a zárt láncú televíziós rendszereket (CCTV)
és az olyan IT-hálózatokat, amelyek lehetővé teszik a halászattal
kapcsolatos adatok gyűjtését, nyilvántartását, validálását, elemzését és
cseréjét, a halászattal kapcsolatos adatokra vonatkozó mintavételi módszerek
fejlesztését, valamint az ágazatközi adatcsererendszerekkel való
összeköttetéseket;
b)      a halászatban és a
halászati termékek értékesítésében részt vevő piaci szereplők és a
megfelelő tagállami és uniós hatóságok közötti adattovábbítást
lehetővé tévő berendezések beszerzése és üzembe helyezése, ideértve az
elektronikus adatrögzítési és jelentéstételi rendszerek (ERS), a
hajómegfigyelési rendszerek (VMS) és az ellenőrzési célokra használt
automatikus azonosító rendszerek (AIS) szükséges elemeit is;
c)      a halászati és
akvakultúra-termékeknek az 1224/2009/EK tanácsi rendelet 58. cikkében
meghatározott nyomon követhetőségéhez szükséges elemek beszerzése és
üzembe helyezése;
d)      a tagállamok közötti
adatcserét és adatelemzést elősegítő programok végrehajtása;
e)      járőrhajók,
repülőgépek és helikopterek korszerűsítése és beszerzése, amennyiben
azokat legalább az idő 60 %-ában a halászat ellenőrzésére
használják;
f)       egyéb
ellenőrző eszközök beszerzése, ideérve a motorteljesítmény mérését
lehetővé tevő készülékeket és a mérlegelési eszközöket is;
g)      a halászat
ellenőrzésével kapcsolatos kísérleti projektek végrehajtása, ideértve a
halak DNS-elemzését vagy az ellenőrzéshez kapcsolódó webhelyek
fejlesztését is;
h)      a halászati
tevékenységek nyomon követését, ellenőrzését és felügyeletét végző
személyzet képzési és csereprogramjai, ideértve a tagállamok közöttieket is;
i)       az elvégzett
ellenőrzéseknek, valamint az illetékes hatóságok monitoring-,
ellenőrzési és felügyeleti tevékenységek ellátása során felmerült
költségeinek költség-haszon elemzése és értékelése;
j)       az olyan kezdeményezések
– a szemináriumokat és médiaeszközöket is beleértve –, amelyek célja a
halászok, a többi szereplő (például az ellenőrök, államügyészek és
bírák) és a közvélemény tájékozottságának javítása a jogellenes, nem
bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem szükségességéről és
a KHP szabályainak végrehajtásáról.
(3)          Az e cikk (2) bekezdésének
h), i) és j) pontjában felsorolt intézkedések kizárólag akkor jogosultak
támogatásra, ha hatóság által végzett ellenőrzési tevékenységekhez kapcsolódnak.
(4)          Az e cikk (2) bekezdésének d)
és h) pontjában felsorolt intézkedések esetében kifizető ügynökségként
kizárólag az érintett tagállamok egyike jelölhető ki.
79. cikk
Adatgyűjtés
(1)          Az ETHA támogathatja [a közös
halászati politikáról szóló rendelet] 37. cikkének (5) bekezdésében említett
többéves uniós programban foglaltak szerint az elsődleges biológiai,
technikai, környezetvédelmi és társadalmi-gazdasági adatok gyűjtését,
kezelését és felhasználását.
(2)          Különösen az alábbi
művelettípusok támogathatók:
a)      adatok kezelése,
illetve tudományos elemzés céljára és a KHP végrehajtásához történő
felhasználása;
b)      többéves nemzeti
mintavételi programok;
c)      a kereskedelmi
halászat és a szabadidős halászat és horgászat tengeri megfigyelése;
d)      tengeren végzett
kutatási felmérések;
e)      a tagállamok
képviselőinek részvétele [a közös halászati politikáról szóló rendelet]
37. cikkének (4) bekezdésében említett regionális koordinációs találkozókon,
azoknak a regionális halászati gazdálkodási szervezeteknek az ülésein, amely
szervezetekben az Unió szerződő fél vagy megfigyelő, illetve a
tudományos szakvéleményeket kibocsátó nemzetközi testületek ülésein.
VI. CÍM
A KÖZVETLEN IRÁNYÍTÁS KERETÉBEN FINANSZÍROZOTT INTÉZKEDÉSEK
I. FEJEZET
Integrált tengerpolitika
80. cikk
Területi hatály
E rendelet 2. cikkétől eltérve ez a
fejezet az Európai Unió területén kívül végrehajtott műveletekre is
alkalmazandó.
81. cikk
Hatály és célkitűzések
Az e fejezet alapján nyújtott támogatásnak
hozzá kell járulnia az Unió integrált tengerpolitikájának kidolgozásához és
végrehajtásához. Céljai a következők:
a)      a tengeri és part
menti ügyek terén az integrált irányítás kidolgozásának és végrehajtásának
előmozdítása helyi, regionális és nemzeti szinten, a tengeri medencék
szintjén, valamint uniós és nemzetközi szinten, különösen azáltal, hogy:
i.        támogatja a tagállamokat és az uniós
régiókat az integrált tengerpolitikai irányítás kidolgozására, bevezetésére
vagy végrehajtására ösztönző fellépéseket;
ii.       előmozdítja a tagállamokkal és az
érdekelt felekkel, illetve a tagállamok és az érdekelt felek között a tengerrel
és a tengerüggyel kapcsolatos kérdésekről folytatott párbeszédet és
együttműködést, többek között a tengeri medencékre vonatkozó stratégiák
kidolgozásával;
iii.      támogatja az ágazatközi
együttműködési platformokat és hálózatokat, többek között a hatóságok, a
regionális és helyi hatóságok, az iparág, az idegenforgalmi ágazat, a
kutatásban érdekeltek, a polgárok, a civil társadalmi szervezetek és a szociális
partnerek képviselőinek részvételével;
iv.      előmozdítja a bevált gyakorlati
módszerek nemzetközi szintű cseréjét és a nemzetközi szintű
párbeszédet, ideértve a harmadik országokkal folytatott kétoldalú párbeszédet
is, amely nem érinti az EU és az érintett harmadik országok között létrejött
egyéb megállapodásokat vagy egyezségeket;
v.       fokozza a hatóságok, a magánszektor és a
nyilvánosság körében a tengerügyek integrált megközelítésének láthatóságát és
az azzal kapcsolatos tudatosságot;
b)      az alábbi meglévő
eszközök és kezdeményezések figyelembevételével és azokra építve hozzájárul a
különböző tengeri ágazatok és/vagy ágazati politikák számára kölcsönösen
kedvező ágazatközi intézkedések kidolgozásához:
i.        integrált tengerfelügyelet a több
ágazatot érintő és a határokon átnyúló információcsere révén
megvalósítandó hatékonyság- és eredményesség-javítás érdekében, kellően
figyelembe véve a meglévő és leendő rendszereket;
ii.       tengeri területrendezés és a part menti
övezetek integrált kezelése;
iii.      a tengerrel kapcsolatos, átfogó és a
nyilvánosság számára hozzáférhető, magas színvonalú tudásbázis fokozatos
kifejlesztése, amely megkönnyíti ezen adatok és e tudás különböző
felhasználócsoportok közötti megosztását, ismételt felhasználását és terjesztését;
c)      a part menti
régiókban a kialakulófélben lévő és a leendő tengeri ágazatokon belül
a fenntartható gazdasági növekedés, a foglalkoztatás, az innováció és az új
technológiák támogatása és azok kiegészítő jellegének biztosítása a
kialakult ágazati és nemzeti tevékenységekkel;
d)      a tengeri környezet,
különösen annak biológiai sokfélesége és a védett tengeri területek – például a
Natura 2000 területek – védelme és a tengeri és part menti
erőforrások fenntartható felhasználása, valamint a tengeri környezetre
hatást gyakorló emberi tevékenységek fenntarthatósági határainak részletesebb
meghatározása, különösen a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv
keretében.
82. cikk
Támogatható műveletek
(1)          Az ETHA a 81. cikkben
meghatározott célkitűzésekkel összhangban például a következő
tevékenységeket támogathatja:
a)      tanulmányok
készítése;
b)      projektek
lebonyolítása, beleértve a kísérleti projekteket és az együttműködési
projekteket;
c)      a nyilvánosság
tájékoztatása és a bevált gyakorlati módszerek megosztása, tájékoztató
kampányok és az azokhoz kapcsolódó ismeretterjesztési és kommunikációs
tevékenységek, például figyelemfelkeltő kampányok, rendezvények, a
webhelyek létrehozása és karbantartása, az érdekelt felek számára létrehozott
platformok, beleértve az Európai Unió politikai prioritásainak vállalati
kommunikációját, amennyiben azok kapcsolódnak e rendelet általános
célkitűzéseihez;
d)      konferenciák,
szemináriumok és műhelyfoglalkozások;
e)      a bevált gyakorlati
módszerek cseréje és koordinációs tevékenységek, ideértve a tengeri medencékre
vonatkozó stratégiákhoz kapcsolódó információmegosztó hálózatokat és irányítási
mechanizmusokat is;
f)       olyan IT-rendszerek
és hálózatok fejlesztése, üzemeltetése és karbantartása, amelyek lehetővé
teszik a halászattal kapcsolatos adatok gyűjtését, nyilvántartását,
validálását, elemzését és cseréjét, a halászattal kapcsolatos adatokra
vonatkozó mintavételi módszerek fejlesztését, valamint az ágazatközi
adatcsererendszerekkel való összeköttetéseket;
(2)          A 81. cikk b) pontjában
meghatározott ágazatközi műveletek kidolgozására vonatkozó konkrét
célkitűzés megvalósítása érdekében az ETHA támogathatja:
a)      az integrált
tengerfelügyeletet célzó technikai eszközöknek – különösen a meglévő és
leendő rendszerek összekapcsolása révén történő – kialakítását és
megvalósítását, különös tekintettel egy decentralizált tengerügyi
információmegosztási rendszer (CISE) telepítésének, üzemeltetésének és
karbantartásának támogatására;
b)      a tengeri
területrendezésnek és a part menti övezetek integrált kezelésének a
fejlesztését célzó, tagállamok közötti koordinációs és együttműködési
tevékenységeket, ideértve az adatmegosztási, monitoring- és értékelési
tevékenységekkel kapcsolatos rendszerekkel és gyakorlatokkal összefüggő
kiadásokat, a szakértői hálózatok létrehozását és működtetését,
valamint a tagállamok számára a tengeri területrendezés végrehajtására irányuló
kapacitásépítést célzó program kidolgozását;
c)      egy olyan
működőképes európai tengeri megfigyelési és adathálózat
létrehozásához és üzemeltetéséhez szükséges technikai eszközöket, amelynek
célja a hálózatban részt vevő tagállami intézmények közötti
együttműködés révén a tengerekkel kapcsolatos adatok gyűjtésének,
összeállításának, minőségellenőrzésének, újrafelhasználásának és
terjesztésének elősegítése.
II. FEJEZET
A közvetlen irányítású közös halászati politikát és integrált tengerpolitikát
kísérő intézkedések
83. cikk
Területi hatály
E rendelet 2. cikkétől eltérve ez a
fejezet az Európai Unió területén kívül végrehajtott műveletekre is
alkalmazandó.
84. cikk
Konkrét célkitűzések
Az e fejezet szerinti intézkedések
megkönnyítik a KHP és az ITP végrehajtását, különösen a következők
tekintetében:
a)      tudományos
szakvélemények kibocsátása a KHP keretében;
b)      meghatározott
ellenőrzési és végrehajtási intézkedések a KHP keretében;
c)      nemzetközi
szervezeteknek nyújtott önkéntes hozzájárulások;
d)      tanácsadó
testületek;
e)      a piacra vonatkozó
ismeretek;
f)       a közös halászati
politikához és az integrált tengerpolitikához kapcsolódó kommunikációs
tevékenységek.
85. cikk
Tudományos szakvélemények és
ismeretek
(1)          Az ETHA támogathatja a
tudományos eredmények biztosítását, különösen azokat az alkalmazott kutatási
projekteket, amelyek – a KHP keretében hozott eredményes és hatékony halászati
döntések céljából – közvetlenül kapcsolódnak a tudományos szakvéleményezéshez
és -tanácsadáshoz.
(2)          Különösen az alábbi
művelettípusok támogathatók:
a)      a KHP
végrehajtásához és továbbfejlesztéséhez szükséges tanulmányok és kísérleti
projektek, beleértve az alternatív típusú fenntartható halászati gazdálkodási
módszereket;
b)      tudományos
testületek – többek között állományfelméréssel foglalkozó nemzetközi tanácsadó
testületek –, független szakértők és kutatóintézetek általi tudományos
szakvéleményezés és -tanácsadás;
c)      szakértők
részvétele a halászattal kapcsolatos tudományos és műszaki kérdéseket
megvitató értekezleteken és szakértői munkacsoportokban, valamint
nemzetközi tanácsadó testületekben és olyan találkozókon, ahol halászati
szakértők közreműködése szükséges;
d)      az adatgyűjtéssel,
adatkezeléssel és adatfelhasználással összefüggésben, a halászati
szakértők találkozóinak szervezésével és lebonyolításával, a halászattal
kapcsolatos tudományos és műszaki szakértelemhez kapcsolódó éves
munkaprogramok igazgatásával, az adatlehívások és az adatkészletek
feldolgozásával, valamint a tudományos szakvéleményezést és -tanácsadást célzó
előkészítő munkával kapcsolatban a Bizottságnál felmerült kiadások;
e)      a tagállamok között
az adatgyűjtés területén folytatott együttműködési tevékenységek, ideértve
a regionális együttműködés szempontjából kedvező, illetve az
adatgyűjtési és adatkezelési tevékenységeket, valamint a halászati
gazdálkodást támogató tudományos szakértelmet javító adatok tárolására,
kezelésére és felhasználására szolgáló regionális adatbázisok létrehozását és
működtetését is.
86. cikk
Ellenőrzés és
végrehajtás
(1)          Az ETHA támogathatja [a közös
halászati politikáról szóló rendelet] 46. cikkében előírt és a közös
halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző
rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi
rendeletben kifejtett uniós ellenőrzési, vizsgálati és végrehajtási
rendszer megvalósítását.
(2)          Különösen az alábbi
művelettípusok támogathatók:
a)      az ugyanazon
földrajzi területen található több tagállam közös járőrhajó-,
repülőgép- és helikopter-beszerzése, amennyiben a járműveket legalább
az idő 60 %-ában a halászat ellenőrzésére használják;
b)      az új
ellenőrzési technológiák értékelésével és kifejlesztésével összefüggő
kiadások;
c)      a KHP tagállamok
általi végrehajtásának vizsgálatára vonatkozó, bizottsági ellenőrök által
végzett ellenőrzésekkel kapcsolatos valamennyi működési költség,
különös tekintettel az ellenőrzési kiküldetésekre, a biztonsági
felszerelésre, az ellenőrök képzésére, az ülések megszervezésére vagy az
azokon való részvételre, valamint a 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi
rendelet X. címében meghatározott ellenőrzési eszközök Bizottság általi
bérlésére vagy vásárlására.
(3)          A (2) bekezdés a) pontjában
felsorolt intézkedések esetében kedvezményezettként kizárólag az érintett
tagállamok egyike jelölhető ki.
87. cikk
Nemzetközi szervezeteknek
nyújtott önkéntes hozzájárulások
Az ETHA a nemzetközi kapcsolatok területén az
alábbi művelettípusokat támogathatja:
a)      az ENSZ
szervezeteinek nyújtott önkéntes finanszírozás, továbbá bármely, a tengerjog
területén működő nemzetközi szervezetnek nyújtott önkéntes
finanszírozás;
b)      új nemzetközi
szervezetek előkészítéséhez vagy az Európai Unió érdekét jelentő, új
nemzetközi szerződések előkészítéséhez nyújtott önkéntes pénzügyi
hozzájárulások;
c)      nemzetközi
szervezetek által végzett, az Európai Unió külön érdekét jelentő munkához
vagy programokhoz nyújtott önkéntes pénzügyi hozzájárulások;
d)      bármely olyan
tevékenységhez (többek között a szerződő felek munkájához, informális
vagy rendkívüli üléseihez) nyújtott pénzügyi hozzájárulások, amely biztosítja
az Európai Unió nemzetközi szervezetekben képviselt érdekeit, és
megerősíti az e szervezetekben tagsággal rendelkező partnereivel való
együttműködést. Ebben az összefüggésben amennyiben a harmadik országok
képviselőinek a nemzetközi fórumok és szervezetek keretében megvalósuló
tárgyalásokon és üléseken való jelenléte az Európai Unió érdekében áll,
részvételük költségeit az ETHA fedezi.
88. cikk
Tanácsadó testületek
(1)          Az ETHA támogathatja [a közös
halászati politikáról szóló rendelet] 52. cikke alapján létrehozott tanácsadó
testületek működési költségeit.
(2)          A jogi személyiséggel
rendelkező tanácsadó testület általános európai érdeket szolgáló célt
képviselő szervként kérelmezhet uniós támogatást.
89. cikk
A piacra vonatkozó ismeretek
Az ETHA támogathatja [a halászati és
akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről szóló …/…/EU rendelet]
49. cikkével összhangban a halászati és akvakultúra-termékekre vonatkozó piaci
ismeretek létrehozását és terjesztését.
90. cikk
A közös halászati politikához
és az integrált tengerpolitikához kapcsolódó kommunikációs tevékenységek
Az ETHA támogathatja:
a)      a közös halászati
politikához és az integrált tengerpolitikához kapcsolódó tájékoztatási és
kommunikációs tevékenységek költségeit, ideértve:
b)      a különböző
célcsoportok sajátos igényeihez igazított – nyomtatott, audiovizuális és
elektronikus formátumú – anyagok elkészítésének, fordításának és terjesztésének
költségeit;
c)      a közös halászati
politika és az integrált tengerpolitika különböző érintett feleinek
tájékoztatását vagy véleményük összegyűjtését célzó rendezvények és
értekezletek előkészítésének és szervezésének költségeit;
d)      a Bizottság által az
értekezletekre meghívott szakértőknek és az érdekelt felek meghívott
képviselőinek utazási és szállásköltségeit.
e)      az Európai Unió politikai
prioritásainak vállalati kommunikációjának költségeit, amennyiben azok
kapcsolódnak e rendelet általános célkitűzéseihez.
III. FEJEZET
Technikai segítségnyújtás
91. cikk
Technikai segítségnyújtás a
Bizottság kezdeményezésére
Az ETHA a Bizottság kezdeményezésére – az alap
1,1 %-ának megfelelő felső határig –támogathatja:
a)      e rendelet
végrehajtására vonatkozóan [a közös rendelkezések megállapításáról szóló
[…/…/EU] rendelet] 51. cikkének (1) bekezdésében meghatározott technikai
segítségnyújtási intézkedéseket;
b)      fenntartható
halászati tárgyú megállapodások végrehajtását és az Unió részvételét regionális
halászati gazdálkodási szervezetekben;
c)      a helyi halászati
akciócsoportok – kapacitásépítést, információterjesztést, a tapasztalatok és a
bevált gyakorlati módszerek cseréjét, valamint a helyi partnerségek közötti
együttműködés támogatását célzó – európai hálózatának létrehozását. Ez a
hálózat együttműködik az ERFA, az ESZA és az EMVA által létrehozott,
hálózatépítéssel és technikai segítségnyújtással foglalkozó helyi fejlesztési
szervekkel az általuk folytatott helyi fejlesztési tevékenységek és
transznacionális együttműködés tekintetében.
92. cikk
Technikai segítségnyújtás a
tagállamok kezdeményezésére
(1)          Az ETHA valamely tagállam
kezdeményezésére – az operatív program teljes összegének legfeljebb 5%-áig –
támogathatja:
a)      [a közös
rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 52. cikkének (1)
bekezdésében említett technikai segítségnyújtási intézkedéseket;
b)      az
információterjesztést, kapacitásépítést, a bevált gyakorlati módszerek
cseréjét, valamint a területükön lévő helyi halászati akciócsoportok közötti
együttműködés támogatását célzó nemzeti hálózatok létrehozását.
(2)          Kivételes esetben és
kellően indokolt körülmények között az (1) bekezdésben említett
küszöbérték túlléphető.
(3)          A tanúsító szervvel
összefüggő költségek az (1) bekezdés értelmében nem támogathatók.
(4)          A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy a 150. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el az (1) bekezdésben említett nemzeti hálózatok által
végrehajtandó tevékenységek meghatározásával kapcsolatban.
VII. CÍM
VÉGREHAJTÁS A MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS KERETÉBEN
I. FEJEZET
Általános rendelkezések
93. cikk
Hatály
Ez a cím az V. címben meghatározott megosztott
irányítás keretében finanszírozott intézkedésekre alkalmazandó.
II. FEJEZET
Megvalósítási mechanizmus
1. szakasz
Az ETHA-ból nyújtott támogatás
94. cikk
Társfinanszírozási arányok
meghatározása
(1)          Az operatív programot
jóváhagyó bizottsági határozat megállapítja az ETHA-ból az adott program
céljára biztosítható hozzájárulás maximális mértékét.
(2)          Az ETHA-hozzájárulást a
támogatható közkiadások összege alapján kell kiszámítani.
Az operatív program meghatározza a 6. cikkben
foglalt, az ETHA-ra vonatkozó uniós prioritások alapján meghatározott
valamennyi célkitűzésre alkalmazandó ETHA-hozzájárulás mértékét. Az ETHA-hozzájárulás maximális mértéke a támogatható közkiadások
75 %-a.
Az ETHA hozzájárulásának minimális mértéke
20 %.
(3)          A (2) bekezdéstől
eltérve az ETHA hozzájárulásának mértéke:
a)      a 70. cikkben
említett tárolási támogatás esetében a támogatható közkiadások 100 %-a;
b)      a 73. cikkben
említett ellentételezési rendszer esetében a támogatható közkiadások
100 %-a;
c)      a 78. cikk (2)
bekezdésének e) pontjában említett támogatás esetében a támogatható közkiadások
50 %-a;
d)      a 78. cikk (2) bekezdésének a)–d) és f)–j)
pontjában említett támogatás esetében a támogatható közkiadások 80 %-a;
e)      a 79. cikkben említett támogatás esetében
a támogatható kiadások 65 %-a.
95. cikk
A közpénzből nyújtott
támogatás intenzitása
(3)
(1)     A tagállamok legfeljebb a művelet
összes támogatható kiadása 50 %-ának megfelelő, közpénzből
nyújtott támogatási intenzitást alkalmaznak.
(2)          Az (1) bekezdéstől
eltérve a tagállamok a művelet támogatható kiadása 100 %-ának
megfelelő, közpénzből nyújtott támogatási intenzitást alkalmaznak,
ha:
a)      a kedvezményezett közjogi szerv;
b)      a művelet a 70. cikkben említett
tárolási támogatáshoz kapcsolódik;
c)      a művelet a 73. cikkben említett
ellentételezési rendszerhez kapcsolódik;
d)      a művelet a 79. cikkben említett
adatgyűjtéshez kapcsolódik.
(3)          Az (1) bekezdéstől
eltérve a tagállamok a művelet összes támogatható kiadásának
50–100 %-ának megfelelő, közpénzből nyújtott támogatási
intenzitást alkalmazhatnak, ha a művelet végrehajtása az V. cím
III. fejezetének értelmében történik, és megfelel az alábbi kritériumok
valamelyikének:
a)      kollektív érdeket képvisel;
b)      a kedvezményezett kollektív jellegű;
c)      a művelet eredményei nyilvánosan
hozzáférhetők;
d)      a projekt helyi szinten innovatív
tulajdonságokkal rendelkezik.
(4)          Az (1) bekezdéstől
eltérve az I. mellékletben meghatározott kiegészítő, közpénzből
nyújtott támogatási intenzitási százalékpontok is alkalmazandók.
(5)          A közpénzből nyújtott
támogatás minimális intenzitása a művelet összes támogatható kiadásának
20 %-a.
(6)          A Bizottság a 151. cikk (3)
bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően elfogadott
végrehajtási aktusok útján állapítja meg, hogy az I. melléklet több
feltételének teljesülése esetén hogyan alkalmazzák a közpénzből nyújtott
támogatási intenzitás különböző százalékpontjait.
2. szakasz
Pénzgazdálkodás és az euró használata
96. cikk
Előfinanszírozási
rendelkezések
(1)          A [közös rendelkezések
megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 72. cikkében megállapított általános
szabályokon túlmenően az operatív program jóváhagyásáról szóló bizottsági
határozatot követően a Bizottság kifizeti a teljes programozási
időszakra esedékes kezdeti előfinanszírozási összeget. Ez az összeg
az uniós költségvetésből az érintett operatív programhoz nyújtott
hozzájárulás 4 %-át teszi ki. A költségvetés rendelkezésre állásának
függvényében az összeg két részletre osztható.
(2)          Az
előfinanszírozás kamatait az érintett
operatív programra kell fordítani, és le kell vonni a végső kiadásigazoló
nyilatkozatban szereplő közkiadások összegéből.
97. cikk
Számviteli év
A számviteli év a kifizető ügynökség
által az ETHA-költségvetés keretébe tartozó elszámolásokban az „N-1.” év
október 16-án kezdődő és az „N.” év október 15-én lezáruló „N.” év
tekintetében lekönyvelt, folyósított kiadásokra és befolyt bevételekre terjed
ki.
98. cikk
Időközi kifizetések
(1)
Minden operatív program esetében sor kerül
időközi kifizetésekre. Kiszámításuk az egyes uniós
prioritások társfinanszírozási arányának az adott prioritások címén igazolt
közkiadásokra való alkalmazásával történik.
(2)          A Bizottság a rendelkezésre
álló forrásoktól függően időközi kifizetéseket teljesít az
akkreditált kifizető ügynökségeknek a programok végrehajtása során
felmerült kiadások megtérítésére.
(3)          Az egyes időközi
kifizetések teljesítése az alábbi követelményeknek való megfelelés függvénye:
a)      a 124. cikk (1)
bekezdésének c) pontjával összhangban az akkreditált kifizető ügynökség
által aláírt kiadásigazoló nyilatkozat továbbítása a Bizottságnak;
b)      az érintett program teljes
időszakára vonatkozóan az egyes prioritásokhoz rendelt ETHA-hozzájárulás
összértéke túllépésének tilalma;
c)      az operatív program végrehajtásáról szóló
legutóbbi éves értékelő jelentés továbbítása a Bizottságnak.
(4)          Amennyiben a (3) bekezdésben
megállapított követelmények valamelyike nem teljesül, a Bizottság
haladéktalanul tájékoztatja az akkreditált kifizető ügynökséget. Amennyiben
a (3) bekezdés a) vagy c) pontjában meghatározott követelmények
valamelyike nem teljesül, a kiadásigazoló nyilatkozat nem fogadható el.
(5)          A Bizottság a (3) bekezdésben
megállapított követelményeknek megfelelő kiadásigazoló nyilatkozat
iktatásától számított 45 napon belül – a 123. és a 127. cikk sérelme nélkül –
teljesíti az időközi kifizetéseket.
(6)          Az akkreditált kifizető
ügynökségek – a Bizottság által a 151. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó
bizottsági eljárásnak megfelelően elfogadott végrehajtási aktusok útján
megállapított időközönként – az operatív programokhoz kapcsolódó
időközi kiadásigazoló nyilatkozatokat állítanak ki és továbbítanak a
Bizottságnak.
Az október 16. után felmerült kiadásokra vonatkozó
időközi kiadásigazoló nyilatkozatok összegeit a következő év
költségvetésének terhére kell lekönyvelni.
99. cikk
Egyenlegkifizetés és
programzárás
(1)
Az operatív program végrehajtásáról szóló legutóbbi
éves értékelő jelentés átvételét követően a Bizottság a hatályos
pénzügyi terv, az adott operatív program végrehajtásának utolsó évére vonatkozó
éves beszámoló és a számlaelszámolásról szóló, kapcsolódó határozat alapján – a
rendelkezésére álló pénzeszközök függvényében – kifizeti az egyenleget. Az említett elszámolásokat a kiadások támogathatóságára meghatározott
végső határidő után legkésőbb hat hónappal kell a Bizottságnak
benyújtani; az elszámolásoknak a kifizető ügynökségnél a kiadások
támogathatóságára meghatározott végső határidőig felmerült kiadásokra
kell vonatkozniuk.
(2)          Az egyenleg kifizetésére
legkésőbb azt az időpontot követő hat hónapon belül kerül sor,
hogy a Bizottság elfogadhatónak ítélte az (1) bekezdésben említett
információkat és dokumentumokat, valamint megtörtént az utolsó év elszámolása. Az
egyenleg kifizetését követően még fennálló kötelezettségvállalásokat a
Bizottság – a 100. cikk sérelme nélkül – hat hónapon belül visszavonja.
(3)          Amennyiben az (1) bekezdésben
megállapított határidőn belül nem küldik meg a Bizottságnak a legutóbbi
éves értékelő jelentést és a programvégrehajtás utolsó évéhez kapcsolódó
elszámoláshoz szükséges dokumentumokat, a Bizottság a 100. cikkel összhangban
visszavonja az egyenlegre vonatkozó kötelezettségvállalást.
100. cikk
Kötelezettségvállalás
visszavonása
A Bizottság visszavonja a
kötelezettségvállalást az operatív programra vonatkozó költségvetési
kötelezettségvállalás bármely olyan része tekintetében, amely
előfinanszírozásként vagy időközi kifizetésként nem kerül
felhasználásra, vagy amelyre a költségvetési kötelezettségvállalást követő
második év december 31-ig felmerült kiadás címén egyetlen olyan kiadásigazoló
nyilatkozat sem érkezik a Bizottsághoz, amely eleget tenne a 98. cikk (3)
bekezdésében meghatározott követelményeknek.
101. cikk
Az euró használata
(1)
A tagállam által benyújtott operatív programban
megállapított összegeket, az igazolt kiadási kimutatásokat, a kifizetési
kérelmeket, valamint az éves és záró végrehajtási jelentésben említett
kiadásokat euróban kell megadni.
(2)          Azok a tagállamok, amelyek az
egyes kifizetési kérelmek időpontjában még nem vezették be
fizetőeszközként az eurót, a nemzeti pénznemben felmerült kiadások
összegét átszámítják euróra.
Az összegeket a Bizottság azon hónapban érvényes
elszámolási árfolyamán kell átszámítani euróra, amelyikben az érintett operatív
program kifizető ügynöksége a kiadást lekönyvelte. Ezt
az árfolyamot a Bizottság minden hónapban elektronikus úton közzéteszi.
(3)          A (2) bekezdésben említett
átváltási árfolyam segítségével kell euróra átszámítani az azon tagállamok
által nemzeti pénznemben visszafizettetett összegeket, amelyek a
visszafizettetés időpontjában még nem vezették be az eurót
fizetőeszközként.
(4)          Ha valamely tagállam
fizetőeszközként bevezeti az eurót, a (3) bekezdésben meghatározott
átváltási eljárást tovább alkalmazzák minden olyan kiadásra, amelyet a
kifizető ügynökség elszámolásaiban a nemzeti valuta és az euró rögzített
átváltási árfolyamának hatálybalépését megelőzően rögzített.
3. szakasz
Kiadások támogathatósága és tartósság
102. cikk
Támogatható kiadások
(1)          A [közös rendelkezések
megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 55. cikkének (1) bekezdésében
megállapított általános szabályokon túlmenően a kedvezményezettek által
teljesített kifizetéseket az azokat igazoló számlákkal és dokumentumokkal kell
alátámasztani.
(2)          Kizárólag az V. cím III.
fejezete szerinti közvetett költségek jogosultak az ETHA hozzájárulására.
(3)          A [közös rendelkezések
megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 55. cikkének (7) bekezdésétől
eltérve a 22. cikk (2) bekezdése szerinti programmódosítás miatt támogathatóvá
váló kiadások csak a módosítás benyújtását követő év január 1-jétől
támogathatók.
103. cikk
Az egyszerűsített
költségek, a többletköltségek, illetve a kiesett jövedelem kiszámítása
Amennyiben a támogatás odaítélésére
egyszerűsített költségek, többletköltségek vagy a kiesett jövedelem
alapján kerül sor, a tagállamok biztosítják, hogy a vonatkozó számítások
megfelelőek és pontosak legyenek, és azok elvégzése előzetesen,
tisztességes, méltányos és ellenőrizhető számítás alapján történjen.
104. cikk
Előlegek
(1)
Az előlegfizetésnek feltétele az előleg
összegének 100 %-ával megegyező összegre vonatkozó bankgarancia vagy
azzal egyenértékű biztosíték letétbe helyezése.
(2)          Az állami kedvezményezetteket
illetően az előlegek önkormányzatok, regionális hatóságok és
társulásaik, valamint közjogi szervek számára kerülnek kifizetésre.
(3)          A valamely hatóság által
biztosítékként nyújtott pénzügyi eszköz egyenértékűnek tekintendő az
(1) bekezdésben említett biztosítékkal, feltéve, hogy a hatóság vállalja az
említett biztosíték által fedezett összeg kifizetését, amennyiben a kifizetett
előlegre való jogosultság nem kerül megállapításra.
(4)          A biztosíték akkor
szabadítható fel, ha az illetékes kifizető ügynökség megállapítja, hogy a
művelethez kapcsolódó, közpénzből nyújtott hozzájárulásnak
megfelelő tényleges kiadások összege meghaladja az előleg összegét.
105. cikk
A művelet
elfogadhatóságára vonatkozó kritériumok tartóssága
(1)
A kedvezményezettnek a támogatási kérelem
benyújtását követően, a művelet végrehajtásának teljes időszaka
alatt és bizonyos műveletek esetében az utolsó kifizetést követő
meghatározott időtartam alatt is meg kell felelnie a 12. cikk (1)
bekezdésében említett elfogadhatósági feltételeknek.
(2)          A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy a 150. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el a következők meghatározására vonatkozóan:
a)      azok a művelettípusok, amelyek
esetében az utolsó kifizetést követően is meg kell felelni az
elfogadhatósági feltételeknek; és
b)      az (1) bekezdésben említett
időtartam.
A Bizottság felhatalmazását az arányosság elvének
teljes tiszteletben tartásával gyakorolja és figyelembe veszi annak kockázatát,
hogy a KHP vonatkozó szabályainak megsértése komolyan veszélyezteti az élő
tengeri biológiai erőforrások tagállami szinten történő fenntartható
– a célfajok populációit a legnagyobb fenntartható hozamot eredményező
egyedszám feletti szintre helyreállító és azon a szinten fenntartó –
kiaknázását, az érintett állományok fenntarthatóságát vagy a tengeri környezet
megőrzését.
III. FEJEZET
Irányítási és ellenőrzési rendszerek
106. cikk
A tagállamok kötelezettségei
A tagállamok az operatív program
vonatkozásában biztosítják a vonatkozó irányítási és ellenőrző
rendszerek létrehozását, biztosítva az irányító hatóság, a kifizető
ügynökség és a tanúsító szerv között a funkciók egyértelmű megosztását és
elválasztását. A tagállamok felelnek annak biztosításáért,
hogy a rendszer a program teljes időtartama alatt hatékonyan
működjön.
107. cikk
Illetékes hatóságok
(1)
A tagállamok az operatív program vonatkozásában
kijelölik az alábbi hatóságokat:
a)      az érintett program irányításáért
felelős irányító hatóság, amely nemzeti vagy regionális szinten
működő közjogi vagy magánjogi szerv, illetve maga a tagállam,
amennyiben az látja el az említett feladatot;
b)      a 109. cikk szerinti akkreditált
kifizető ügynökség;
c)      a 112. cikk szerinti tanúsító szerv.
(2)          A tagállamok a
támogathatósági és kiválasztási kritériumok alkalmazása, valamint a
projektkiválasztási eljárás vonatkozásában világosan meghatározzák az irányító
hatóság, a kifizető ügynökség és – a fenntartható helyi fejlesztés
keretében – a 62. cikkben említett helyi akciócsoportok feladatait.
108. cikk
Irányító hatóság
(1)
Az irányító hatóság felel a program hatékony,
eredményes és szabályszerű irányításáért és végrehajtásáért, valamint
különösen:
a)      annak biztosításáért, hogy létrehozzanak
egy megfelelő és biztonságos elektronikus rendszert a programmal és annak
végrehajtásával kapcsolatos, a nyomon követéshez és az értékeléshez szükséges
statisztikai információk, valamint különösen a meghatározott célkitűzések
és uniós prioritások megvalósulásának nyomon követéséhez szükséges információk
nyilvántartására, kezelésére, megőrzésére és szolgáltatására;
b)      a finanszírozásra kiválasztott
műveletekre vonatkozó releváns mutatók negyedévenkénti közléséért a
Bizottság felé, ideértve mind a kedvezményezett, mind a művelet
kulcsfontosságú jellemzőinek közlését;
c)      annak biztosításáért, hogy a
kedvezményezettek és a műveletek végrehajtásában érintett egyéb szervek:
i.        tájékoztatást kapjanak a kapott
támogatásból eredő kötelezettségeikről, és vagy egy elkülönült
elszámolási rendszert, vagy egy megfelelő elszámolási kódot tartsanak fenn
a művelettel kapcsolatos összes ügyletre vonatkozóan;
ii.       ismerjék az irányító hatóság részére
történő adatszolgáltatásra, valamint a teljesítmény és az eredmények
nyilvántartására vonatkozó követelményeket;
d)      annak biztosításáért, hogy a [közös
rendelkezések megállapításáról szóló [.../.../EU] rendelet] 48. cikkében
említett előzetes értékelés megfeleljen a 131. cikkben említett
monitoring- és értékelési rendszernek, valamint ezen értékelés elfogadásáért és
a Bizottságnak történő benyújtásáért;
e)      annak biztosításáért, hogy a [közös
rendelkezések megállapításáról szóló [.../.../EU] rendelet] 49. cikkében
említett értékelési terv rendelkezésre álljon, hogy a 140. cikkben említett
utólagos értékelésre az említett cikkben megadott határidőkön belül
kerüljön sor, továbbá annak biztosításáért, hogy ezek az értékelések
megfeleljenek a 131. cikk szerinti monitoring- és értékelési rendszernek,
valamint benyújtásra kerüljenek a 136. cikkben említett monitoringbizottság és
a Bizottság felé;
f)       azoknak az információknak és
dokumentumoknak a 136. cikkben említett monitoringbizottság részére
történő eljuttatásáért, amelyek a program végrehajtásának – a program
konkrét célkitűzéseihez és prioritásaihoz mért – nyomon követéséhez
szükségesek;
g)      a 138. cikkben említett, az összesített
monitoringtáblázatokat is magában foglaló éves végrehajtási jelentés
elkészítéséért, valamint a 136. cikkben említett monitoringbizottság
jóváhagyását követően a Bizottsághoz történő benyújtásáért;
h)      annak biztosításáért, hogy a
kifizető ügynökség a kifizetések engedélyezése előtt minden szükséges
információt megkapjon, különösen a finanszírozásra kiválasztott
műveletekkel kapcsolatban működtetett eljárásokról és bármely
végrehajtott ellenőrzésről;
i)       a programok megismertetésének többek
között a nemzeti vidéki hálózaton keresztül történő biztosításáért oly
módon, hogy tájékoztatja a potenciális kedvezményezetteket, a szakmai
szervezeteket, a gazdasági és szociális partnereket, a férfiak és nők
közötti egyenlőség előmozdításában közreműködő testületeket
és az érintett nem kormányzati szervezeteket, beleértve a környezetvédelmi
szervezeteket is, a program által kínált lehetőségekről és a
programfinanszírozáshoz való hozzáférés szabályairól, valamint az uniós
támogatás kedvezményezettjeit és a közvéleményt az Uniónak a programban vállalt
szerepéről.
(2)          A tagállam vagy az irányító
hatóság az operatív program keretében a műveletek irányítására és
végrehajtására kijelölhet egy vagy több közreműködő szervet,
beleértve a regionális vagy helyi hatóságokat vagy nem kormányzati
szervezeteket is.
(3)          Abban az esetben, ha az
irányító hatóság feladatainak egy részét más szervre ruházzák át, e feladatok
irányításának és végrehajtásának hatékonyságáért és szabályszerűségéért
továbbra is kizárólag az irányító hatóság felelős. Az irányító hatóság
biztosítja megfelelő rendelkezések hatálybaléptetését annak érdekében,
hogy a másik szerv is hozzájuthasson valamennyi, a fenti feladatok
végrehajtásához szükséges adathoz és információhoz.
109. cikk
A kifizető ügynökségek
akkreditációja és akkreditációjának visszavonása
(1)
A kifizető ügynökségek a tagállamok olyan
külön erre a célra szánt szervezeti egységei vagy szervei, amelyek felelnek a
kiadásokkal való gazdálkodásért és azok ellenőrzéséért. A kifizetések kivételével e feladatok végrehajtása átruházható.
(2)          A tagállamok olyan szervezeti
egységeket vagy szerveket akkreditálnak kifizető ügynökségként, amelyek
megfelelnek a Bizottság által a 111. cikk (2) bekezdése értelmében
meghatározandó akkreditációs kritériumoknak.
(3)          Az akkreditált kifizető
ügynökségért felelős személy összeállítja a [közös rendelkezések
megállapításáról szóló [.../.../EU] rendelet] 75. cikke (1) bekezdésének a), b)
és c) pontjában felsorolt információkat.
(4)          Amennyiben egy akkreditált
kifizető ügynökség nem teljesít egy vagy több, a (2) bekezdésben említett
akkreditációs kritériumot, a tagállamnak vissza kell vonnia az akkreditációt,
hacsak a kifizető ügynökség a probléma súlyosságának arányában
megállapított határidőn belül meg nem teszi a szükséges változtatásokat.
(5)          A kifizető ügynökségek
irányítják a felelősségi körükbe tartozó állami beavatkozáshoz kapcsolódó
műveleteket, és biztosítják azok ellenőrzését, továbbá maguknál
tartják az általános felelősséget e téren.
110. cikk
Teljes körű kifizetés a
kedvezményezetteknek
Amennyiben az uniós jogszabályok kifejezetten
másként nem rendelkeznek, az e rendelet alapján nyújtott finanszírozáshoz
kapcsolódó kifizetéseket teljes körűen a kedvezményezettek rendelkezésére
kell bocsátani.
111. cikk
A Bizottság hatáskörei
A 106. cikkel létrehozott rendszer
megfelelő működésének biztosítása érdekében a Bizottság
felhatalmazást kap arra, hogy a 150. cikknek megfelelően felhatalmazáson
alapuló jogi aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan:
a)      a kifizető ügynökségek
akkreditálásának a belső környezetre, az ellenőrzési tevékenységekre,
a tájékoztatásra és kommunikációra, valamint a nyomon követésre vonatkozó
minimumfeltételei, továbbá az akkreditáció megadásához és visszavonásához
kapcsolódó eljárás szabályai;
b)      a kifizető ügynökségek
akkreditációjának felügyeletére és felülvizsgálati eljárására vonatkozó
szabályok;
c)      a kifizető ügynökségek irányítási és
ellenőrzési feladataik tartalmával kapcsolatos kötelezettségei.
112. cikk
Tanúsító szervek
(1)
A tanúsító szerv a tagállam által kijelölt köz-
vagy magánjogi ellenőrző szerv, amely véleményt ad a kifizető
ügynökség éves beszámolójának teljességére, pontosságára és valódiságára,
valamint belső ellenőrzési rendszerének megfelelő
működésére és a mögöttes ügyletek jogszerűségére és szabályosságára
vonatkozó vezetői megbízhatósági nyilatkozatról, továbbá a hatékony és
eredményes pénzgazdálkodás elvének betartásáról. A tanúsító szervnek
szervezetileg az érintett kifizető ügynökségtől, az irányító hatóságtól
és a kifizető ügynökséget akkreditáló hatóságtól egyaránt függetlenül kell
működnie.
(2)          A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy a 150. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusok útján részletes szabályokat állapítson meg a tanúsító szervek státusza,
az általuk elvégzendő konkrét feladatok, többek között az
ellenőrzések, valamint az ezek a szervek által kiállítandó igazolások és
elkészítendő jelentések, illetve az azokat kísérő dokumentumok
vonatkozásában.
113. cikk
A kifizető ügynökségek
által végrehajtott kifizetések elfogadhatósága
Az V. címben említett, a megosztott irányítás
keretében felmerülő, valamint a 92. cikkben említett, a technikai
segítségnyújtás keretében felmerülő kiadások csak abban az esetben
képezhetik uniós finanszírozás tárgyát, ha azokat akkreditált kifizető
ügynökség teljesítette.
IV. FEJEZET
Tagállami ellenőrzés
114. cikk
A tagállamok felelősségi
körei
(1)
A tagállamok az ETHA keretében meghoznak minden
olyan törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezést és egyéb intézkedést,
amely szükséges az Unió pénzügyi érdekeinek hatékony védelméhez és különösen az
alábbiakhoz:
a)      a finanszírozott műveletek
jogszerűségének és szabályszerűségének és többek között annak
ellenőrzése, hogy megtörtént-e a társfinanszírozott termékek és
szolgáltatások nyújtása, valamint hogy a műveleteknek a kedvezményezettek
által bejelentett kiadásai valóban felmerültek-e, és hogy azok az uniós és
nemzeti jogszabályokkal, az operatív programmal és a műveletre vonatkozó
támogatási feltételekkel összhangban állnak-e;
b)      annak biztosítása, hogy a műveletek
végrehajtásában részt vevő kedvezményezettek, akik a ténylegesen felmerült
támogatható költségek alapján kapnak költségtérítést, vagy a művelettel
kapcsolatos összes ügyletre vonatkozóan egy külön elszámolási rendszert, vagy
egy megfelelő elszámolási kódot tartanak fenn;
c)      eljárások kidolgozása annak érdekében,
hogy a megfelelő ellenőrzési nyomvonal biztosításához előírt
valamennyi kiadási és ellenőrzési dokumentumot a [közös rendelkezések
megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 62. cikkének g) pontjában előírt
követelményeknek megfelelően megőrizzék;
d)      a csalás hatékony megelőzése,
különösen a nagyobb kockázatot jelentő területeken, és elrettentő
hatás biztosítása, a költség és haszon, valamint az intézkedések arányosságának
figyelembevétele mellett;
e)      a szabálytalanságok és csalás
megelőzése, feltárása és megszüntetése;
f)       hatékony, visszatartó erejű és
arányos, előírt pénzügyi korrekciók alkalmazása, amelyek összhangban
vannak az uniós vagy nemzeti jogszabályokkal;
g)      a jogosulatlan kifizetések kamatokkal
együtt történő visszafizettetése és szükség esetén jogi eljárások
kezdeményezése.
(2)          A tagállamok hatékony
irányítási és ellenőrzési rendszereket hoznak létre e rendelet
betartásának biztosítása érdekében.
(3)          Az (1) bekezdés a) és b)
pontjában említett kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által
létrehozott rendszerek magukban foglalják a következőket:
a)      a kedvezményezettek által benyújtott
minden egyes visszatérítés iránti kérelem adminisztratív ellenőrzése;
b)      a műveletek helyszíni
ellenőrzése.
A helyszíni ellenőrzések során a felelős
hatóság – reprezentatív hibaarány elérése és egyben a legmagasabb hibaértékek
kezelése érdekében – a jelentkezők teljes sokaságából veszi az ellenőrzési
mintát, amely adott esetben tartalmaz egy véletlenszerű és egy
kockázatalapú részt is.
(4)          Az egyes műveletek (3)
bekezdés b) pontja szerinti helyszíni ellenőrzését mintavétel alapján is
el lehet végezni.
(5)          Amennyiben az irányító
hatóság az operatív program kedvezményezettje is egyben, az (1) bekezdés a)
pontja szerinti ellenőrzési intézkedéseknek megfelelőképpen
biztosítaniuk kell a feladatkörök szétválasztását.
(6)          A tagállamok tájékoztatják a
Bizottságot az (1), (2), (3) és (5) bekezdés szerint elfogadott
rendelkezésekről és megtett intézkedésekről. Minden olyan
feltételnek, amelyet a tagállamok az e rendeletben meghatározott feltételek
kiegészítéseként állapítanak meg, ellenőrizhetőnek kell lennie.
(7)          A Bizottság végrehajtási
aktusok révén az (1), (2), (3) és (4) bekezdés egységes alkalmazására irányuló
szabályokat fogadhat el. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 151. cikk (3)
bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell
elfogadni.
(8)          A Bizottság a 150. cikknek
megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogad el az (1)
bekezdés c) pontjában említett ellenőrzési nyomvonallal kapcsolatos
intézkedésekre vonatkozó szabályok megállapításáról.
115. cikk
A jogosulatlan kifizetések
visszafizettetése
(1)
A 114. cikk (1) bekezdésének g) pontja esetében a
tagállamok a jogosulatlanul kifizetett összegeket a késedelmes fizetésre kirótt
kamattal együtt visszafizettetik. Ezekről az
esetekről értesítik a Bizottságot, és azt folyamatosan tájékoztatják a
vonatkozó közigazgatási és jogi eljárások eredményeiről.
(2)          A Bizottságot fel kell
hatalmazni arra, hogy a 150. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló
jogi aktusokat fogadjon el, amelyek meghatározzák a tagállamok (1) bekezdésben
leírt kötelezettségeire vonatkozó részletes szabályokat.
116. cikk
Szabálytalanságok
(1)
A tagállamok a szabálytalanság vagy egyéb
szabálysértés következtében jogosulatlanul teljesített minden kifizetést
visszafizettetnek a kedvezményezettel a szabálytalanság fennállásának első
jelzését követő egy éven belül, és a vonatkozó összegeket bevezetik a
kifizető ügynökség által vezetett adósnyilvántartásba.
(2)          Amennyiben a visszafizettetés
nem történik meg a visszafizetésre való felhívás időpontját követő
négy éven belül, vagy – amennyiben a visszafizettetés nemzeti bírósági eljárás
tárgyát képezi – nyolc éven belül, a visszafizettetés elmaradásának pénzügyi
következményeit az érintett tagállam viseli, annak a követelménynek a sérelme
nélkül, hogy az érintett tagállamnak a 115. cikknek megfelelően
visszafizettetési eljárásokat kell lefolytatnia.
Amennyiben a visszafizettetési eljárás keretében
végleges közigazgatási vagy jogi aktus azt állapítja meg, hogy nem történt
szabálytalanság, az érintett tagállam az általa az első albekezdés
értelmében viselt pénzügyi terhet kiadásként jelenti be az alapnak.
(3)          Megfelelően indokolt
esetben a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem hajtják végre a
visszafizettetést. Ilyen irányú döntés csak az alábbi esetekben hozható:
a)      ha a visszafizettetés már felmerült vagy
várhatóan felmerülő költségeinek összege meghaladja a
visszafizettetendő összeget, vagy
b)         ha nincs lehetőség visszafizettetésre, mivel a nemzeti joggal összhangban
megállapítást nyert és elfogadásra került az adós vagy a szabálytalanságért
jogi felelősséggel tartozó személyek fizetésképtelensége.
Amennyiben az e
bekezdés első albekezdésében említett döntés meghozatalára azt
megelőzően kerül sor, hogy a kinnlevő összeget a (2) bekezdésben
említett szabályoknak alávetették volna, a visszafizettetés elmaradásának
pénzügyi következményei az uniós költségvetést terhelik.
(4)          A
tagállamok a 125. cikk c) pontjának iii. alpontja értelmében a Bizottságnak megküldendő éves beszámolóikba bevezetik a (2) bekezdés szerint
általuk viselendő összegeket. A
Bizottság ellenőrzi az éves beszámolót, és szükség esetén végrehajtási
aktus útján határoz annak módosításáról.
(5)          A Bizottság a következő
esetekben végrehajtási aktusok útján dönthet az uniós költségvetésre terhelt
összegeknek az uniós finanszírozásból való kizárásáról:
a)      ha a tagállam nem tartotta be az (1)
bekezdésben említett határidőket;
b)      ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem
indokolt a tagállamnak a (3) bekezdés alapján arra vonatkozóan hozott döntése,
hogy nem hajtja végre a visszafizettetést;
c)      ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a
szabálytalanság vagy a visszafizettetés elmulasztása a tagállam közigazgatási
hatóságainak vagy más hivatalos szervének tulajdonítható szabálytalanság vagy
gondatlanság következménye.
(6)          Az e cikkben említett bármely
határozat végrehajtási aktusok útján történő elfogadását
megelőzően a 129. cikk (6) bekezdésében meghatározott eljárást kell
alkalmazni.
117. cikk
A tagállamok által
végrehajtott pénzügyi korrekciók
(1)
Elsődlegesen a tagállamok feladata a
szabálytalanságok vagy egyéb szabálysértések kivizsgálása és a szükséges
pénzügyi korrekciók elvégzése, valamint a visszafizettetések végrehajtása. Rendszerszintű szabálytalanság esetén a tagállamnak minden
potenciálisan érintett műveletre ki kell terjesztenie a vizsgálatát.
(2)          A tagállamok elvégzik a
műveletek vagy az operatív program esetében feltárt, egyedi vagy
rendszerszintű szabálytalanságokkal vagy egyéb szabálysértésekkel
kapcsolatban szükséges pénzügyi korrekciókat. A tagállam által elvégzett
korrekciók a művelethez vagy az operatív programhoz közpénzből
nyújtott hozzájárulás részben vagy egészben történő törlését jelentik. A
tagállamnak figyelembe kell vennie a szabálytalanságok jellegét és súlyosságát,
valamint az ETHA pénzügyi veszteségét, és arányos korrekciót kell alkalmaznia. A
pénzügyi korrekciókat a kifizető ügynökség rögzíti annak a számviteli
évnek az éves beszámolójában, amelyben a megszüntetésről szóló határozat
született.
(3)          A 105. cikk megsértéséhez
közvetlenül kapcsolódó kiadásokra alkalmazott pénzügyi korrekciók esetében a
tagállamok döntenek a korrekció összegéről, figyelembe véve, hogy a
kedvezményezett milyen mértékben nem felelt meg a KHP szabályainak, figyelembe
véve továbbá a KHP szabályainak megsértéséből eredő gazdasági
előnyt, illetve az ETHA hozzájárulásának jelentőségét a kedvezményezett
gazdasági tevékenységéhez.
(4)          Az ETHA-ból nyújtandó, de az
(1) bekezdéssel összhangban megszüntetett hozzájárulás az operatív program
keretében az (5) bekezdés figyelembevétele mellett újra felhasználható.
(5)          A (2) bekezdéssel összhangban
megszüntetett hozzájárulás nem használható fel újra a korrekció tárgyát
képező művelethez vagy műveletekhez, illetve – amennyiben a
pénzügyi korrekció rendszerszintű szabálytalanság vagy egyéb szabálysértés
miatt szükséges – a rendszerszintű szabálytalanság vagy egyéb
szabálysértések által érintett műveletekhez.
V. FEJEZET
A Bizottság általi ellenőrzés
1. szakasz
Megszakítás és felfüggesztés
118. cikk
A fizetési határidő
megszakítása
A [közös rendelkezések megállapításáról szóló
[…/…/EU] rendelet] 74. cikke (1) bekezdésének a)–c) pontjában felsorolt,
megszakítást lehetővé tevő tényezőkön túlmenően valamely
időközi kifizetési kérelem fizetési határidejét az engedélyező
tisztviselő a [költségvetési rendelet] szerinti felhatalmazás révén
legfeljebb kilenc hónapra megszakíthatja, ha a Bizottság végrehajtási aktus
útján arra utaló bizonyíték elismerésére vonatkozó határozatot fogadott el,
hogy valamely tagállam nem tesz eleget a közös halászati politika szerinti
kötelezettségeknek, ami befolyásolja az időközi kifizetés iránti
kérelemmel érintett, igazolt kiadási kimutatásban szereplő kiadásokat.
119. cikk
Kifizetések felfüggesztése
(1)
A Bizottság végrehajtási aktus útján egészben vagy
részben felfüggesztheti az operatív program időközi kifizetéseit,
amennyiben:
a)      az operatív program
irányítási és ellenőrzési rendszerében olyan súlyos hiányosság
tapasztalható, amelyre nézve nem tettek korrekciós intézkedéseket;
b)      egy igazolt
költségnyilatkozatban szereplő kiadás olyan súlyos szabálytalansághoz vagy
egyéb szabálysértéshez kapcsolódik, amelyet nem orvosoltak;
c)      a tagállam nem tette
meg a szükséges intézkedést a 118. cikk szerinti megszakítást indokoló helyzet
orvoslására;
d)      súlyos hiányosság
tapasztalható a monitoringrendszer minőségében és megbízhatóságában;
e)      a Bizottság
végrehajtási aktus útján annak elismerésére vonatkozó határozatot fogadott el,
hogy valamely tagállam nem tett eleget a közös halászati politika szerinti
kötelezettségeinek. Az ilyen meg nem felelés befolyásolja az időközi
kifizetés iránti kérelemmel érintett, igazolt kiadási kimutatásban
szereplő kiadásokat;
f)       teljesülnek a
[közös rendelkezések megállapításáról szóló rendelet] 17. cikkének (5)
bekezdésében és 20. cikkének (3) bekezdésében említett feltételek.
(2)          A Bizottság végrehajtási
aktus útján határozhat az időközi kifizetések egészben vagy részben
történő felfüggesztéséről, miután lehetőséget adott a
tagállamnak arra, hogy két hónapon belül megtegye észrevételeit. A Bizottság a
151. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban
elfogadott végrehajtási aktusok útján részletes szabályokat határozhat meg a
kifizetések azon részére, amelyet esetlegesen felfüggesztenek. Ezek az összegek
a tagállam által elkövetett mulasztás, szabálytalanság vagy kötelezettségszegés
jellegével és jelentőségével arányosak.
(3)          A Bizottság végrehajtási
aktus útján határoz az időközi kifizetések egésze vagy egy része
felfüggesztésének megszüntetéséről, amennyiben a tagállam megtette a
felfüggesztés megszüntetését lehetővé tevő szükséges intézkedéseket. Ha
a tagállam nem teszi meg ezeket az intézkedéseket, a Bizottság végrehajtási
aktus útján olyan határozatot hozhat, hogy a 128. cikkel és a 129. cikkben
leírt eljárással összhangban az operatív programhoz nyújtott uniós hozzájárulás
egészben vagy részben történő megszüntetésével pénzügyi korrekciókat
alkalmaz.
120. cikk
A Bizottság hatáskörei
(1)
A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 150.
cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 118.
cikkben és a 119. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett szabálysértések
meghatározásáról, ideértve a KHP-ról szóló rendelet azon vonatkozó
rendelkezéseinek felsorolását is, amelyek elengedhetetlenek a tengeri biológiai
erőforrások megőrzéséhez.
(2)          A Bizottság végrehajtási
aktusok útján részletes szabályokat fogadhat el a megszakítási és a
felfüggesztési eljárásra vonatkozóan. Az ilyen végrehajtási aktusok
elfogadására a 151. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági
eljárással összhangban kerül sor.
2. szakasz
Számlaelszámolás és pénzügyi korrekciók
121. cikk
A Bizottság által végzett
helyszíni ellenőrzések
(1)
A nemzeti törvényi, rendeleti és
közigazgatási rendelkezések értelmében végrehajtott tagállami
ellenőrzések, a Szerződés 287. cikke, továbbá a Szerződés 322.
cikke alapján szervezett bármely ellenőrzés sérelme nélkül a Bizottság
különösen az alábbiak ellenőrzése érdekében helyszíni ellenőrzéseket
tarthat a tagállamokban:
a)      az igazgatási
gyakorlat uniós szabályoknak való megfelelősége;
b)      a szükséges igazoló
dokumentumok megléte és azok összhangja az ETHA által finanszírozott
műveletekkel;
c)      az ETHA által
finanszírozott műveletek végrehajtására és ellenőrzésére vonatkozó
feltételek.
(2)          A Bizottság által a helyszíni
ellenőrzésekkel megbízott személyeknek, illetve a Bizottság
tisztviselőinek a részükre biztosított hatáskör keretében eljárva
hozzáférési joguk van a könyvelésekhez és minden más, az ETHA által
finanszírozott kiadásokra vonatkozó dokumentumhoz, beleértve az elektronikus
adathordozókon készített, kapott vagy tárolt dokumentumokat és azok
metaadatait.
(3)          A helyszíni ellenőrzések
végzésére vonatkozó hatáskörök nem érintik azon nemzeti rendelkezések
alkalmazását, amelyek fenntartanak bizonyos hatásköröket a nemzeti
jogszabályokban kifejezetten megjelölt személyek számára. A Bizottság által
megbízott személyek nem vehetnek részt többek között az érintett tagállam
jogszabályai alapján folytatott házkutatásban vagy hivatalos kihallgatásban. Az
ezek nyomán szerzett információkhoz azonban hozzáférhetnek.
(4)          A Bizottság a helyszíni
ellenőrzésről kellő időben, előzetesen értesíti az
érintett tagállamot vagy azt, amelynek területén az ellenőrzésre sor
kerül. Az érintett tagállam tisztviselői részt vehetnek ezekben az
ellenőrzésekben.
(5)          A Bizottság kérésére és az
érintett tagállam egyetértésével az adott tagállam illetékes hatóságai az ebben
a rendeletben említett műveletekre vonatkozóan kiegészítő
ellenőrzéseket vagy vizsgálatokat végeznek. A Bizottság tisztviselői
vagy az általa megbízott személyek részt vehetnek ezekben az
ellenőrzésekben.
(6)          Az ellenőrzések
hatékonyabbá tétele érdekében a Bizottság – az érintett tagállamok
egyetértésével – kérheti a szóban forgó tagállamok hatóságainak segítségét
egyes ellenőrzések és vizsgálatok elvégzéséhez.
(7)          A Bizottság a 151. cikk (2)
bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően
elfogadott végrehajtási aktusok útján az (5) és a (6) bekezdésben említett
kiegészítő ellenőrzések elvégzése során követendő eljárásokra
vonatkozó szabályokat állapíthat meg.
122. cikk
Információkhoz való
hozzáférés
(1)
A tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátanak
minden, az ETHA zavartalan működéséhez szükséges információt, és
megtesznek minden olyan megfelelő intézkedést, amely megkönnyíti a
Bizottság által az uniós finanszírozás irányításával kapcsolatban szükségesnek
ítélt ellenőrzés elvégzését, beleértve a helyszíni ellenőrzéseket is.
(2)          A Bizottság kérésére a
tagállamok közlik a Bizottsággal a közös halászati politikával kapcsolatos
uniós jogi aktusok végrehajtása érdekében elfogadott törvényi, rendeleti és
közigazgatási rendelkezéseiket, amennyiben ezek a jogi aktusok az ETHA-ra nézve
pénzügyi hatással járnak.
(3)          A tagállamok a Bizottság
rendelkezésére bocsátanak minden információt a feltárt szabálytalanságokra és
csalási ügyekre, valamint a szóban forgó szabálytalanságokkal és csalási
ügyekkel összefüggésben teljesített jogosulatlan kifizetéseknek a 116. cikk
értelmében történő visszafizettetése érdekében meghozott intézkedésekre
vonatkozóan.
123. cikk
Dokumentumokhoz való hozzáférés
Az akkreditált kifizető ügynökségeknek
meg kell őrizniük a kifizetéseket igazoló, valamint az uniós jogszabályok
által előírt adminisztratív és fizikai ellenőrzések végrehajtására
vonatkozó dokumentumokat, és ezeket a dokumentumokat és információkat a
Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk.
Ha ezek a dokumentumok valamely kifizető
ügynökség felhatalmazása alapján eljáró és a kiadások engedélyezéséért
felelős hatóság birtokában vannak, e hatóságnak jelentésben tájékoztatnia
kell az akkreditált kifizető ügynökséget az elvégzett ellenőrzések
számáról, tartalmáról és az eredmények függvényében megtett
intézkedésekről.
124. cikk
Számlaelszámolás
(1)
A Bizottság a 125. cikk c) pontjának
megfelelően benyújtott információk alapján az adott költségvetési évet követő
év április 30-ig végrehajtási aktus útján dönt az akkreditált kifizető
ügynökségek számláinak elszámolásáról.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
számlaelszámolási határozatban ki kell térni a benyújtott éves beszámoló
teljességére, pontosságára és valódiságára. A határozatot a 128. cikk alapján a
későbbiekben elfogadott határozatok sérelme nélkül kell elfogadni.
125. cikk
Információközlés
A tagállamok megküldik a Bizottságnak a
következő információkat, nyilatkozatokat és dokumentumokat:
a)      az akkreditált kifizető
ügynökségekre vonatkozóan:
i.        akkreditációs okirat;
ii.       feladat;
iii.      adott esetben az akkreditáció
visszavonása;
b)      a tanúsító szervekre
vonatkozóan:
i.        név;
ii.       részletes cím;
c)      a finanszírozott
műveletekhez kapcsolódó intézkedésekre vonatkozóan:
i.        az akkreditált kifizető ügynökség
által aláírt kiadásigazoló nyilatkozatok – amelyek egyúttal kifizetési kérelmek
is –, kiegészítve a szükséges információkkal;
ii.       a folyó év folyamán benyújtandó
kiadásigazoló nyilatkozatok naprakész becslése, valamint a következő
pénzügyi évre vonatkozó kiadásigazoló nyilatkozatok becslése;
iii.      vezetői megbízhatósági nyilatkozat
és az akkreditált kifizető ügynökségek éves beszámolója;
iv.      az összes audit és elvégzett
ellenőrzés eredményének összefoglalója.
126. cikk
Titoktartás
A tagállamok és a Bizottság minden szükséges
lépést megtesznek a rendelet végrehajtása során végzett helyszíni
ellenőrzések, illetve számlaelszámolás keretében közölt vagy kapott
információ titkosságának biztosítása érdekében.
Ezen információk esetében az Európai
Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni
védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és
vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendelet[36] 8. cikkében említett elveket kell alkalmazni.
127. cikk
A Bizottság hatáskörei
A Bizottság végrehajtási aktusok útján
szabályokat fogadhat el a következőkkel kapcsolatban:
a)      a Bizottság részére
történő továbbítás, illetve rendelkezésre bocsátás módja, tartalma, gyakorisága,
határideje és részletes szabályai az alábbiak esetében:
i.        a kiadásigazoló nyilatkozatok, a
becsült kiadások, valamint azok frissítései, beleértve a címzett bevételeket
is;
ii.       vezetői megbízhatósági
nyilatkozatok és a kifizető ügynökségek éves beszámolója, valamint
valamennyi rendelkezésre álló audit és elvégzett ellenőrzés eredményei;
iii.      az elszámolások tanúsításáról szóló
jelentések;
iv.      a kifizető ügynökségek és a
tanúsító szervek azonosítására szolgáló adatok;
v.       az ETHA-ból finanszírozott kiadások
elszámolására és kifizetésére vonatkozó rendelkezések;
vi.      a tagállamok által a műveletekhez
és az operatív programokhoz kapcsolódóan végrehajtott pénzügyi kiigazításokról
szóló értesítések és a tagállamok által szabálytalanságok nyomán kezdeményezett
visszafizettetési eljárásokról szóló összefoglaló jelentések;
vii.     a Bizottság pénzügyi érdekeinek védelme
érdekében hozott intézkedésekre vonatkozó információk;
b)      a Bizottság és a
tagállamok közötti információ- és dokumentumcsere részletes szabályai és az
információs rendszerek működtetése, beleértve az e rendszerek által
feldolgozandó adatok jellegét, formátumát és tartalmát, valamint a vonatkozó
adattárolási szabályokat is;
c)      a tagállamok által a
Bizottsághoz eljuttatandó információk, dokumentumok, statisztikák és
jelentések, valamint ezen értesítések határideje és módja;
d)      a tagállamok által a
121. és 122. cikk végrehajtása céljából teljesítendő együttműködési
kötelezettségek.
Az ilyen végrehajtási aktusok elfogadására a
151. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban
kerül sor.
128. cikk
A Bizottság által végzett
pénzügyi korrekció és a pénzügyi korrekciókra vonatkozó kritériumok
(1)
A [közös rendelkezésekről szóló] rendelet 20.
cikkének (4) bekezdésében és 77. cikkében meghatározott eseteken felül a
Bizottság valamely operatív programhoz nyújtott uniós hozzájárulás részben vagy
egészben történő megszüntetésével, végrehajtási aktusok révén pénzügyi
korrekciókat hajt végre, amennyiben – a szükséges vizsgálatokat követően –
az alábbiakat állapítja meg:
a)      a program irányítási és ellenőrzési
rendszerében olyan súlyos hiányosság van, amely veszélyezteti az operatív
program céljára már korábban kifizetett uniós hozzájárulást;
b)      valamely igazolt költségnyilatkozatban
szereplő kiadás szabálytalan vagy egyéb módon nem megfelelő, és ezt a
tagállam az e bekezdés szerinti korrekciós eljárás megindítását
megelőzően nem korrigálta;
c)      valamely tagállam az e bekezdés szerinti
korrekciós eljárás megindítását megelőzően nem teljesítette a
117. cikkben foglalt kötelezettségeit;
d)      az igazolt kiadási kimutatásban
szereplő kiadás tekintetében a tagállam nem tartotta be a KHP-nak
valamely, a tengeri biológiai erőforrások megőrzéséhez
elengedhetetlen szabályát;
(2)          Az (1) bekezdés a), b) és c) pontja
szerinti esetekben a Bizottság a pénzügyi korrekcióit a feltárt
szabálytalanságok vagy egyéb szabálysértések egyedi esetei alapján határozza
meg, és figyelembe veszi, hogy a szabálytalanság vagy szabálysértés
rendszerszintű-e. Abban az esetben, ha nem állapítható meg pontosan az
ETHA terhére szabálytalanul elszámolt kiadás összege, a Bizottság átalányalapú
vagy extrapolált pénzügyi korrekciót alkalmaz.
(3)          Az (1) bekezdés b) pontja
szerinti esetekben a 105. cikk megsértése esetén, illetve az (1) bekezdés d)
pontja szerinti esetekben a Bizottság a pénzügyi korrekcióit kizárólag a KHP
szabályainak megsértéséhez közvetlenül kapcsolódó kiadások alapján határozza
meg. A Bizottság a korrekció összegéről való döntésnél figyelembe veszi,
hogy a tagállam vagy a kedvezményezett milyen mértékben nem felelt meg a KHP
szabályainak, továbbá figyelembe veszi a KHP szabályainak megsértéséből
eredő gazdasági előnyt, illetve az ETHA hozzájárulásának
jelentőségét a kedvezményezett gazdasági tevékenységéhez.
(4)          Abban az esetben, ha nem
állapítható meg pontosan a KHP szabályainak megsértésével kapcsolatos kiadás
összege, a (6) bekezdés a) pontjának megfelelően a Bizottság átalányalapú
vagy extrapolált pénzügyi korrekciót alkalmaz.
(5)          Amennyiben a Bizottság az
álláspontját nem a saját szolgálatainak ellenőrei, hanem más
ellenőrök által megállapított tények alapján alakítja ki, e tények
pénzügyi következményeire vonatkozó saját következtetéseit az érintett tagállam
által a 117. cikk alapján meghozott intézkedéseknek, a 125. cikk c) pontja
alapján benyújtott értesítésnek és a tagállam válaszainak megvizsgálása után
vonja le.
(6)          A Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy a 150. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi
aktusokat fogadjon el a következőkre vonatkozóan:
a)      a pénzügyi korrekció átalány vagy
extrapolált pénzügyi korrekciók esetén alkalmazandó szintjének meghatározásához
kapcsolódó kritériumok megállapítása;
b)      a KHP azon vonatkozó – az (1) bekezdés d)
pontjában említett – szabályainak a felsorolása, amelyek elengedhetetlenek a
tengeri biológiai erőforrások megőrzéséhez.
129. cikk
Eljárás
(1)
A Bizottság a pénzügyi korrekcióról szóló határozat
végrehajtási aktusok útján történő meghozatala előtt azzal indítja az
eljárást, hogy tájékoztatja a tagállamot előzetes következtetéseiről,
és felkéri a tagállamot, hogy két hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.
(2)          Amennyiben a Bizottság
extrapoláció alapján vagy átalány formájában végrehajtott pénzügyi korrekciót
javasol, a tagállamnak – az érintett dokumentumok átvizsgálása révén –
lehetőséget kell kapnia annak bizonyítására, hogy a szabálytalanság vagy
egyéb szabálysértés (ideértve a KHP szabályai betartásának elmulasztását)
tényleges mértéke enyhébb volt, mint a Bizottság értékelése. A Bizottsággal
egyetértésben a tagállam ezt a vizsgálatot az érintett dokumentumok
megfelelő hányadára vagy mintájára korlátozhatja. A megfelelően
indokolt esetek kivételével a vizsgálatra szánt időszak az (1) bekezdésben
említett kéthónapos időszakot követően legfeljebb egy további két
hónapos időszakkal hosszabbítható meg.
(3)          A Bizottság figyelembe veszi
a tagállam által az (1) és a (2) bekezdésben említett határidőkön belül
benyújtott valamennyi bizonyítékot.
(4)          Ha a tagállam nem fogadja el
a Bizottság előzetes következtetéseit, a Bizottság meghallgatásra hívja a
tagállamot annak biztosítása érdekében, hogy a Bizottságnak minden releváns
információ és észrevétel rendelkezésére álljon a pénzügyi korrekció
alkalmazásával kapcsolatos következtetéseinek megalapozásához.
(5)          Pénzügyi korrekciók
alkalmazása érdekében a Bizottság a meghallgatást követő hat hónapon belül
– vagy ha a tagállam vállalja, hogy a meghallgatás után további információkat
nyújt be, ezen információk kézhezvételét követő hat hónapon belül –
végrehajtási aktusok útján hoz határozatot. A Bizottság az eljárás során
benyújtott minden információt és észrevételt figyelembe vesz. Amennyiben nem
kerül sor meghallgatásra, a hathónapos időszak a Bizottság által a
meghallgatásra küldött meghívó időpontjától számított két hónap elteltével
kezdődik.
(6)          Amennyiben a Bizottság vagy a
Számvevőszék a Bizottság számára megküldött éves beszámolót érintő
szabálytalanságokat tár fel, az ennek kapcsán meghatározott pénzügyi korrekció
csökkenti az ETHA-ból az operatív programhoz nyújtott támogatás mértékét.
130. cikk
A tagállamok kötelezettségei
A Bizottság pénzügyi korrekciója nem érinti a
tagállam 117. cikk (2) bekezdése szerinti behajtási kötelezettségét, valamint a
Szerződés 107. cikkének (1) bekezdése és a 659/1999/EK tanácsi rendelet[37] 14. cikke
szerinti állami támogatás visszafizettetésére vonatkozó kötelezettségét.
VI. FEJEZET
Monitoring, értékelés, tájékoztatás és kommunikáció
1. szakasz
MONITORING- ÉS ÉRTÉKELÉSI RENDSZER LÉTREHOZÁSA ÉS CÉLKITŰZÉSEI
131. cikk
Monitoring- és értékelési
rendszer
(1)
Az ETHA teljesítményének mérése céljából közös
monitoring- és értékelési keretet kell kidolgozni az ETHA-ból finanszírozott
megosztott irányítású műveletekhez. A hatékony
teljesítménymérés biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra,
hogy a 150. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat
fogadjon el az említett keret tartalmára és kialakítására vonatkozóan.
(2)          Az ETHA hatását a 6. cikkben
említett uniós prioritásokkal összefüggésben kell mérni.
A Bizottság végrehajtási aktusok útján
meghatározza az ezen uniós prioritásokhoz kapcsolódó konkrét mutatók készletét. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 151. cikk (3) bekezdésében említett
vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.
(3)          A tagállamok megadnak minden
olyan információt a Bizottságnak, amely az érintett intézkedések nyomon
követéséhez és értékeléséhez szükséges. A Bizottság adott esetben figyelembe
veszi az adatigényeket és a lehetséges adatforrások közötti szinergiákat,
különösen – adott esetben – statisztikai célú felhasználhatóságukat. A
Bizottság végrehajtási aktusok útján szabályokat fogad el a tagállamok által
nyújtandó információkra, valamint az adatigényekre és a lehetséges adatforrások
közötti szinergiákra vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 151. cikk
(3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell
elfogadni.
(4)          A Bizottság az Európai
Parlament és a Tanács részére négyévente jelentést készít e cikk
végrehajtásáról. Az első jelentést legkésőbb 2017. december 31-ig kell
benyújtani.
132. cikk
Célkitűzések
A monitoring- és értékelési rendszer célja:
a)      a tengerpolitika és
a halászati politika terén elért haladás és eredmények bemutatása, valamint az
ETHA-ból finanszírozott műveletek hatásának, eredményességének, hatékonyságának
és relevanciájának értékelése;
b)      a tengerpolitika és
a halászati politika célzottabb támogatásához való hozzájárulás;
c)      a nyomon követéssel
és az értékeléssel kapcsolatos általános tanulási folyamat támogatása;
d)      az ETHA-ból
finanszírozott műveletek szilárd, tényalapú, a döntéshozatali folyamatot
támogató értékelésének biztosítása.
2. szakasz
TECHNIKAI RENDELKEZÉSEK
133. cikk
Közös mutatók
(1)
A 131. cikkben előírt monitoring- és
értékelési rendszerben az adatok uniós szintű összesítésének lehetővé
tétele érdekében meg kell határozni a program kiinduló helyzetére, valamint
pénzügyi végrehajtására, teljesítményére, eredményeire és hatásaira vonatkozó,
valamennyi programra egyaránt alkalmazandó közös mutatók jegyzékét.
(2)          A közös mutatók kapcsolódnak
a 6. cikkben meghatározott uniós prioritásoknak megfelelően az operatív
programokban meghatározott mérföldkövekhez és célokhoz. Ezeket a közös
mutatókat a [közös rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 19.
cikkének (1) bekezdésében említett eredményességi kerethez használják; a
mutatók lehetővé teszik a szakpolitika végrehajtása előrehaladásának,
hatékonyságának és eredményességének értékelését az uniós, nemzeti és
programszintű célkitűzések és célok fényében.
134. cikk
Elektronikus információs
rendszer
(1)
A nyomon követéshez és az értékeléshez szükséges, a
program végrehajtásával, valamennyi finanszírozásra kiválasztott
művelettel, valamint a befejezett műveletekkel kapcsolatos
alapvető információkat, ideértve a kedvezményezett és a projekt fő jellemzőit,
elektronikus formában kell rögzíteni és tárolni.
(2)          A Bizottság biztosítja a
nyomon követéssel és az értékeléssel kapcsolatos alapvető információk
rögzítésére, tárolására és kezelésére, valamint az erről szóló
jelentéstételre szolgáló megfelelő és biztonságos elektronikus rendszer
létrehozását.
135. cikk
Információszolgáltatás
Az ETHA keretében nyújtott támogatás
kedvezményezettjei – köztük a helyi akciócsoportok – kötelesek az irányító
hatóság és/vagy a megbízott értékelők vagy más, az irányító hatóság
megbízásából eljáró szervek részére eljuttatni minden olyan, különösen a
konkrét célkitűzések és prioritások elérésére vonatkozó adatot és
információt, amely a program nyomon követéséhez és értékeléséhez szükséges.
3. szakasz
Nyomon követés
136. cikk
Monitoringeljárások
(1)
A 108. cikkben említett irányító hatóság és a
[közös rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 41. cikkében
említett monitoringbizottság nyomon követi a programvégrehajtás minőségét.
(2)          Az irányító hatóság és a
monitoringbizottság pénzügyi, teljesítmény- és célmutatók alapján végzi az
operatív program nyomon követését.
137. cikk
A monitoringbizottság
feladatai
A [közös rendelkezések megállapításáról szóló
[…/…/EU] rendelet] 43. cikkében előírt feladatok mellett a monitoringbizottság
ellenőrzi az operatív program eredményességét és végrehajtásának
hatékonyságát. Ennek érdekében a monitoringbizottság:
a)      konzultációt folytat
és véleményt alkot a finanszírozott műveletek kiválasztási kritériumairól
a program jóváhagyására vonatkozó döntést követő négy hónapon belül; a
kiválasztási kritériumok felülvizsgálatára a programozás igényeinek
megfelelően kerül sor;
b)      megvizsgálja a
program értékelési tervével kapcsolatos tevékenységeket és eredményeket;
c)      megvizsgálja a
program keretében az előzetes feltételrendszer teljesítésével kapcsolatban
végrehajtott intézkedéseket;
d)      a Bizottságnak
történő megküldést megelőzően megvizsgálja és jóváhagyja az éves
végrehajtásról szóló jelentéseket;
e)      megvizsgálja a
férfiak és nők közötti egyenlőség, az esélyegyenlőség és a
megkülönböztetésmentesség előmozdítását célzó intézkedéseket, beleértve a
fogyatékos személyek hozzáférését;
f)       nem folytat
konzultációt a 23. cikkben említett adatgyűjtésekre vonatkozó éves
munkatervről.
138. cikk
Éves végrehajtási jelentés
(1)
A tagállamok 2016. május 31-ig, majd 2023-mal
bezárólag minden ezt követő év május 31-ig a megelőző naptári
évre vonatkozó éves végrehajtási jelentést terjesztenek a Bizottság elé az
operatív program végrehajtásáról. A 2016-ban benyújtandó
jelentés a 2014. és 2015. naptári évekre vonatkozik.
(2)          A [közös rendelkezések
megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 44. cikkében említetteken
túlmenően az éves végrehajtási jelentéseknek tartalmazniuk kell a
következőket is:
a)      a pénzügyi kötelezettségvállalásokra és
kiadásokra vonatkozó információk intézkedések szerinti lebontása;
b)      az értékelési tervvel összefüggésben
végrehajtott tevékenységek összefoglalója;
c)      a 105. cikkben meghatározott, a
tartóssággal kapcsolatos feltételek be nem tartására és a tagállamok által
végrehajtott jogorvoslati intézkedésekre, többek között szükség esetén a 117.
cikk (2) bekezdésével összhangban tett szükséges pénzügyi kiigazításokra
vonatkozó információk.
(3)          A 2017-ben és 2019-ben
benyújtandó éves végrehajtási jelentéseknek a [közös rendelkezések
megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 44. cikkében említetteken
túlmenően tartalmazniuk kell az ETHA és más, területfejlesztést támogató
európai uniós finanszírozási eszközök felhasználása során – többek között a helyi
fejlesztési stratégiákon keresztül – alkalmazandó integrált megközelítés
megvalósítása terén tett előrehaladás értékelését, valamint az operatív
programban foglalt egyes prioritások tekintetében megfogalmazott célok
elérésével kapcsolatos megállapításokat.
(4)          A Bizottság végrehajtási
aktusok útján szabályokat fogad el az éves végrehajtási jelentések formátumára
és megjelenésére vonatkozóan. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 151. cikk (3)
bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően kell
elfogadni.
4. szakasz
Értékelés
139. cikk
Általános rendelkezések
(1)
A Bizottság végrehajtási aktusok útján rendelkezik
a [közös rendelkezések megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 48. és 50.
cikkében említett előzetes és az utólagos értékelési jelentésekben
szerepeltetendő elemekről, és megállapítja a [közös rendelkezések
megállapításáról szóló […/…/EU] rendelet] 49. cikkében említett értékelési terv
minimumkövetelményeit. Ezeket a végrehajtási aktusokat a
151. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak
megfelelően kell elfogadni.
(2)          A tagállamok biztosítják,
hogy az értékelések megfeleljenek a 131. cikkel összhangban elfogadott közös
értékelési rendszernek, megszervezik a szükséges adatok előállítását és
gyűjtését, és az értékelők rendelkezésére bocsátják a
monitoringrendszer által biztosított különböző információkat.
(3)          Az értékelési jelentéseket a
tagállamok az interneten, a Bizottság pedig az Európai Unió honlapján teszik
közzé.
140. cikk
Előzetes értékelés
A tagállamok biztosítják, hogy az
előzetes értékelést végző fél az ETHA-program előkészítési
folyamatában annak korai szakaszától kezdődően részt vegyen, ideértve
a 20. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett elemzés kidolgozását, a
program beavatkozási logikájának kialakítását és a program céljainak
meghatározását.
141. cikk
Utólagos értékelés
A [közös rendelkezések megállapításáról szóló
[…/…/EU] rendelet] 50. cikkével összhangban a tagállamok utólagos értékelési
jelentést készítenek az operatív programról. Ezt a
jelentést legkésőbb 2023. december 31-ig benyújtják a Bizottságnak.
142. cikk
Az értékelések összegzése
Az előzetes és utólagos értékelési
jelentések uniós szintű összegzése a Bizottság hatáskörének részét képezi. Az értékelési jelentések összegzését legkésőbb a vonatkozó
értékelések benyújtását követő év december 31-ig el kell készíteni.
5. szakasz
Tájékoztatás és kommunikáció
143. cikk
Tájékoztatás és nyilvánosság
(1)
A 108. cikk (1) bekezdésének i) pontjával
összhangban a kifizető ügynökség – az irányító hatósággal együttműködve
– felelős az alábbiakért:
a)      egységes honlap vagy egységes webportál
létrehozása, amely tájékoztatást nyújt az egyes tagállamok operatív
programjáról és hozzáférést biztosít azokhoz;
b)      a lehetséges kedvezményezettek
tájékoztatása az operatív program finanszírozási lehetőségeiről;
c)      az ETHA szerepének és eredményeinek
terjesztése az Unió polgárai körében a partnerségi szerződések, operatív
programok és műveletek eredményeiről és hatásáról szóló tájékoztatási
és kommunikációs intézkedések révén.
(2)          Az ETHA-ból nyújtott
támogatás átláthatóságának biztosítása érdekében a tagállamok CSV vagy XML
formátumban jegyzéket vezetnek a műveletekről; az egységes honlapon
vagy webportálon keresztül hozzáférhető jegyzék tartalmazza az operatív
program műveleteinek felsorolását és összefoglalását.
A műveletek jegyzékét legalább háromhavonta
aktualizálni kell.
A műveletek jegyzékére vonatkozó minimális
tájékoztatási követelményeket, beleértve a 28., 37., 45., 54. és 56. cikk
szerinti műveletekre vonatkozó egyedi információkat a IV. melléklet írja
elő.
(3)          A nyilvánosságra vonatkozó
tájékoztatási és nyilvánossági intézkedésekkel, illetve a kérelmezőkre és
a kedvezményezettekre vonatkozó tájékoztatási intézkedésekkel kapcsolatos
részletes szabályokat a IV. melléklet írja elő.
(4)          Az embléma létrehozására és a
szabványos színek meghatározására vonatkozó művelettel és utasításokkal
kapcsolatos tájékoztatási és nyilvánossági intézkedések technikai
jellemzőit a Bizottság fogadja el végrehajtási aktusok révén, a 151. cikk
(2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően.
VIII. CÍM
VÉGREHAJTÁS A KÖZVETLEN IRÁNYÍTÁS KERETÉBEN
I. FEJEZET
Általános rendelkezések
144. cikk
Hatály
Ez a cím a VI. címben meghatározott közvetlen
irányítás keretében finanszírozott intézkedésekre vonatkozik.
II. FEJEZET
Ellenőrzés
145.
cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek
védelme
(1)
A Bizottság megfelelő intézkedésekkel –
csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző
intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén
a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén
hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal – biztosítja, hogy az
Európai Unió pénzügyi érdekei az e rendelet alapján finanszírozott műveletek
végrehajtása során ne sérüljenek.
(2)          A Bizottság és
képviselői, valamint a Számvevőszék jogosultak dokumentumalapú és
helyszíni ellenőrzést végezni az uniós források kezdvezményezettjeinél,
valamint az uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál.
Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) jogosult
az ilyen finanszírozással közvetlenül vagy közvetetten érintett gazdasági
szereplőknél a 2185/96/Euratom, EK rendeletben előírt eljárásoknak
megfelelően helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezni annak
megállapítására, hogy történt-e az uniós finanszírozásra vonatkozó támogatási
megállapodással, támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggésben
olyan csalás, korrupciós vagy jogellenes cselekmény, amely az Európai Unió
pénzügyi érdekeit sérti.
Az előző albekezdések sérelme nélkül az
e rendelet végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi
szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásokban, az e rendelet
végrehajtása keretében létrejött támogatási megállapodásokban, határozatokban
és szerződésekben kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a
Számvevőszék és az OLAF elvégezheti az említett helyszíni és egyéb
ellenőrzéseket és vizsgálatokat.
146. cikk
Ellenőrzések
(1)
A Bizottság és a Számvevőszék
tisztviselői vagy képviselőik a támogatás utolsó részletének a
Bizottság általi folyósítását követő három éven belül bármikor, a
sürgős esetek kivételével legalább tíz munkanappal korábban történő
előzetes értesítést követően, helyszíni ellenőrzéseket
végezhetnek az e rendelettel finanszírozott műveletekre vonatkozóan.
(2)          A Bizottság és a
Számvevőszék helyszíni ellenőrzések végzésére kellően
feljogosított tisztviselőinek vagy képviselőiknek hozzáférést kell
biztosítani az e rendelet által finanszírozott kiadásokkal kapcsolatos
könyvelésekhez és valamennyi egyéb dokumentumhoz, ideértve az elektronikus
adathordozón összeállított vagy kapott és rögzített dokumentumokat és
metaadatokat is.
(3)          A (2) bekezdésben említett
ellenőrzési hatáskör nem érinti azon nemzeti rendelkezések alkalmazását,
amelyek egyes intézkedéseket a nemzeti jogszabályokban külön meghatározott
személyek számára tartanak fenn. A Bizottság és a Számvevőszék
tisztviselői vagy képviselőik nem vesznek részt többek között olyan
házkutatásokban vagy hivatalos kihallgatásokban, amelyek az érintett tagállam
nemzeti jogszabályainak keretében zajlanak. Az ezek nyomán szerzett
információkhoz azonban hozzáférhetnek.
(4)          Amennyiben az e rendelet
alapján nyújtott uniós pénzügyi támogatást a későbbiekben végső
kedvezményezettként harmadik fél kapja meg, az eredeti kedvezményezett – aki a
uniós pénzügyi támogatás kedvezményezettje – minden lényeges információt megad
a Bizottságnak a végső kedvezményezett személyére vonatkozóan.
(5)          E célból a kedvezményezettek
a támogatás utolsó részletének folyósítását követő legfeljebb három évig
minden vonatkozó dokumentumot megőriznek és rendelkezésre bocsátanak.
147. cikk
A kifizetések felfüggesztése,
a pénzügyi hozzájárulás csökkentése és megszüntetése
(1)
Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az uniós
pénzeszközöket nem az e rendeletben vagy bármely más vonatkozó uniós
jogszabályban meghatározott feltételeknek megfelelően használták fel,
erről értesíti a kedvezményezetteket, akik az értesítés időpontjától
számított egy hónapon belül küldhetik meg észrevételeiket a Bizottság részére.
(2)          Amennyiben a
kedvezményezettek az adott határidőn belül nem válaszolnak, vagy ha
észrevételeiket nem találják kielégítőnek, a Bizottság csökkenti vagy
megszünteti az odaítélt pénzügyi hozzájárulást, illetve felfüggeszti a
kifizetéseket. A jogosulatlanul kifizetett összegeket vissza kell fizetni a
Bizottságnak. A kellő időben vissza nem fizetett összegeket a
[költségvetési rendeletben] meghatározott feltételek szerinti kamat terheli.
III. FEJEZET
Értékelés és jelentéstétel
148. cikk
Értékelés
(1)
Az e rendelet keretében finanszírozott
műveleteket végrehajtásuk figyelemmel kísérése végett rendszeres
monitoringnak vetik alá.
(2)          A Bizottság gondoskodik a
finanszírozott műveletek rendszeres, független és külső
értékeléséről.
149. cikk
Jelentéstétel
A Bizottság a következőket nyújtja be az
Európai Parlamentnek és a Tanácsnak:
a)      legkésőbb 2017.
március 31-ig az elért eredményekről és az e rendelet keretében
finanszírozott műveletek végrehajtásának minőségi és mennyiségi vonatkozásairól
szóló időközi értékelő jelentést;
b)      legkésőbb 2018.
augusztus 30-ig az e rendelet keretében finanszírozott műveletek
folytatásáról szóló közleményt;
c)      legkésőbb 2021.
december 31-ig az utólagos értékelésről készült jelentést.
IX. CÍM
ELJÁRÁSI RENDELKEZÉSEK
150. cikk
Felhatalmazás gyakorlása
(1)
A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek
szerint felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
(2)          A 12., 33., 37., 38., 39.,
46., 61., 64., 67., 75., 92., 105., 111., 112., 114., 115., 119., 127., 131. és
153. cikkben említett felhatalmazás 2014. január 1-jétől határozatlan
időre szól.
(3)          Az Európai Parlament vagy a
Tanács bármikor visszavonhatja a 12., 33., 37., 38. 39., 46., 61., 64., 67.,
75., 92., 105., 111., 112., 114., 115., 119., 127., 131. és 153. cikkben
említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az
említett határozatban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió
Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban
megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a
már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4)          A felhatalmazáson alapuló
jogi aktus elfogadását követően a Bizottság arról egyidejűleg
értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5)          A 12., 33., 37., 38. 39.,
46., 61., 64., 67., 75., 92., 105., 111., 112., 114., 115., 119., 127., 131. és
153. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép
hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam leteltéig sem
az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, vagy ha mind az
Európai Parlament, mind a Tanács az időtartam leteltét
megelőzően tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem emel kifogást. Az
Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére az említett határidő két
hónappal meghosszabbodik.
151. cikk
Bizottsági eljárás
(1)
Az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó
szabályok végrehajtása során a Bizottságot az Európai Tengerügyi és Halászati
Alap Bizottsága segíti. E bizottság a 182/2011/EU rendelet
szerinti bizottság.
(2)          Az e bekezdésre történő
hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 4. cikke alkalmazandó.
(3)          Az e bekezdésre történő
hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 5. cikke alkalmazandó.
X. CÍM
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
152. cikk
Hatályon kívül helyezés
(1)
Az 1198/2006/EK rendelet, a 861/2006/EK rendelet,
[az integrált tengerpolitika továbbfejlesztését támogató program létrehozásáról
szóló […/2011/EU] rendelet], a 791/2007/EK rendelet, a 2328/2003 rendelet és az
1224/2009/EK rendelet 103. cikke 2014. január 1-jével hatályát veszti.
(2)
A hatályon kívül helyezett rendeletekre való
hivatkozást e rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni.
153. cikk
Átmeneti rendelkezések
(1)
Az 1198/2006/EK rendelet, a 861/2006/EK rendelet,
[az integrált tengerpolitika továbbfejlesztését támogató program létrehozásáról
szóló […/2011/EU] rendelet] és a 791/2007/EK rendelet által létrehozott
rendszerekről az e rendelettel létrehozandó rendszerre való áttérés
elősegítésének érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 150.
cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az
olyan feltételeket illetően, amelyek teljesülése esetén a Bizottság által
az említett rendeletek alapján jóváhagyott támogatás beépíthető az e
rendeletben előírt támogatásba, többek között a technikai segítségnyújtás
és az utólagos értékelések céljára.
(2)          E rendelet nem érinti az
érintett projektek lezárásáig azok folytatását vagy módosítását, beleértve azok
teljes vagy részleges megszüntetését, illetve a Bizottság által az 1198/2006/EK
rendelet, a 861/2006/EK rendelet, [az integrált tengerpolitika
továbbfejlesztését támogató program létrehozásáról szóló […/2011/EU] rendelet],
a 791/2007/EK rendelet és az 1224/2009/EK rendelet 103. cikke alapján, vagy
bármely egyéb, 2013. december 31-én az adott támogatásra irányadó jogszabály
alapján jóváhagyott támogatás folytatását vagy módosítását, beleértve annak
teljes vagy részleges megszüntetését.
(3)          Az 1198/2006/EK tanácsi
rendelet értelmében benyújtott kérelmek érvényben maradnak.
154. cikk
Hatálybalépés és alkalmazás
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, [...]-án/én.
az Európai Parlament részéről                      a Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
I. MELLÉKLET
Egyedi
támogatási intenzitás
 Művelettípus || Százalékpontok
 A kisüzemi part menti halászathoz kapcsolódó műveletek támogatásának lehetséges növekedése || 25
 A távoli görög szigeteken végrehajtott műveletek támogatásának lehetséges növekedése || 35
 A legkülső régiókban végrehajtott műveletek támogatásának lehetséges növekedése || 35
 A halászszervezetek vagy az V. cím III. fejezete alá nem tartozó egyéb kollektív kedvezményezettek által végrehajtott műveletek támogatásának lehetséges növekedése || 10
 A termelői szervezetek vagy termelői szervezetek társulásai által végrehajtott műveletek támogatásának lehetséges növekedése || 20
 Az ellenőrzésről és a végrehajtásról szóló 78. cikk szerinti műveletek támogatásának lehetséges növekedése || 30
 A ellenőrzésről és a végrehajtásról szóló 78. cikk szerinti, a kisüzemi part menti halászathoz kapcsolódó műveletek támogatásának lehetséges növekedése || 40
 A kkv-k fogalommeghatározása alá nem tartozó vállalkozások által végrehajtott műveletek támogatásának csökkenése || 20
II. MELLÉKLET
[A kötelezettségvállalási
előirányzatok éves bontása a 2014–2020 közötti időszakban]
III.
MELLÉKLET
Általános előzetes feltételrendszer
 Terület || Előzetes feltétel || Teljesítési kritériumok
 1. Hátrányos megkülönböztetés elleni intézkedések   || Olyan mechanizmus megléte, amely biztosítja a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK irányelv[38] és a személyek közötti, faji vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK irányelv[39] eredményes végrehajtását és alkalmazását.   || –                         A 2000/78/EK tanácsi irányelv és a 2000/43/EK tanácsi irányelv eredményes végrehajtását és alkalmazását a következők biztosítják: –               a fent említett irányelvek végrehajtását, alkalmazását és felügyeletét célzó intézményi intézkedések; –               az alapok végrehajtásában részt vevő munkatársak képzését és tájékoztatását célzó stratégia kidolgozása; –               a fent említett irányelvek végrehajtását és alkalmazását szolgáló igazgatási kapacitások erősítésére vonatkozó intézkedések.
 2. Nemek közötti egyenlőség     || A nemek közötti egyenlőség előmozdítását célzó stratégia és olyan mechanizmus megléte, amely biztosítja annak eredményes végrehajtását. || –                         A nemek közötti egyenlőség előmozdítására vonatkozó kifejezett stratégia eredményes végrehajtását és alkalmazását a következők biztosítják: –               nemekre lebontott adatok gyűjtését, elemzését és mutatók kidolgozását, valamint a nemek közti egyenlőséget előmozdító tényalapú politikák kialakítását célzó rendszer; –               a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos célkitűzéseknek az egyenlőségi szabványok és iránymutatások segítségével történő integrálására vonatkozó terv és előzetes kritériumok kialakítása; –               végrehajtási mechanizmusok, beleértve egy, a nemek közötti egyenlőséggel foglalkozó szerv és megfelelő szakértők bevonását a támogatások megtervezésébe, ellenőrzésébe és értékelésébe.
 3. Fogyatékosság || Olyan mechanizmus megléte, amely biztosítja a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény eredményes végrehajtását és alkalmazását.   || –                         A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény eredményes végrehajtását és alkalmazását a következők biztosítják: –               az ENSZ-egyezmény 9. cikkének megfelelő intézkedések végrehajtása azon akadályok és korlátok megelőzésére, azonosítására és elhárítására, amelyek gátolják és akadályozzák a fogyatékos személyek általi hozzáférhetőséget; –               intézményi intézkedések az ENSZ-egyezmény végrehajtására és felügyeletére az egyezmény 33. cikkével összhangban; –               az alapok végrehajtásában részt vevő munkatársak képzésére és tájékoztatására vonatkozó terv; –               az ENSZ-egyezmény végrehajtását és alkalmazását szolgáló adminisztratív kapacitások megerősítését célzó intézkedések, többek között az akadálymentesítésre vonatkozó követelményeknek való megfelelés figyelemmel kísérésére szolgáló megfelelő intézkedések.
 4. Közbeszerzés || Olyan mechanizmus megléte, amely biztosítja a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[40] eredményes végrehajtását és alkalmazását, valamint megfelelő felügyeletét és ellenőrzését.   || –                         A 2004/18/EK és a 2004/17/EK irányelv eredményes végrehajtását és alkalmazását a következők biztosítják: –               a 2004/18/EK irányelv és a 2004/17/EK irányelv teljes átültetése; –               az uniós közbeszerzési törvény végrehajtását, alkalmazását és felügyeletét célzó intézményi intézkedések; –               a közbeszerzési szerződések odaítélési eljárása során az átláthatóság ellenőrzését és felügyeletét, valamint az azokkal kapcsolatos megfelelő tájékoztatást biztosító intézkedések; –               az alapok végrehajtásában részt vevő munkatársak képzését és tájékoztatását célzó stratégia kidolgozása; –               az uniós közbeszerzési törvény végrehajtását és alkalmazását szolgáló igazgatási kapacitások erősítésére vonatkozó intézkedések.
 5. Állami támogatás || Olyan mechanizmus megléte, amely biztosítja az állami támogatásokra vonatkozó uniós jogszabályok eredményes végrehajtását és alkalmazását.   || –                         Az állami támogatásokra vonatkozó uniós jogszabályok eredményes végrehajtását és alkalmazását a következők biztosítják: –               az állami támogatásokra vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtását, alkalmazását és felügyeletét célzó intézményi intézkedések; –               az alapok végrehajtásában részt vevő munkatársak képzését és tájékoztatását célzó stratégia kidolgozása; –               az állami támogatásokra vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtását és alkalmazását szolgáló igazgatási kapacitások erősítésére vonatkozó intézkedések.
 6. A környezeti hatásvizsgálattal (EIA) és a stratégiai környezeti vizsgálattal (SEA) kapcsolatos környezetvédelmi jogszabályok || Olyan mechanizmus megléte, amely biztosítja az EIA és a SEA vizsgálatokra vonatkozó uniós környezetvédelmi jogszabályok eredményes végrehajtását és alkalmazását, az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelvvel[41]és a bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2001. június 27-i 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel[42] összhangban.   || –                         Az uniós környezetvédelmi jogszabályok eredményes végrehajtását és alkalmazását a következők biztosítják: –               az EIA és SEA vizsgálatokra vonatkozó irányelvek teljes körű és megfelelő átültetése; –               az EIA és SEA vizsgálatokra vonatkozó irányelvek végrehajtását, alkalmazását és felügyeletét célzó intézményi intézkedések; –               az EIA és SEA vizsgálatokra vonatkozó irányelvek végrehajtásában részt vevő munkatársak képzését és tájékoztatását célzó stratégia kidolgozása; –               a megfelelő igazgatási kapacitások biztosítását célzó intézkedések.
 7. Statisztikai rendszerek és eredménymutatók   || A programok eredményességének és hatásának felméréséhez szükséges statisztikai rendszer megléte.     Az eredmények megvalósítása felé tett előrehaladás figyelemmel kíséréséhez és a hatásvizsgálat elvégzéséhez szükséges eredménymutatók hatékony rendszerének megléte.   || –                         Olyan többéves terv van érvényben az adatok időben történő begyűjtésére és összesítésére, amely kiterjed az alábbiakra: –               a források és a mechanizmusok azonosítása a statisztikai hitelesség biztosítása érdekében; –               a közzétételre és a nyilvános hozzáférhetőségre vonatkozó intézkedések; –               az eredménymutatók olyan hatékony rendszere, amely magában foglalja: –               az egyes programokra vonatkozó olyan eredménymutatók kiválasztásának lehetőségét, amelyek az emberek egészsége és előrehaladása szempontjából az adott program által finanszírozott szakpolitikai intézkedések alapját képező elemeket mérik; –               az említett mutatók célértékeinek meghatározását; –               a következő követelmények betartását minden mutató esetében: az adatok megbízhatók és statisztikailag igazolhatók, egyértelmű normatív értelmezéssel rendelkeznek, a szakpolitikai elvárásoknak megfelelően alkalmazhatók, időszerűek és nyilvánosan hozzáférhetőek; –               megfelelő eljárások rendelkezésre állását annak biztosítására, hogy a program által finanszírozott műveletek releváns mutatókészletet alkalmaznak.
Egyedi előzetes feltételrendszer
1. A Prioritásokhoz kapcsolódó feltételEK
 Az ETHA-val kapcsolatos uniós prioritás/A közös stratégiai keret tematikus célkitűzése || Előzetes feltétel || Teljesítési kritériumok
 ETHA-prioritás: 2. az innovatív, versenyképes és tudásalapú halászat előmozdítása 3. az innovatív, versenyképes és tudásalapú akvakultúra előmozdítása   3. tematikus célkitűzés: a kis- és középvállalkozások versenyképességének fokozása   || Vállalkozási tevékenység megkezdése: Konkrét fellépések végrehajtására került sor a kisvállalkozói intézkedéscsomag (Small Businesses Act) és annak 2011. február 23-i felülvizsgálata – többek között a „Gondolkozz előbb kicsiben!” elv – hatékony végrehajtása érdekében. || A konkrét fellépések magukban foglalják a következőket: –                         a vállalkozás beindításhoz szükséges idő 3 munkanapra és az ugyanehhez szükséges költség 100 EUR-ra való csökkentését célzó intézkedések; –                         a vállalkozás sajátos tevékenységének beindításához és végzéséhez szükséges engedélyek beszerzéséhez szükséges idő 3 hónapra való csökkentését célzó intézkedések; –                         a jogszabályok által a kkv-kre gyakorolt hatás rendszeres értékelésére szolgáló mechanizmus, amely „kkv-tesztek” alkalmazásán alapul, ugyanakkor – adott esetben – figyelembe veszi a vállalkozások méretbeli különbségeit is.
 ETHA-prioritás: 3. az innovatív, versenyképes és tudásalapú akvakultúra előmozdítása 5. a fenntartható és erőforrás-hatékony akvakultúra előmozdítása   6. tematikus célkitűzés: környezetvédelem és az erőforrás-hatékonyság előmozdítása   || A [közös halászati politikáról szóló rendelet] 43. cikkében említett többéves nemzeti akvakultúra-ágazati stratégiai terv 2014-ig történő kidolgozása.     || –                         A többéves nemzeti akvakultúra-ágazati stratégiai tervet legkésőbb az operatív program benyújtásának napjáig eljuttatják a Bizottsághoz. –                         Az operatív program információkat tartalmaz arról, hogy a program hogyan egészíti ki a többéves nemzeti akvakultúra-ágazati stratégiai tervet.
 ETHA-prioritás: a KHP végrehajtásának előmozdítása         6. tematikus célkitűzés: környezetvédelem és az erőforrás-hatékonyság előmozdítása   || Bizonyított igazgatási kapacitás a halászati gazdálkodás a [KHP-ról szóló rendelet] 37. cikkében meghatározott adatszolgáltatási követelmények teljesítéséhez. || –                         Bizonyított igazgatási kapacitás az adatgyűjtést célzó – a HTMGB által felülvizsgálandó és a Bizottság által elfogadandó – többéves program elkészítéséhez; –                         bizonyított igazgatási kapacitás az adatgyűjtést célzó – a HTMGB által felülvizsgálandó és a Bizottság által elfogadandó – éves munkaterv elkészítéséhez és végrehajtásához; –                         az emberi erőforrások elosztása terén elegendő kapacitás a kétoldalú vagy többoldalú megállapodások más tagállamokkal történő megkötéséhez, amennyiben az adatgyűjtési kötelezettség végrehajtására irányuló munka megosztott.
 ETHA-prioritás: 6. a KHP végrehajtásának előmozdítása   6. tematikus célkitűzés: környezetvédelem és az erőforrás-hatékonyság előmozdítása   || Bizonyított igazgatási kapacitás a [KHP-ról szóló rendelet] 46. cikkében meghatározott és az 1224/2009/EK tanácsi rendeletben részletesebben kifejtett uniós ellenőrzési, vizsgálati és végrehajtási rendszer megvalósításához. || A konkrét fellépések magukban foglalják a következőket: –                         bizonyított igazgatási kapacitás a 19. cikk (1) bekezdésében említett, a 2014–2020 közötti időszakra szóló nemzeti ellenőrző program kidolgozásához és végrehajtásához; –                         bizonyított igazgatási kapacitás a többéves tervekre vonatkozó nemzeti ellenőrzési cselekvési program kidolgozásához és végrehajtásához (az ellenőrzési rendelet 46. cikke); –                         bizonyított igazgatási kapacitás az esetlegesen más tagállamokkal kidolgozandó közös ellenőrzési program kidolgozásához és végrehajtásához (az ellenőrzési rendelet 94. cikke); –                         bizonyított igazgatási kapacitás az egyedi ellenőrzési és vizsgálati programok kidolgozásához és végrehajtásához (az ellenőrzési rendelet 95. cikke); –                         bizonyított igazgatási kapacitás eredményes, arányos és visszatartó erejű szankciórendszer alkalmazásához súlyos jogsértések esetén (az ellenőrzési rendelet 90. cikke); –                         bizonyított igazgatási kapacitás a pontrendszer alkalmazásához súlyos jogsértések esetén (az ellenőrzési rendelet 92. cikke); –                         az emberi erőforrások elosztása terén elegendő kapacitás az ellenőrzési rendelet végrehajtásához.
IV. MELLÉKLET
Az ETHA-ból származó támogatással kapcsolatos tájékoztatás és kommunikáció

1.
Műveletek jegyzéke

A műveletek 143. cikkben említett
jegyzéke tartalmazza, a tagállam legalább egy hivatalos nyelvén, a
következő adatmezőket:
–
a kedvezményezett neve (csak jogi személyek
esetében; természetes személyeket nem kell megnevezni);
–
a halászhajókra vonatkozó, a 2003. december 30-i
26/2004/EK bizottsági rendelet[43] 10. cikkében említett közösségi flotta-nyilvántartási (CFR) szám (csak
abban az esetben kell megadni, ha a művelet halászhajóval kapcsolatos);
–
a művelet neve;
–
a művelet összefoglalása;
–
a művelet megkezdésének időpontja;
–
a művelet befejezésének időpontja (a
művelet fizikai befejezésének vagy teljes végrehajtásának várható
időpontja);
–
a teljes támogatható kiadás;
–
az uniós hozzájárulás összege;
–
a művelet helyszínének postai
irányítószáma;
–
ország;
–
az uniós prioritás megnevezése;
–
a műveletek jegyzéke legutóbbi frissítésének
időpontja.
Az adatmezők fejléceit és a
műveletek neveit az Európai Unió legalább egy másik hivatalos nyelvén is
meg kell adni.

2.
Tájékoztatási és nyilvánosságra hozatali intézkedések
2.1.
A tagállam feladatai

1.           A tagállam biztosítja, hogy a
tájékoztatási és nyilvánosságra hozatali intézkedések – különféle kommunikációs
formáknak és módszereknek a megfelelő szinteken történő használatával
– a lehető legszélesebb körű médialefedettséget biztosítsák.
2.           A tagállam feladata, hogy
legalább a következő tájékoztatási és nyilvánosságra hozatali
intézkedéseket megszervezze:
a)      nagyszabású tájékoztatási kampány az
operatív program indításáról;
b)      a programozási időszak alatt
legalább két nagyszabású tájékoztatási kampány, amely népszerűsíti a
finanszírozási lehetőségeket és az alkalmazott stratégiákat, valamint
bemutatja az operatív program által elért eredményeket;
c)      az Európai Unió lobogójának kihelyezése
az egyes irányító hatóságok előtt vagy a működésük helyszínén a
nyilvánosság számára jól látható helyen;
d)      a műveletek 1. szakasz szerinti
jegyzékének elektronikus úton történő nyilvánosságra hozatala;
e)      példák felsorolása az adott operatív
program szerinti műveletekre az egységes honlapon vagy az operatív
programnak az egységes webportálon keresztül elérhető honlapján; a
példákat az Európai Unió valamely széles körben beszélt, az érintett tagállam
hivatalos nyelvétől vagy nyelveitől eltérő hivatalos nyelvén
kell közzétenni;
f)       az egységes honlap egy meghatározott
részének az innovációs és ökoinnovációs műveletek rövid összefoglalását
kell bemutatnia;
g)      az operatív program
végrehajtására, többek között a fontosabb eredményekre vonatkozó információk
frissítése az egységes honlapon vagy az adott operatív program egységes
webportálon keresztül elérhető honlapján.
3.           Az irányító hatóság a
tájékoztatási és nyilvánosságra hozatali intézkedések végrehajtásába, a nemzeti
törvényekkel és gyakorlattal összhangban, bevonja a következő szerveket:
h)      a [közös rendelkezések megállapításáról
szóló […/…/EU] rendelet] 5. cikkében említett partnerek;
i)       az európai tájékoztatási központok,
valamint a Bizottságnak a tagállamban működő képviseleti irodái;
j)       oktatási és kutatási intézmények.
E szervek széles körben terjesztik a 143. cikk (1)
bekezdésének a) és b) pontjában leírt információkat.

3.
A potenciális kedvezményezettek és a kedvezményezettek
tájékoztatását szolgáló intézkedések
3.1.
A potenciális kedvezményezettek tájékoztatását
szolgáló intézkedések

1.           Az irányító hatóság
biztosítja, hogy az operatív program célkitűzéseit és az ETHA által kínált
támogatási lehetőségeket széles körben megismertessék a potenciális
kedvezményezettekkel és valamennyi érdekelt féllel.
2.           Az irányító hatóság
biztosítja, hogy a potenciális kedvezményezettek tájékoztatást kapjanak
legalább a következőkről:
k)      a kiadások támogathatóságának feltételei,
amelyeket teljesíteniük kell annak érdekében, hogy jogosultak legyenek
támogatásra az operatív program keretében;
l)       a kérelmek elfogadhatósági
feltételeinek, a támogatási kérelmek vizsgálati eljárásainak és a vonatkozó
határidőknek a leírása;
m)     a támogatandó műveletek kiválasztási
kritériumai;
n)      a nemzeti, regionális vagy helyi
szintű kapcsolati pontok, amelyek tájékoztatást tudnak nyújtani az
operatív programokról;
o)      arról, hogy a kérelemben javasolni kell
olyan, a művelet méretével arányos kommunikációs tevékenységeket, amelyek
tájékoztatják a nyilvánosságot a művelet céljairól és az ahhoz nyújtott
uniós támogatásról.

3.2.
A kedvezményezettek tájékoztatását szolgáló
intézkedések

Az irányító hatóság tájékoztatja a kedvezményezetteket
arról, hogy a támogatás elfogadásával beleegyeznek abba, hogy felveszik
őket a műveletek 143. cikk (2) bekezdése szerint közzétett
jegyzékébe.
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB
ADATAI
              1.1.    A javaslat/kezdeményezés címe
              1.2.    A
tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
              1.3.    A
javaslat/kezdeményezés típusa
              1.4.    Célkitűzés(ek)

              1.5.    A
javaslat/kezdeményezés indokolása
              1.6.    Az
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
              1.7.    Tervezett
irányítási módszer(ek)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.    A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
              2.2.    Igazgatási
és kontrollrendszer
              2.3.    A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.    A
kiadások a többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés
mely kiadási tételét/tételeit érintik?
              3.2.    A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.1. A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
összegzése
              3.2.2. Az
operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
              3.2.3. Az
igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás

              3.2.4. A
jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való összeegyeztethetőség
              3.2.5. Harmadik
felek részvétele a finanszírozásban
              3.3.    A
bevételre gyakorolt becsült hatás
PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS

4.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI
4.1.
A javaslat/kezdeményezés címe

[Javaslat
– Az Európai Parlament és a Tanács rendelete az Európai Tengerügyi és Halászati
Alapról [valamint az 1198/2006/EK tanácsi rendelet, a 861/2006/EK tanácsi
rendelet és az integrált tengerpolitikáról szóló XXX/2011/EU tanácsi rendelet
hatályon kívül helyezéséről]

4.2.
A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[44]

[Szakpolitikai
terület: 2. fejezet, 11. cím – „Tengeri ügyek és
halászat”]
Új
költségvetési sorban egyesített jelenlegi költségvetési sorok meghatározása:
2013
utáni költségvetési sorok:

4.3.
A javaslat/kezdeményezés típusa

¨ A javaslat/kezdeményezés a következő, 2014–2020 közötti
finanszírozási időszakra vonatkozó (az Európai Tengerügyi és Halászati
Alapról [valamint az 1198/2006/EK tanácsi rendelet, a 861/2006/EK tanácsi
rendelet és az integrált tengerpolitikáról szóló XXX/2011/EU tanácsi rendelet
hatályon kívül helyezéséről] szóló) új intézkedésre irányul.
¨ A
javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő intézkedést
követő új intézkedésre irányul[45]

¨ A
javaslat/kezdeményezés jelenlegi intézkedés meghosszabbítására irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított
intézkedésre irányul

4.4.
Célkitűzések
4.4.1.
A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves
bizottsági stratégiai célkitűzés(ek)

Az
új pénzügyi eszköz elsősorban az Európa 2020 stratégia következő
három kiemelt kezdeményezéséhez járul hozzá: 1)
„Erőforrás-hatékony Európa”, 2) „Innovatív Unió” és 3) „Új készségek és
munkahelyek menetrendje”. Az Európa 2020 stratégiával összhangban a
jövőbeli pénzügyi eszköz általános célkitűzései a következők:
–
a megreformált közös halászati politika célkitűzéseinek a fenntartható és
életképes halászat és akvakultúra előmozdításával történő támogatása;
–
az integrált tengerpolitika továbbfejlesztésének és végrehajtásának támogatása;
–
a halászati területek kiegyensúlyozott területfejlesztésének támogatása.

4.4.2.
Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú
irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett
tevékenység(ek)

A
megosztott irányítás keretébe tartozó konkrét célkitűzés
   ||
 A foglalkoztatás és a területi kohézió növelése || –                         a gazdasági növekedés, a társadalmi befogadás, a munkahelyteremtés előmozdítása és a munkaerő mobilitásának támogatása a halászattól és akvakultúrától függő part menti és szárazföldi halászati közösségekben
 –                         a halászati tevékenységek más tengergazdálkodási ágazatok felé történő diverzifikálása és a tengergazdálkodási ágazat növekedése, beleértve az éghajlatváltozás mérséklését
 Az innovatív, versenyképes és tudásalapú halászat előmozdítása || –                         a technológiai fejlődés, az innováció és a tudástranszfer erősítésének támogatása
 –                         a halászat és különösen a kisüzemi part menti halászat versenyképességének és életképességének növelése, valamint a halászat biztonságának és munkakörülményeinek javítása
 –                         új szakmai készségek és az egész életen át tartó tanulás fejlesztése
 –                         a halászati termékek piacának jobb szervezése
 Az innovatív, versenyképes és tudásalapú akvakultúra előmozdítása || –                         a technológiai fejlődés, az innováció és a tudástranszfer erősítésének támogatása
 –                         az akvakultúra-ágazati vállalkozások és különösen a kkv-k versenyképességének és életképességének javítása
 –                         új szakmai készségek és az egész életen át tartó tanulás fejlesztése
 –                         az akvakultúra-termékek piacának jobb szervezése
 A fenntartható és erőforrás-hatékony halászat előmozdítása || –                         a halászat tengeri környezetre gyakorolt hatásának csökkentése
 –                         a tengeri biológiai sokféleség és a tengeri ökoszisztémák védelme és helyreállítása, beleértve az általuk nyújtott szolgáltatásokat
 A fenntartható és erőforrás-hatékony akvakultúra előmozdítása || –                         az akvakultúrával összefüggő ökoszisztémák javítása és az erőforrás-hatékony akvakultúra előmozdítása
 –                         a magas szintű környezetvédelmet biztosító akvakultúra, az állategészségügy, az állatjólét, valamint a közegészségügy és közbiztonság előmozdítása
 A KHP végrehajtásának előmozdítása || –                         tudományos ismeretek rendelkezésre bocsátása és adatgyűjtés
 –                         az ellenőrzés és a végrehajtás támogatása, az intézményi kapacitás javítása és hatékony közigazgatás
A közvetlen irányítás keretébe tartozó
konkrét célkitűzés
   ||
 Innováció- és tudásalapú halászat || –       A halászati termékek piacának jobb szervezése (megfigyelőközpont).
 Fenntartható és erőforrás-hatékony halászat || –        A fenntartható halászati gazdálkodásra vonatkozó tudományos ismeretek és adatgyűjtés fokozott biztosítása –       Ellenőrzés révén megvalósuló jobb szabálykövetés.
 Az integrált tengerpolitika kidolgozása és végrehajtása || –        Több ágazatot érintő eszközök kidolgozása a jobb politikai döntéshozatalhoz (tengeri területrendezés, integrált tengerfelügyelet, tengerrel kapcsolatos ismeretek). –       A szakpolitikák oly módon történő integrálásának előmozdítása, amely lehetővé teszi az európai tengeri medencék fenntartható, határokon átnyúló, ökoszisztéma-alapú kezelését.
 A KHP és az ITP irányítása || –       A KHP, a tengeri és a tengerpartokkal kapcsolatos ügyek integrált irányításának előmozdítása. –        A tanácsadó testületeknek nyújtott uniós pénzügyi támogatás biztosítása révén az érdekeltek fokozottabb és racionalizáltabb részvétele a halászati gazdálkodásban és az akvakultúrában. –       A KHP-hez és az ITP-hez kapcsolódó tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek költségeire, valamint a szakértőknek és az érdekeltek képviselőinek a Bizottság KHP-t és ITP-t érintő értekezletein való részvételével kapcsolatban felmerülő költségekhez nyújtott támogatás.
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)
11 01. – A „TENGERI ÜGYEK ÉS HALÁSZAT” SZAKPOLITIKAI TERÜLET
IGAZGATÁSI KIADÁSAI
11 02. – HALÁSZATI PIACOK
11 03. – NEMZETKÖZI HALÁSZAT ÉS TENGERJOG (részben)
11 04. – A KÖZÖS HALÁSZATI POLITIKA IRÁNYÍTÁSA
11 06. – EURÓPAI HALÁSZATI ALAP (EHA)
11 07. – AZ ÉLŐVÍZI ERŐFORRÁSOK VÉDELME, KEZELÉSE ÉS
KIAKNÁZÁSA
11 08. – A KÖZÖS HALÁSZATI POLITIKA ELLENŐRZÉSE ÉS
VÉGREHAJTÁSA
11 09. – TENGERPOLITIKA

4.4.3.
Várható eredmény(ek) és hatás a megosztott és a
közvetlen irányítás keretében

Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a
kedvezményezettekre/célcsoportokra.
A
2013 utáni időszakra vonatkozó javaslat a megreformált közös halászati
politika végrehajtásának egyik legfontosabb finanszírozási eszköze lesz. Ez a költséges és kevéssé hatékony flottatámogatások megszüntetésével,
valamint a közös halászati politika korlátozott számú környezetvédelmi,
gazdasági és társadalmi célkitűzésének középpontba állításával valósul
meg, az Európa 2020 stratégiával összhangban, elsősorban a
fenntartható halászat előmozdítására, a környezetbarát innováció
ösztönzésére, az új halászati gazdálkodási módokra való gyorsabb áttérés
elősegítésére, valamint a halászattól függő közösségekben a
növekedésre és a munkahelyteremtésre helyezve a hangsúlyt, amely kulcsszerepet
fog játszani ebben az áttérésben.
A
várható eredmények és hatás a tagállamok által a Bizottságnak benyújtandó
operatív programok függvénye. A tagállamokat felkérik
arra, hogy programjaikban határozzanak meg célokat.
 Érdekelt   || Az érdekelt leírása || Kulcsfontosságú érdekek/hatások
 Kedvezményezettek || Az Unió halászati ágazata     || –         Uniós halászhajók tulajdonosai, üzemeltetői és legénysége || –     A vállalkozások életképessége. –     Fokozott alkalmazkodás a gazdasági sokkhatásokhoz, hosszú távú üzleti tervezés. –     Új készségek, jobb értékesítés és promóció. Fenntartható halászat, kevesebb visszadobott hal.
 Az Unió akvakultúra-ágazata || –         Akvakultúra-ágazati vállalkozások tulajdonosai, üzemeltetői és személyzete || –     A vállalkozások életképessége. –      Több piaci ösztönző a fenntartható/extenzív akvakultúra irányában, többek között a NATURA 2000 területeken. –      A környezetvédelmi követelmények költségeinek teljesítése. –     Új készségek, jobb értékesítés és promóció.
 Halászattól függő közösségek || –         A megélhetésük tekintetében a halászattól vagy akvakultúrától függő közösségek || –     A halászattól függő, part menti és szárazföldi közösségek életképességének biztosítása.
 Feldolgozóipari ágazat || –         Importált és uniós vizeken fogott nyersanyagok feldolgozói || –     Nagyobb versenyképesség és hozzáadott érték, minőségi termékek stabil kínálata.
 Kutatási ágazat || –                         A KHP-vel és a tengerekkel kapcsolatos adatokat biztosító tudományos kutatótestületek és tudományos közösség || –                         Időszerű, kiváló minőségű, megbízható és széles körű halászati adatok biztosítása; a tudásalapú szakpolitika érvényesítése. A tengerekkel kapcsolatos ismeretek bővítése, adatintegráció.
 Közigazgatási hatóságok és szervek   || –                         Az adatgyűjtésben érintett, a KHP végrehajtását és ellenőrzését biztosító nemzeti, regionális és helyi testületek –                         Tanácsadó testületek, regionális halászati gazdálkodási szervezetek || –                         Feladataik hatékonyabb, eredményesebb és gyakorlati szemléletű végrehajtásának támogatása.
 –                          A tengerpart védelméért, a tengeri környezet megfigyeléséért, a határellenőrzésért és a tengerbiztonságért felelős nemzeti, regionális és helyi testületek || –                          Feladataik hatékonyabb, eredményesebb és praktikusabb végrehajtásának támogatása. –                          A tengerparti régiók problémáinak és pénzügyi szükségleteinek ismertebbé tétele, ideértve az uniós pénzeszközök jobb koordinálását és stratégiai szemléletű felhasználását is.
 Egyéb kedvezményezettek || Az Unió tengeri ágazatai || –                         A part mentén vagy a nyílt tengeren gazdasági tevékenységeket folytató piaci szereplők (kereskedelmi flotta, idegenforgalom, kikötők stb.). || –                          Jobb biztonság és védelem. –                          Stabil és integrált tengerpolitikai irányítási struktúrák (többek között területrendezés) révén az adminisztratív terhek csökkentése a tengeri területeken. –                         Fokozott kommunikáció a tengeri ágazatok (a tengeri medencékben lévő tengeri klaszterek) között.
 Fogyasztók || –                         A halászati és akvakultúra-termékek fogyasztói || –                         Kiváló minőségű, magas tápértékű halászati és akvakultúra-termékek elérhetősége.
 Harmadik országok || –                          A uniós flottákkal piaci versenyben álló halászati ágazat –                          Akvakultúra-termelők, az Unióba exportáló szereplők –                         Közigazgatási szervek || –                          Hozzáférés az Unió piacához. –                         Az ágazati kapacitás fejlesztése az uniós támogatáshoz való hozzáférés révén.
 Nem kormányzati szervezetek, a civil társadalom és az uniós polgárok || –                         Környezetvédelemmel foglalkozó nem kormányzati szervezetek –                         Az ITP és a halászati ágazatok, valamint a tengeri környezet vonatkozásában érdekelt és a tengeri környezetért aggódó nagyközönség || –                          A tengerekkel és a part menti területekkel folytatott fenntartható gazdálkodás, ideértve a halpopulációk fenntartását, a tengeri biológiai sokféleséget, valamint az óceánok, folyók és tavak rekreációs értékét is. –                         A környezeti fenntarthatóság iránti közös felelősség kialakítása az egyes ágazatokban.

4.4.4.
Eredmény- és hatásmutatók a megosztott irányítás
keretében

Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé
tevő mutatókat.
A
javaslatok egységes monitoring- és értékelési keret kidolgozását írják elő
a KHP teljesítményének mérése céljából. A keret a nyomon
követéssel és az értékeléssel kapcsolatos valamennyi eszközt magában foglalja.
E
KHP-intézkedések hatását a következő (indikatív) mutatókon keresztül kell
mérni:
–
a halászflottában és az akvakultúra-ágazatban az
egy alkalmazottra eső bruttó hozzáadott érték növekedése;
–
a halfogás üzemanyag-fogyasztási hatékonysága;
–
akvakultúra-ágazati energiaköltség;
–
a termelői szervezeteken keresztül továbbított
termékek értékének vagy mennyiségének növekedése;
–
a kereskedelmi céllal hasznosított fajok
visszadobott egyedeinek aránya;
–
az adatlehívásoknak való megfelelés mértéke;
–
az értékelt állományok száma az összes hasznosított
állományhoz viszonyítva;
–
a feltárt súlyos jogsértések mennyisége;
–
a helyi partnerségek által létrehozott és
fenntartott munkahelyek száma.
A
Bizottság végrehajtási aktusok útján meghatározza az említett
célkitűzésekhez kapcsolódó konkrét mutatókat.

4.5.
A javaslat/kezdeményezés indokolása
4.5.1.
Rövid vagy hosszú távon kielégítendő
szükséglet(ek)

A
KHP többéves célkitűzéseinek megvalósítása, valamint a Szerződés
vonatkozó követelményeinek teljesítése érdekében a javaslatok célja a KHP 2013
utáni időszakra vonatkozó jogi keretének meghatározása.

4.5.2.
Az uniós részvételből adódó többletérték

Az
EUMSZ szerint az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik a tengerek biológiai
erőforrásainak megőrzése, a KHP egyéb területein pedig megosztott
hatáskörrel rendelkezik. Ezen túlmenően a KHP az
országhatárokon átnyúló, tengeri ökoszisztémákkal szorosan összekapcsolódó
közös tagállami erőforrásokat is kezel.
Figyelembe
véve a KHP eddigi korlátozott sikereit és az Unió partnerei által ezen a
területen elért haladást, az Unió fenntartható halászatra történő áttérésre
való képessége kritikus próbája lesz annak, hogy hitelesen tart-e igényt a
fenntartható fejlődési menetrend irányítására, emellett az
Európa 2020 stratégia erőforrás-hatékonyságra vonatkozó kiemelt
kezdeményezésének egyik kulcseleme lesz.

4.5.3.
Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

A
jelenlegi szakpolitikai keret értékelése alapján került sor az érdekeltekkel
folytatott kiterjedt konzultációra, a jövőbeli kihívások és szükségletek
elemzésére és az átfogó hatásvizsgálatra. A
jogszabályjavaslatokat kísérő hatásvizsgálatban és indokolásban további
részletek találhatók.

4.5.4.
Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi
eszközökkel a megosztott irányítás keretében

Az
e pénzügyi kimutatás tárgyát képező jogalkotási javaslatokat az egységes
keretrendeletre vonatkozó javaslat szélesebb összefüggésében kell vizsgálni,
amely a közös stratégiai finanszírozási keretet jelentő alapokra (ETHA,
ERFA, ESZA, Kohéziós Alap és EMVA) vonatkozó közös szabályokat tartalmaz. A keretrendelet nagymértékben hozzájárul az adminisztratív teher
csökkentéséhez, az uniós alapok hatékony módon történő felhasználásához és
az egyszerűsítés gyakorlati megvalósításához. Ezáltal alátámasztja az
említett alapok és az ezeket az alapokat is érintő jövőbeli
partnerségi szerződések közös stratégiai keretéhez kapcsolódó új
koncepciókat is.
A
létrehozandó közös stratégiai keret az Európa 2020 stratégia
célkitűzéseit és prioritásait az ETHA-ra, az ERFA-ra, az ESZA-ra, a
Kohéziós Alapra és az EMVA-ra vonatkozó prioritásokká képezi le, ami
biztosítani fogja, hogy az alapokat a közös célkitűzések megvalósítása
érdekében egységesen használják fel.
A
közös stratégiai keret egyben a többi kapcsolódó uniós politikához és eszközhöz
fűződő koordinációs mechanizmusokat is meghatározza.

4.6.
Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

¨ A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik
–
¨        A javaslat/kezdeményezés hatálya: 2014. január 1-től 2020.
december 31-ig
–
¨        Pénzügyi hatás: 2014-től 2023-ig
¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
–
– Beindítási időszak: ÉÉÉÉ-tól/-től
ÉÉÉÉ-ig
–
– azt követően: rendes
ütem.

4.7.
Tervezett irányítási módszer(ek)[46]

¨ Centralizált irányítás közvetlenül a Bizottság által
¨ Centralizált irányítás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:
–
¨        végrehajtó ügynökségek
–
¨        a Közösségek által létrehozott szervek[47]
–
¨        tagállami közigazgatási/közfeladatot ellátó szervek
–
¨        az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében
külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49.
cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott
személyek
¨ Megosztott irányítás
a tagállamokkal
¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal
¨ Nemzetközi szervezetekkel közös
irányítás (nevezze meg)
Egynél több irányítási
módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a
„Megjegyzések” rovatban.
Megjegyzések
Megosztott
irányítás: III., IV. és V. cím
Közvetlen
irányítás: VI. és VII. cím

5.
IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
5.1.
A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
a megosztott irányítás keretében

Ismertesse a nyomon
követés és jelentéstétel gyakoriságát és feltételeit.
Az
Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) a közös stratégiai kereten (KSK)
belül működő alapok egyike. Bár a szóban forgó
pénzügyi eszköz alapján folyósított kiadások túlnyomó részének igazgatása
megosztott irányítás keretében történik, a kiadásoknak egy kis része a
Bizottság általi közvetlen irányítás alá tartozik.
I. MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS
Az
egyes operatív programokhoz létrehozott monitoringbizottságok és az egyes
operatív programokhoz kapcsolódó éves végrehajtási jelentések alkotják a
rendszer központi elemét. A monitoringbizottságok évente
legalább egy alkalommal üléseznek. A rendszert a Bizottság és a tagállamok
közötti éves felülvizsgálati ülések egészítik ki.
Az
egyes operatív programokra vonatkozó végrehajtási jelentések mellett a
tagállamok által 2017-ben és 2019-ben benyújtott (a partnerségi
szerződések végrehajtásával foglalkozó) előrehaladási jelentéseket a
Bizottság az uniós intézményeknek benyújtott stratégiai jelentésekben összegzi. 2018-ban és 2020-ban a Bizottság az Európai Tanács tavaszi ülésszakára
szánt éves előrehaladási jelentésbe beilleszt egy szakaszt, amely összegzi
a stratégiai jelentést, különös tekintettel az uniós prioritások megvalósítása
terén elért eredményekre. A tagállamok utólagos értékelési jelentést készítenek
az ETHA-programjukhoz. Ezt a jelentést legkésőbb 2023. december 31-ig
benyújtják a Bizottságnak.
A
monitoring- és jelentéstételi rendszer mennyiségi és minőségi
információkat használ fel. A mennyiségi eszközök pénzügyi
és fizikai információkat egyaránt tartalmaznak. A fizikai információk kimeneti
mutatókat és az eredménymutatók kidolgozását tartalmazzák. A Bizottság az uniós
szintű információösszesítéshez felhasználandó kimenetimutató-készletet
határozott meg. A végrehajtási időszak kritikus pontjain (2017-ben és
2019-ben) az éves végrehajtási jelentések készítésénél a programok
előrehaladására vonatkozóan további vizsgálati követelményeket is figyelembe
vesznek. A monitoring- és jelentéstételi rendszer teljes mértékben kihasználja
az elektronikus adattovábbítás kínálta lehetőségeket.
Megjegyzendő,
hogy egyes, korábban közvetlen irányítás alá tartozó intézkedések
finanszírozása immár megosztott irányítás keretében várható:
–
az értékesítéssel és a feldolgozással kapcsolatos intézkedések, valamint a
legkülső régiókban a halászati piacok szervezését és a halászati
termékekkel összefüggő többletköltségek ellentételezését támogató
intézkedések, továbbá
–
az ellenőrzési, vizsgálati és végrehajtási rendszert, valamint az
adatgyűjtést támogató intézkedések.
II. KÖZVETLEN IRÁNYÍTÁS
Az
ETHA a közvetlen irányítás keretében a következő kiadásokat finanszírozza:
–
az integrált tengerpolitika fejlesztését és végrehajtását támogató
intézkedések;
–
a tudományos tanácsadást és ismereteket, a tanácsadó testületeket, a nemzetközi
szervezeteknek nyújtott önkéntes hozzájárulásokat támogató intézkedések,
valamint az ellenőrzési, vizsgálati és végrehajtási rendszerhez és a
tájékoztatási tevékenységekhez kapcsolódó bizonyos intézkedések végrehajtása,
továbbá
–
technikai segítségnyújtás.
Az
első két támogatási rendszer esetében a Bizottság végrehajtási aktusok
útján éves munkaprogramokat fogad el. Az ETHA létrehozásáról szóló jogszabály
meghatározza, hogy e programoknak mely információkat kell tartalmazniuk a
támogatásokra és a közbeszerzésre vonatkozóan. A
jogszabály rendszeres nyomon követést és időközönkénti jelentéstételt is
előír, amelynek keretében a Bizottságnak a következőket kell
benyújtania az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz:
–
legkésőbb 2017. március 31-ig időközi értékelő jelentést az
elért eredményekről és az e rendelet keretében finanszírozott intézkedések
végrehajtásának minőségi és mennyiségi vonatkozásairól;
–
legkésőbb 2018. augusztus 30-ig az e rendelet keretében finanszírozott
intézkedések folytatásáról szóló közleményt;
–
legkésőbb 2021. december 31-ig utólagos értékelő jelentést.

5.2.
Igazgatási és kontrollrendszer a megosztott
irányítás keretében
5.2.1.
Felismert kockázat(ok)

2008
óta az Európai Számvevőszék a mezőgazdasági és a természeti
erőforrásokkal kapcsolatos szakpolitika egészére vonatkozóan minden egyes
költségvetési év (a 2007 és 2010 közötti pénzügyi évek) tekintetében éves
jelentésében közli a tranzakciók független, éves, véletlenszerű mintája
alapján mért becsült hibaarányát. A Számvevőszék a
legvalószínűbb hibaarányt (a 2007-es és a 2009-es pénzügyi évben)
2–5 % közötti értékre, a 2008-as pénzügyi évben pedig 2 %-nál
kevesebbre becsülte. A 2010. pénzügyi évre vonatkozóan közzétett hibaarány
2,3 % volt. A Számvevőszék következtetése szerint a felügyeleti és
kontrollrendszerek részben eredményesen biztosítják a kifizetések
szabályszerűségét.
A
Számvevőszék éves ellenőrzési tevékenysége során jellemzően kisméretű
mintát használ (a 2010. pénzügyi évben 12 kifizetést vizsgáltak, amelyek a
környezetvédelem, a tengeri ügyek és halászat, valamint az egészségügy és
fogyasztóvédelem területeit érintették). A HOPE és az EHA
vonatkozásában kevés hibáról érkezett jelentés. A HOPE egyáltalán nem szerepelt
a Számvevőszék által a 2006. és a 2007. pénzügyi év tekintetében vizsgált
mintában.
Amennyiben
tendenciák fedezhetők fel a hibaarányok terén, az elmúlt három évben
feltárt leggyakoribb hibatípusok a közzétételi szabályok megszegése (41 %
– de egy esetben sem volt pénzügyi vonzata) és a nem támogatható
költségkategóriák finanszírozása (30 %) voltak, beleértve többek között a
nem támogatható alvállalkozói költségeket és egy, a támogathatósági
határidőn túlnyúló, késedelmesen végrehajtott projekt költségeit. A fennmaradó esetek az egyéb (nem számszerűsíthető)
szabálysértés kategóriájába tartoznak.
Az
összes számszerűsíthető hiba a támogathatósággal függ össze.
I. MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS
1. Az 1994–1999 közötti programozási időszak (lezárult)
E
programozási időszak vonatkozásában az általános hibaarány a 2010 végéig –
az összes program lezárulásáig – előírt halmozott pénzügyi korrekciók
alapján határozható meg (99 millió EUR, azaz a kiutalt összeg
3,88 %-a).
2. A 2000–2006 közötti programozási időszak (HOPE)
A
programok lezárása folyamatban van; e programozási időszak vonatkozásában
az általános hibaarány a legjobban a program rendes működési évei (azaz a
2005-től kezdődő időszak) figyelembevételével
becsülhető meg. Ennek alapján a HOPE esetében (a
projektek részletes tesztelése, a rendszerellenőrzések és az esetleges
átalányalapú korrekciók alapján megállapított hibák összesítéseként
kiszámított) éves hibaarány jellemzően az egyes években folyósított
kifizetések 1 %-a körül volt.
Mindezekre
tekintettel a programozási időszak általános hibaarányának becsült értéke
2 % körüli.
3. A 2007–2013 közötti programozási időszak (EHA)
A
jelenleg rendelkezésre álló ellenőrzési bizonyítékok alapján a hibaarány
2 % alatti. 2009 esetében az éves ellenőrzési
jelentések, a 2b. és a 3. kategória szerinti programokra vonatkozó tagállami és
más főigazgatósági jelentések elemzése alapján a vitatható összeg
legfeljebb az év során folyósított összes kifizetés 1,18 %-a volt. A
2010-re vonatkozó számadat 1,44 %.
II. KÖZVETLEN IRÁNYÍTÁS
A
hibaarányokat több év viszonylatában is meg kell vizsgálni, mivel egy adott
évben a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság több év bejelentett és
kifizetett kiadásait ellenőrzi. A korábbi évekre
vonatkozóan – a 2006., 2007., 2008. és 2009. évi utólagos ellenőrzések
során – közzétett hibaarányok figyelembevétele esetén az adatgyűjtési
programok, illetve a felügyeleti és ellenőrzési programok mintáinak
többéves hibaaránya sorrendben 1,89 %, illetve 4,33 % volt (az
utólagos ellenőrzések során feltárt, támogatásra nem jogosult összegek a
ténylegesen utólagosan ellenőrzött pénzügyi tranzakciók mennyiségével
összevetve).
A
piacokra és a legkülső régiókra vonatkozó program esetében sem 2010-ben,
sem az azt megelőző években nem tártak fel támogatásra nem jogosult
kiadásokat.

5.2.2.
Tervezett ellenőrzési mód(ok)

I. MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS
Az
ETHA pénzügyi eszközt támogató ellenőrzési mechanizmusok 2013 után
jelentősen megváltoznak. A tagállamok különösen három
szervet lesznek kötelesek kijelölni.
1. Irányító hatóság
A
programvégrehajtás felügyeletéért elsődlegesen az irányító hatóság lesz
felelős; a tagállamoknak kell eldönteniük, hogy azzal érhetnek-e el
megtakarításokat, ha azokat a szerveket veszik igénybe, amelyek jelenleg az EHA
esetében ellátják ezt a feladatkört, vagy azzal, ha a feladatokat egy másik
alap irányító hatóságára bízzák. Tekintet nélkül arra,
hogy milyen típusú és hatókörű ellenőrzéseket végez (erről
minden tagállam önállóan rendelkezik), az irányító hatóság fő
ellenőrzési feladata annak biztosítása, hogy a (kifizetésért végső
felelősséget viselő) kifizető ügynökség a kifizetések
engedélyezése előtt minden szükséges információt megkapjon, különösen a
finanszírozásra kiválasztott műveletekkel kapcsolatban működtetett
eljárásokról és a végrehajtott ellenőrzésekről.
2. Kifizető ügynökség
A
kifizető ügynökségnek teljesítenie kell bizonyos akkreditációs
kritériumokat (a 885/2006/EK bizottsági rendelet I. melléklete bemutatja
az eredményes irányítási és ellenőrzési rendszer összetevőit). Ennek hiányában visszavonható tőle a tagállam általi
akkreditáció, így elveszítheti azt a lehetőségét, hogy uniós
pénzeszközökből történő visszatérítéseket kérelmezzen a Bizottságtól.
A kifizető ügynökség feladatait – a kifizetések kivételével – átruházhatja,
mindamellett végső soron felelősséget visel azok megfelelő
végrehajtásáért.
A
számlaelszámolás tekintetében a kifizető ügynökség felelős az éves
beszámolóban foglalt információk összeállításáért. Ennek
tartalmaznia kell a kifizető ügynökség vezetőségének megbízhatósági
nyilatkozatát, amely igazolja az éves beszámoló hiánytalanságát, pontosságát és
hitelességét, a belső ellenőrzési rendszerek megfelelő
működését, a mögöttes tranzakciók jog- és szabályszerűségét, valamint
a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének betartását. Emellett
tartalmaznia kell egy minden végrehajtott, rendelkezésre álló ellenőrzést
összefoglaló jelentést, amely tartalmazza a rendszeres és visszatérő hibák
elemzését, valamint a végrehajtott vagy tervezett korrekciós intézkedéseket is.
3. Tanúsító szerv
A
tanúsító szervnek a kifizető ügynökségtől és az akkreditáló
hatóságtól függetlenül kell működnie, és szakmailag alkalmasnak kell
lennie a feladatra (elvárás vele szemben, hogy a nemzetközi ellenőrzési
standardokat kövesse). Ahogyan jelenleg a közös
agrárpolitika (KAP) keretében is történik, a tanúsító szerv a kifizető
ügynökség elszámolásainak éves ellenőrzéséért felel majd. A tanúsító szerv
köteles jelentést készíteni a megállapításairól, és (tanúsítvány formájában)
ellenőrzési jelentést köteles kiadni a kifizető ügynökség
elszámolásainak valódiságáról, teljességéről és pontosságáról, valamint
véleményt kibocsátani az előző bekezdésben említett területekre
kiterjedő vezetői megbízhatósági nyilatkozatról.
Az
éves számlaelszámolási rendszer bevezetése feltehetőleg arra fogja
ösztönözni a nemzeti és regionális hatóságokat, hogy a Bizottság felé
teljesítendő éves számlaigazolás céljából időben végezzék el a
minőségellenőrzéseket. Ez a jelenlegi pénzügyi
irányítási rendelkezések megerősítését jelenti, és fokozottan biztosítja,
hogy a szabálytalan kiadásokat ne csak a programozási időszak végén, hanem
évente kizárják az elszámolásokból.
Ez
a becslés azonban attól függ, hogy a Bizottság és a tagállamok hogyan tudják
kezelni a fent körvonalazott fő kockázatokat.
II. A MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁSRA ALKALMAZANDÓ BIZOTTSÁGI ELLENŐRZÉSI
MÓDSZEREK
A kifizetések megszakítása és felfüggesztése
Az
átruházott felhatalmazással rendelkező engedélyező tisztviselő
az időközi kifizetés iránti kérelem esetében legfeljebb kilenc hónapra
felfüggesztheti a kifizetési határidőt, ha a tagállam elmulasztja az uniós
szabályok betartását. A súlyosabb tagállami
kötelezettségszegések kezelése a kifizetések felfüggesztésével történik,
amelyet mindaddig nem oldanak fel, amíg a tagállam nem tudja bizonyítani, hogy
megtette a megfelelő korrekciós intézkedést. Szélsőséges esetekben a
programhoz biztosított közösségi hozzájárulás törlésére kerülhet sor.
Pénzügyi korrekciók
Bár
elsődlegesen a tagállam felelős a szabálytalan kifizetések
feltárásáért és visszafizettetéséért, valamint a pénzügyi korrekciók
elvégzéséért, a Bizottság előírhat pontosan meghatározott vagy
átalányalapú korrekciókat. A Bizottságnak figyelembe kell
vennie a szabálytalanságok jellegét és súlyosságát, és értékelnie kell a
hiányosságok pénzügyi hatását.
III. A KÖZVETLEN IRÁNYÍTÁSRA ALKALMAZANDÓ BIZOTTSÁGI ELLENŐRZÉSI
MÓDSZEREK
A
jóváhagyást megelőzően a Bizottság minden programot ellenőriz az
alkalmazandó jogszabályoknak való megfelelésnek és a javasolt kiadások
támogathatóságának biztosítása érdekében.
Az
operatív szolgálatok a támogathatóság és a következetesség szempontjából minden
kiadási nyilatkozatot összevetnek a finanszírozásról szóló bizottsági
határozattal és a vonatkozó programmal.
Az
előirányzatok vagy a kifizetések engedélyezése előtt – a
visszatérítési kérelmek támogathatóságának biztosítása érdekében – a
továbbított adatok ellenőrzése, valamint a kifizetést igazoló bizonyíték
alapján sor kerül a tranzakciók előzetes vizsgálatára.
A
szabálytalanságok megakadályozása érdekében a Bizottság helyszíni
ellenőrzések formájában megvalósított nyomon követés keretében
ellenőrzi a programok tényleges végrehajtását és vizsgálja meg a költségek
támogathatóságát azok kifizetése előtt.
Az
irányító hatóság a programvégrehajtás felügyeletéért lesz felelős; a
tagállamoknak kell eldönteniük,
A
főigazgatóság a pénzügyi tranzakciók előzetes ellenőrzései
mellett a közbeszerzésekkel és a támogatásokkal kapcsolatos dokumentumok és
eljárások 100 %-os előzetes vizsgálatát is biztosítja.
A
pályázati és támogatás-odaítélési eljárások irányítása decentralizált, azt a
főigazgatóság operatív vizsgálatért felelős operatív szervezeti
egységei látják el. További független vizsgálatot végez központi szinten a
költségvetésért felelős szervezeti egység, amely az eljárás teljes
időtartama alatt ellenőrzéseket végez: felülvizsgálja
például a pályázati/ajánlattételi felhívásokra vonatkozó előírások
tervezetét, a pályázati/ajánlattételi felhívásokat, a szerződési
hirdetményeket, a kiértékelésről és az odaítélésről szóló
jelentéseket, az odaítélésről szóló határozatokat és a
szerződéseket/megállapodásokat. A közzétételben meghatározott felső
határértéket meghaladó összes közbeszerzési eljárást egy független tanácsadó
bizottság (a közbeszerzéseket vizsgáló csoport) is megvizsgálja, és tanácsot ad
az átruházott felhatalmazással rendelkező engedélyező
tisztviselőknek az eljárások jogszerűségével és
szabályszerűségével kapcsolatban.
IV. AZ ETHA KERETÉBE TARTOZÓ ÖSSZES KIADÁSRA ALKALMAZANDÓ BIZOTTSÁGI
ELLENŐRZÉSI MÓDSZEREK
A
főigazgatóság valamennyi pénzügyi tranzakciója előzetes operatív és
pénzügyi vizsgálat tárgyát képezi.
A Bizottság által végzett ellenőrzések
A
végrehajtási időszak során a Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság
utólagos ellenőrzésért felelős részlege rendszerellenőrzéseket
és tételes teszteléseket végez, hogy meggyőződjön a rendszerek
eredményes működéséről, továbbá felkéri a tagállamokat esetleges
rendszerbeli hiányosságaik pótlására és a feltárt szabálytalan kiadások korrigálására. A Bizottság mindezek megerősítéséhez a saját ellenőrzéseinek
eredményeit és a nemzeti ellenőrző hatóság eredményeit használja fel.
Az ellenőrzések kiválasztása kockázatelemzés alapján történik.
V. AZ ELLENŐRZÉSEK KÖLTSÉGE ÉS KÖLTSÉGHATÉKONYSÁGA
A
Tengerügyi és Halászati Főigazgatóság közvetlen, naprakész információt
kért erről a kérdésről attól a 15 tagállamtól, amelyek együttesen az
EHA-ból folyósított kiadások 93 %-át használják fel. A
főigazgatóság arra kérte a tagállamokat, hogy becsüljék meg az EHA által
finanszírozott intézkedések ellenőrzésével kapcsolatban 2010-ben felmerült
költségeket. A minta a Költségvetési Főigazgatóság által ajánlott
ellenőrzési intenzitást szemlélteti.
A
javaslat kidolgozásának időpontjában még tart az eddig kapott információk
elemzése, és néhány tagállamnak még választ kell adnia. Túl
korai még annak eldöntése, hogy az EHA-ellenőrzésekkel összefüggésben a
tagállamoknál felmerülő költségek összhangban vannak-e a Regionális
Politikai Főigazgatóság által közölt eredményekkel: „Az ellenőrzéssel
összefüggő feladatok költsége (nemzeti és regionális szinten, a Bizottság
költségét nem számítva) a becslések szerint a 2007 és 2013 közötti
időszakra nyújtott támogatások teljes összegének mintegy 2 %-át teszi majd
ki.”[48]
Valószínű,
hogy a következő programozási időszakban a hibaarányok és az
ellenőrzési költségek összességében nagyjából hasonlóak maradnak az EHA
esetében tapasztaltakhoz. Az alábbiak növelhetik
az ellenőrzés költségeit:
– a hajóselejtezésért és a tevékenységek ideiglenes megszüntetéséért
nyújtott ellentételezés eltörlése: viszonylag
egyszerűen igazgatható és ellenőrizhető, és kevés terhet ró a
kedvezményezettekre. Az új programozási időszakban nincsen
egyenértékű intézkedés; az új intézkedésekhez kapcsolódó ellenőrzési
költségek és hibaarányok eleinte magasabbak lehetnek, amíg a tagállamok és a
kedvezményezettek alkalmazkodnak az új szabályokhoz.
Az
alábbiak várhatóan csökkenteni fogják az ellenőrzés költségeit:
– átalányösszegek/egyszerűsített költségek: nem követelmény a felmerülő költségek okiratokkal történő
igazolása, ezért:
•        kevesebb
ellenőrzést igényel,
•        alacsonyabb
hibaarányt eredményez, mivel kizárja a támogathatóság igazolásával
összefüggő problémákat,
•        a
kedvezményezetteknek nem kell hosszú időn át megőrizniük a
dokumentumokat, ami szintén csökkenti terheiket (valószínűleg kevesebb
ellenőrzés lesz szükséges);
– a társfinanszírozási arány és az intenzitás meghatározására szolgáló
rendszer egyszerűsítése: egyszerűbb
alkalmazás és ellenőrzés.
•        az
összes régióra egységesen alkalmazandó 75 %-os társfinanszírozási arány[49] a
jelenleg használt három helyett;
•        egységesen
50 %-ban meghatározott támogatásintenzitás[50] a
jelenleg használt 24 féle helyett.
Ezen
túlmenően amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy az EMGA és az ERFA
keretébe tartozó kifizetéseknek a KAP keretében történő folyósítására már
akkreditált kifizető ügynökségeket és a meglévő tanúsító szerveket
veszik igénybe, a közös rendszer miatt csökkentett adminisztratív költségekkel
számolhatnak.

5.3.
A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére
vonatkozó intézkedések a megosztott irányítás keretében

Tüntesse fel a
meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.
A
strukturális alapokkal foglalkozó szolgálatok az OLAF-fal együttműködve
kidolgoztak egy közös csalásmegelőzési stratégiát, amely a Bizottságon
belül és a tagállamok közreműködésével végrehajtandó intézkedéssorozatot
irányoz elő a megosztott irányítás keretébe tartozó strukturális
intézkedésekkel kapcsolatos csalások megelőzésére.
A
csalás elleni stratégiáról szóló, 2011. június 24-i bizottsági közlemény
(COM(2011) 376 végleges) üdvözli a bevált gyakorlatot előmozdító
jelenlegi stratégiát, és ahhoz kiegészítő intézkedések bevezetését
tervezi, amelyek közül a legfontosabb, hogy a Bizottságnak a 2014–2020 közötti
időszakra vonatkozó rendeletekről szóló javaslata a tagállamokat
hatékony és a csalással kapcsolatosan feltárt kockázatokkal arányos
csalásmegelőzési stratégiák bevezetésére kéri fel.
A
Bizottság jelenlegi javaslata kifejezett követelményként írja elő a 86.
cikk (4) bekezdésének c) pontja alapján az említett stratégiák bevezetését. Ez a tagállamokban az alapok kezelésében és ellenőrzésében részt
vevő szervek körében még inkább megerősíti a csalással kapcsolatos
éberséget, és ezáltal csökkenti a csalással kapcsolatos kockázatokat. A
rendeletjavaslat előírja a tagállamok számára, hogy a feltárt kockázatok
figyelembevételével vezessenek be eredményes és arányos csalás elleni
intézkedéseket.

6.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
6.1.
A kiadások a többéves pénzügyi keret mely
fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

·    Jelenlegi költségvetési kiadási tételek
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
Megosztott irányítás keretében
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel
 Szám [Megnevezés………………………………] || diff./nem diff.([51]) || EFTA-országokból[52] || tagjelölt országokból[53]   || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
 2. FEJEZET: Fenntartható növekedés – természeti erőforrások || 11.02: Halászati piacok 11.06: Európai Halászati Alap (EHA) 11.07 01: Az élővízi erőforrások védelme, kezelése és kiaknázása 11.08: A közös halászati politika ellenőrzése és végrehajtása || diff. || NEM || NEM || NEM || NEM
Közvetlen irányítás keretében
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Részvétel
 Szám [Megnevezés………………………………] || diff./nem diff.([54]) || EFTA-országokból[55] || tagjelölt országokból[56]   || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
 2. FEJEZET: Fenntartható növekedés – természeti erőforrások || 11 01.: A „Tengerügyek és halászat” szakpolitikai területtel kapcsolatos igazgatási kiadások 11 02.: Halászati piacok 11 03 03.: Új nemzetközi halászati szervezetekkel és nemzetközi szervezetekhez való egyéb nem kötelező hozzájárulásokkal kapcsolatos előkészítő munka 11 04.: A közös halászati politika irányítása 11 06 11.: Európai Halászati Alap (EHA) – Technikai segítségnyújtás 11 07 02.: Az élővízi erőforrások védelme, kezelése és kiaknázása 11 08.: A közös halászati politika ellenőrzése és végrehajtása 11 09.: Tengerpolitika || diff. || NEM || NEM || NEM || NEM

6.2.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
6.2.1.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 2 || Fenntartható növekedés – természeti erőforrások
 Főigazgatóság: MARE ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 vagy azután || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma Megosztott irányítás || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 732 || 748 || 768 || 787 || 812 || 828 || 845 ||   ||   ||   || 5 520
 Kifizetési előirányzatok (indikatív) || (2) || 220,8 || 441,6 || 662,4 || 662,4 || 662,4 || 662,4 || 662,4 || 662,4 || 607,2 || 276 || 5 520
 Költségvetési tétel száma Közvetlen irányítás || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) || 115 || 129 || 140 || 142 || 145 || 149 || 155 ||   ||   ||   || 975
 Kifizetési előirányzatok (indikatív) || (2a) || 28,75 || 89,75 || 128,25 || 137,75 || 142,25 || 145,25 || 149,5 || 114,75 || 38,75 ||   || 975
 Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[57] TECHNIKAI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma 11 01 04 01 – 11 01 04 02 – 11 01 04 03 – 11 01 04 04 – 11 01 04 05 – 11 01 04 06 – 11 01 04 07 – 11 01 04 08 – 11 06 11. ||   || (3) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 11 || 11 ||   ||   ||   || 72
 Előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 857 || 887 || 918 || 939 || 967 || 988 || 1 011 ||   ||   ||   || 6567
 Kifizetési előirányzatok (indikatív) || =2+2a +3 || 259,55 || 541,35 || 800,65 || 810,15 || 814,65 || 818,65 || 822,9 || 777,15 || 645,95 || 276 || 6 567
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 847 || 877 || 908 || 929 || 957 || 977 || 1000 ||   ||   ||   || 6 495
 Kifizetési előirányzatok (indikatív) || (5) || 249,55 || 531,35 || 790,65 || 800,15 || 804,65 || 807,65 || 811,9 || 777,15 || 645,95 || 276 || 6 495
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || 11 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 11 || 11 ||   ||   ||
 Az ETHA-hoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+6 || 857 || 887 || 918 || 939 || 967 || 988 || 1011 ||   ||   ||   || 6 567*
 Kifizetési előirányzatok (indikatív) || =5+6 || 259,99 || 541,35 || 800,65 || 810,15 || 814,65 || 818,65 || 822,9 || 777,15 || 645,95 || 276 || 6 567*
* Az ETHA számára előirányzott összegen
felül egy keretet irányoztak elő a fenntartható halászati megállapodások,
valamint az – alap jogi aktussal rendelkező – nemzetközi szervezetekben és
a regionális halászati gazdálkodási szervezetekben való uniós tagság
fedezésére. A keret mindkét fellépésre 968 millió EUR
összegre rúg, amelyet az alábbiak szerint kell elosztani:
 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN
 146 || 141 || 136 || 136 || 136 || 137 || 136 || 968
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások”
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || 2021. év || 2022. év ||  2023 vagy azután || ÖSSZESEN
 Főigazgatóság: MARE ||
  Humánerőforrás || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 11,432 ||   ||   ||   || 80,024
  Egyéb igazgatási kiadások || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 3,260 ||   ||   ||   || 22,820
 TENGERÜGYI ÉS HALÁSZATI FŐIGAZGATÓSÁG ÖSSZESEN || Előirányzatok || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 ||   ||   ||   || 102,844
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 ||   ||   ||   || 102,844
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || 2021. év || 2022. év || 2023 vagy azután || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 871,692 || 901,692 || 932,692 || 953,692 || 981,692 || 1 002,692 || 1 025,692 ||   ||   ||   || 6 669,844
 Kifizetési előirányzatok || 274,242 || 556,042 || 815,342 || 824,842 || 829,342 || 833,342 || 837,592 || 777,15 || 645,95 || 276 || 6 669,844

6.2.2.
Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült
hatás

–
¨        A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív
előirányzatok felhasználását.
–
¨        A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív előirányzatok
felhasználását vonja maga után:
Míg a stratégiai prioritások meghatározása uniós
szinten történik, a közös kimeneti mutatók meghatározására a tagállamokkal
együttműködésben kerül sor. Az említett mutatókhoz kapcsolódó
számszerűsített célok csak akkor derülnek ki, ha a tagállamok által
benyújtott operatív programokat a Bizottság elfogadja. Ezért
a teljesítésekre vonatkozó célok nem tüntethetők fel 2013/2014 előtt.
A megosztott irányítás keretébe
tartozó konkrét célkitűzés
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év            2019. év            2020. év   || ÖSSZESEN
 TELJESÍTÉSEK
 Teljesítések típusa[58] || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség
 KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[59]… •               Az innováció és a tudástranszfer támogatása •               A halászat és különösen a kisüzemi part menti flotta versenyképességének és életképességének javítása •               Új szakmai készségek fejlesztése •               A halászati termékek piacának jobb szervezése •               Az innováció és a tudástranszfer támogatása •               Az akvakultúra-ágazati vállalkozások és különösen a kkv-k versenyképességének és életképességének javítása •               Új szakmai készségek fejlesztése •               Az akvakultúra-termékek piacának jobb szervezése •               A halászat tengeri környezetre gyakorolt hatásának csökkentése •               A tengeri biológiai sokféleség és a tengeri ökoszisztémák védelme és helyreállítása a fenntartható halászat keretében •               A fenntartható halászati gazdálkodásra vonatkozó tudományos ismeretek és adatgyűjtés fokozott biztosítása •               Ellenőrzés révén megvalósuló jobb szabálykövetés •               Az akvakultúrától függő ökoszisztémák javítása és az erőforrás-hatékony akvakultúra előmozdítása •               Az akvakultúra környezetre gyakorolt hatásának csökkentése •               A gazdasági növekedés, a társadalmi befogadás és a munkahelyteremtés előmozdítása a halászattól és az akvakultúrától függő part menti és szárazföldi közösségekben •               A halászati tevékenységek más a tengeri gazdaság más ágazatai felé történő diverzifikálása és a tengeri gazdaság növekedése
 – Teljesítés Később kerül meghatározásra ||   ||   ||   || 731 ||   || 746 ||   || 766 ||   || 785 ||   || 809 ||   || 826 ||   || 843 ||   || 5 506
 A konkrét célkitűzés részösszege ||   || 731 ||   || 746 ||   || 766 ||   || 785 ||   || 809 ||   || 826 ||   || 843 ||   || 5 506
 ÖSSZKÖLTSÉG ||   || 731 ||   || 746 ||   || 766 ||   || 785 ||   || 809 ||   || 826 ||   || 843 ||   || 5 506
A közvetlen irányítás keretébe
tartozó konkrét célkitűzések
Ellenőrzés
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 TELJESÍTÉSEK
 Teljesítések típusa[60]   || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség
 KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[61]…   || Ellenőrzés révén megvalósuló jobb szabálykövetés
 Valamely földrajzi területen közös (azaz több ország által működtetett) ellenőrző hajók használatának előmozdítása || A tagállamok által közösen vásárolt hajók száma || 6,25 (a 7 812 EUR teljes ár 80 %-a) || 4 || 25 || 2 || 12,5 || 4 || 25 || 2 || 12,5 || 2 || 12,5 || 2 || 12,5 || 2 || 12,5 || 18 || 112,5
 Valamely földrajzi területen közös (azaz több ország által működtetett) ellenőrző helikopterek használatának előmozdítása || A tagállamok által közösen vásárolt helikopterek száma || 12,5 (a 15 625 EUR teljes ár 80 %-a) ||   ||   || 1 || 12,5 ||   ||   || 1 || 12,5 || 1 || 12,5 ||   ||   ||   ||   || 3 || 37,5
 Valamely földrajzi területen közös (azaz több ország által működtetett) ellenőrző repülőgépek használatának előmozdítása || A tagállamok által közösen vásárolt repülőgépek száma || 13,5 (a 16 875 EUR teljes ár 80 %-a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 13,5 || 1 || 13,5 || 2 || 27
 – Teljesítés || A tagállamok által közösen végzett vizsgálatok || nincs adat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A KHP szabályainak végrehajtását biztosító feladatok || A Bizottság felügyelői által végzett vizsgálatok, ellenőrzések és felülvizsgálatok száma || 6,667 || 150 || 1   || 150 || 1   || 150 || 1   || 150 || 1   || 150 || 1   || 150 || 1   || 150 || 1   || 1050 || 7
 Halászati csoportok szakértőinek értekezletei a KHP szabályai végrehajtásának biztosítása érdekében || A halászati csoportok szakértői csoportértekezleteinek száma || 0,017 || 30 || 0,5 || 30 || 0,5 || 30 || 0,5 || 30 || 0,5 || 30 || 0,5 || 30 || 0,5 || 30 || 0,5 || 210 || 3,5
 – Teljesítés || Informatikai alkalmazások kifejlesztése a vizsgálatok és az ellenőrzések támogatására || nincs adat ||   || 1,5 ||   || 1,5 ||   || 1,5 ||   || 1,5 ||   || 1,5 ||   || 1,5 ||   || 1,5 ||   || 10,5
 A konkrét célkitűzés részösszege ||   || 28 ||   || 28 ||   || 28 ||   || 28 ||   || 28 ||   || 29 ||   || 29 ||   || 198
Halászati
piac
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 TELJESÍTÉSEK
 Teljesítések típusa[62]   || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség
 KONKRÉT CÉLKITŰZÉS Az iparági szereplők támogatása a megfelelőbb termeléstervezés és értékesítés kialakításában, valamint a közigazgatási szervek támogatása a piaci helyzet jobb megértésében és – a piacra vonatkozó folyamatos, megbízható és könnyen hozzáférhető információk révén – a vonatkozó politika irányításában.[63]…
 – Teljesítés   || A politikai döntéshozók tájékoztatása || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 35
 A konkrét célkitűzés részösszege ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 35
 ÖSSZKÖLTSÉG ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 35
Tudományos tanácsadás
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || Összesen
 TELJESÍTÉSEK
 Teljesítések típusa[64]   || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség ||   || Összköltség
 KONKRÉT CÉLKITŰZÉS A KHP keretébe tartozó rendeletjavaslatokat és a kapcsolódó tagállami intézkedéseket alátámasztó tudományos és gazdasági alapú tanácsadás igénybevétele ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KHP-vonatkozású tanulmányok || Kutatási és tanácsadási jelentések ||   || * || 1,688   || * || 1,739 || * || 1,791 || * || 1,845 || * || 1,9 || * || 1,957 || * || 2,016 || * || 12,936
 A HTMGB üléseinek a Közös Kutatóközpont általi támogatása || logisztikai támogatás ||   || 27 || 1 126 || 27 || 1 159 || 27 || 1 194 || 27 || 1 23 || 27 || 1 267 || 27 || 1 305 || 27 || 1 344 || 189 || 8 625
 HTMGB művelet || szakértői juttatások ||   || * || 1 013 || * || 1 043 || * || 1 075 || * || 1 107 || * || 1 14 || * || 1 174 || * || 1 21 || * || 7 762
 Halállományokra és ökoszisztémákra vonatkozó tanácsadás || adatbázisok és szakértelem ||   || * || 1 688 || * || 1 739 || * || 1 791 || * || 1 845 || * || 1 9 || * || 1 957 || * || 2 016 || * || 12 936
 Tudományos partnerségek || tanulmányi projektek ||   || * || 2 251 || * || 2 319 || * || 2 388 || * || 2 46 || * || 2 534 || * || 2 61 || * || 2 688 || * || 17 25
 Ökoszisztéma- és gazdasági tanácsadás || tanácsadási jelentések ||   || * || 1 234 || * || 5 001 || * || 4 761 || * || 6 513 || * || 6 259 || * || 5 997 || * || 6 726 || * || 36 491
 A konkrét célkitűzés részösszege ||   || 9 ||   || 13 ||   || 13 ||   || 15 ||   || 15 ||   || 15 ||   || 16 ||   || 96
 ÖSSZKÖLTSÉG ||   || 9 ||   || 13 ||   || 13 ||   || 15 ||   || 15 ||   || 15 ||   || 16 ||   || 96
Regionális adatgyűjtés, tanulmányok és
tudományos tanácsadás
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 TELJESÍTÉSEK
 Teljesítések típusa[65]   || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség
 KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[66]: adatgyűjtés, regionális együttműködés   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Teljesítés || Regionális adatbázisok || 0,5 || 2 || 1 || 2 || 1 || 2 || 1 || 2 || 1 || 2 || 1 || 2 || 1 || 2 || 1 || 14 || 7
 – Teljesítés || Regionális koordinációs projektek || 0,5 || 2 || 1 || 6 || 3 || 6 || 3 || 6 || 3 || 4 || 2 || 4 || 2 || 8 || 4 || 36 || 18
 A konkrét célkitűzés részösszege || 4 || 2 || 8 || 4 || 8 || 4 || 8 || 4 || 6 || 3 || 6 || 3 || 10 || 5 || 50 || 25
 KONKRÉT CÉLKITŰZÉS Tanulmányok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Teljesítés || Tanulmányok || 0,5 || 10 || 5 || 10 || 5 || 10 || 5 || 10 || 5 || 12 || 6 || 12 || 6 || 14 || 7 || 78 || 39
 A konkrét célkitűzés részösszege || 10 || 5 || 10 || 5 || 10 || 5 || 10 || 5 || 12 || 6 || 12 || 6 || 14 || 7 || 78 || 39
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZKÖLTSÉG ||   || 7 ||   || 9 ||   || 9 ||   || 9 ||   || 9 ||   || 9 ||   || 12 ||   || 64
Irányítás
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ÖSSZESEN
 TELJESÍTÉSEK
 Teljesítések típusa[67]   || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség
 KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[68]: a KHP irányítása   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Teljesítés: Tanácsadó testületek || Szolgáltatások || 0,33 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 21
 – Teljesítés: Tájékoztatás, kommunikáció, a Bizottság szakértőkkel/érdekeltekkel rendezett találkozói || Termékek || 0,1 || 40 || 4 || 40 || 4 || 50 || 5 || 50 || 5 || 50 || 5 || 60 || 6 || 60 || 6 || 350 || 35
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A konkrét célkitűzés részösszege || 49 || 7 || 49 || 7 || 59 || 8 || 59 || 8 || 59 || 8 || 69 || 9 || 69 || 9 || 359 || 56
 ÖSSZKÖLTSÉG || 49 || 7 || 49 || 7 || 59 || 8 || 59 || 8 || 59 || 8 || 69 || 9 || 69 || 9 || 359 || 56
Integrált tengerpolitika
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket ||   ||   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || ÖSSZESEN
   || év || év || év || év || év || év || év
  || TELJESÍTÉSEK
   || Teljesítések típusa[1] || Átlagos költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Össz-
   || költség
 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: az integrált tengerpolitikai irányítás előmozdítása helyi, regionális, nemzeti szinten, a tengeri medencék szintjén, uniós és nemzetközi szinten ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Teljesítés: a tengerügyek integrált megközelítését támogató intézkedések a tagállamokban és az európai tengerek medencéjében ||   ||  3,01 ||   ||  3,33 ||   ||  3,93 ||   ||  3,93 ||   ||  4,06 ||   ||  4,06 ||   ||  4,25 ||   ||  26,57
 Teljesítés: számos kétoldalú és regionális keret, értekezletek a kulcsfontosságú érdekeltekkel, a nemzetközi tengerügyi együttműködés javulása ||   ||  0,16 ||   ||  0,17 ||   ||  0,21 ||   ||  0,21 ||   ||  0,21 ||   ||  0,21 ||   ||  0,22 ||   ||  1,39
 1. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||  3,17 ||   ||  3,50 ||   ||  4,14 ||   ||  4,14 ||   ||  4,27 ||   ||  4,27 ||   ||  4,47 ||   ||  27,96
 2. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: a különböző tengeri ágazatok és/vagy ágazati politikák számára kölcsönösen előnyös ágazatközi intézkedések kidolgozása ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Teljesítés: a tengeri területrendezés megvalósítását támogató intézkedések a tagállamokban és az európai tengerek medencéjében ||   ||  1,76 ||   ||  2,50 ||   ||  3,99 ||   ||  3,99 ||   ||  4,28 ||   ||  4,28 ||   ||  4,73 ||   ||  25,53
 Teljesítés: a közös információmegosztási környezethez csatlakoztatott tengerügyi hatóságok száma ||   ||  11,34 ||   ||  12,50 ||   ||  14,81 ||   ||  14,81 ||   ||  15,28 ||   ||  15,28 ||   ||  15,98 ||   ||  100,00
 Teljesítés: az európai tengeri megfigyelési és adathálózaton keresztül összegyűjtött adatok letöltésének száma ||   ||  23,82 ||   ||  26,25 ||   ||  31,11 ||   ||  31,11 ||   ||  32,09 ||   ||  32,09 ||   ||  33,54 ||   ||  210,01
 A 2. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||  36,92 ||   ||  41,25 ||   ||  49,91 ||   ||  49,91 ||   ||  51,65 ||   ||  51,65 ||   ||  54,25 ||   ||  335,54
 3. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: a tengeri ágazatokon belüli fenntartható növekedés, foglalkoztatás és innováció támogatása ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Teljesítés: a közvetlen támogatásban részesülő, kiválasztott projektek száma ||   ||  2,27 ||   ||  2,51 ||   ||  2,96 ||   ||  2,96 ||   ||  3,05 ||   ||  3,05 ||   ||  3,20 ||   ||  20,00
 Teljesítés: az uniós, nemzeti és regionális szintű figyelemfelkeltési és ismeretterjesztési intézkedések száma ||   ||  1,13 ||   ||  1,25 ||   ||  1,48 ||   ||  1,48 ||   ||  1,53 ||   ||  1,53 ||   ||  1,60 ||   ||  10,00
 A 3. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||  3,40 ||   ||  3,76 ||   ||  4,44 ||   ||  4,44 ||   ||  4,58 ||   ||  4,58 ||   ||  4,80 ||   ||  30,00
 4. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: A tengeri környezet védelme, a tengeri és part menti erőforrások fenntartható felhasználása ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Teljesítés: A tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv végrehajtását támogató fellépések. ||   ||   ||  5,50 ||   ||  5,50 ||   ||  5,50 ||   ||  5,50 ||   ||  5,50 ||   ||  5,50 ||   ||  5,50 ||   ||  38,50
 ÖSSZKÖLTSÉG ||   ||  49 ||   || 54 ||   || 64 ||   || 64 ||   || 66 ||   || 66 ||   || 69 ||   || 432
Regionális halászati gazdálkodási
szervezetek – önkéntes hozzájárulások
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 TELJESÍTÉSEK
 Teljesítés típusa[69] || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség
 KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[70]…   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Teljesítés || Új nemzetközi halászati szervezetekkel és nemzetközi szervezetekhez való egyéb nem kötelező hozzájárulásokkal kapcsolatos előkészítő munka ||   || 18 || 10 || 18 || 13 || 18 || 13 || 18 || 13 || 18 || 14 || 18 || 16 || 18 || 15 || 126 || 94
 ÖSSZKÖLTSÉG || 32 || 16 || 32 || 19 || 32 || 19 || 32 || 19 || 32 || 20 || 32 || 23 || 32 || 21 || 224 || 137

6.2.3.
Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt
becsült hatás
6.2.3.1.
Összegzés

–
¨        A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási
előirányzatok felhasználását.
–
¨        A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási
előirányzatok felhasználását vonja maga után:
millió EUR (három
tizedesjegyig)
   || 2014. év   || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 11,432 || 80,024
 Egyéb igazgatási kiadások || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 3,260 || 22,820
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 14,692 || 102,844
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE[71] nem tartozó előirányzatok   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás || 1,724 || 1,724 || 1,724 || 1,724 || 1,724 || 1,724 || 1,724 || 12,068
 Egyéb igazgatási kiadások || 8,276 || 8,276 || 8,276 || 8,276 || 8,276 || 9,276 || 9,276 || 59,932
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE nem tartozó előirányzatok részösszege || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 11 || 11 || 72
 ÖSSZESEN || 24,692 || 24,692 || 24,692 || 24,692 || 24,692 || 25,692 || 25,692 || 174,844
 Becsült humánerőforrás-szükségletek
–
¨        A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.
–
¨        A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel
jár:
A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb
egy tizedesjeggyel) kell kifejezni
 ||   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek) ||
 || 11 01 01 01. (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 || 82
 || XX 01 01 02. (a küldöttségeknél) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
 || XX 01 05 01. (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01. (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben [FTE][72] kifejezve) ||
 || 11 01 02 01. (AC, INT, END a teljes keretből) || 12 || 12 || 12 || 12 || 12 || 12 || 12
 || XX 01 02 02. (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 11 01 04 || – a központban[73]   || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16
 || – a küldöttségeknél || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7
 || XX 01 05 02. (AC, END, INT közvetett kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02. (AC, END, INT közvetlen kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || ÖSSZESEN || 118 || 118 || 118 || 118 || 118 || 118 || 118
XX az érintett
szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.
A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló,
az intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott
főigazgatóságon belüli személyzet-átcsoportosítással kell eleget tenni. A források adott esetben a költségvetési
korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves elosztási eljárás
keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak ||
 Külső személyzet ||

6.2.4.
A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való
összeegyeztethetőség

–
¨        A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a következő
többéves pénzügyi kerettel.
–
¨        A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret
vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.
Fejtse ki, miként kell átdolgozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési
tételeket és a megfelelő összegeket.
–
¨        A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági
eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára.[74]
Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a
megfelelő összegeket.

6.2.5.
Harmadik felek részvétele a finanszírozásban megosztott
irányítás keretében

–
A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő
harmadik felek általi társfinanszírozást.
–
¨ A javaslat előirányozza, hogy az európai támogatáshoz tagállami
társfinanszírozás szükséges. A pontos összeg az operatív programok elfogadásáig
nem számszerűsíthető.
Előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)
   || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (v.ö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen
 Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

6.3.
A bevételre gyakorolt becsült hatás

–
¨        A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi hatása a
bevételre.
–
¨        A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a
bevételre gyakorolt hatása a következő:
·
¨         a saját forrásokra gyakorol hatást
·
¨         az egyéb bevételekre gyakorol hatást
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[75]
 N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető
 Jogcímcsoport …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Az egyéb célhoz kötött
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(ek)et.
Ismertesse a bevételre
gyakorolt hatás számításának módszerét.
[1]               HL C […], […], […] o.
[2]               HL C […], […], […] o.
[3]               HL L 223.,
2006.8.15., 1. o.
[4]               HL L 160.,
2006.6.14., 1. o.
[5]               HL L 209.,
2005.8.11., 1. o.
[6]               HL L 176.,
2007.7.6., 1. o.
[7]               COM(2010) 2020 végleges, 2010.3.3.
[8]           HL L 164.2008.6.25., 19. o.
[9]               HL L 286.,
2008.10.29., 1. o.
[10]             HL L 343,
2009.12.22., 1. o.
[11]             COM(2011) 615 végleges.
[12]             COM(2002) 511
végleges.
[13]             HL L […].,
[….], […]. o.
[14]             HL L 176., 2007.7.6., 1. o.
[15]             COM(2007) 575
végleges, 2007.10.10.
[16]             Az
Általános Ügyek Tanácsának 2010. június 14-i következtetései; az Európai
Parlament 2010. október 21-i állásfoglalása az integrált tengerpolitikáról
(IMP) – az elért eredmények értékeléséről és az új kihívásokról; a Régiók
Bizottsága véleménye „Az integrált tengerpolitika fejlesztése és a tengerekkel
kapcsolatos tudás 2020” című közleményről.
[17]             HL L […]., [….], […]. o.
[18]             COM(2009) 163 végleges, 2009.4.22.
[19]             A Bíróság
C-92/09 és C-93/09 sz. Schecke egyesített ügyekben hozott 2010. november 9-i
ítélete.
[20]             HL L 55.,
2011.2.28., 1. o.
[21]             COM(2011) 425 végleges.
[22]             COM(2011) 615 végleges.
[23]             HL L 148., 2002.6.6.
[24]             HL L 134., 2004.4.30., 114. o.
[25]             HL L 5., 2004.1.9., 25. o.
[26]             HL L […], […], […] o.
[27]             HL L […]., [….], […]. o.
[28]             HL L 206.,
1992.7.22., 7. o.
[29]             HL L 20.,
2010.1.26., 7. o.
[30]             HL L 189.2007.7.20.,
1. o.
[31]             HL L 204.,2009.8.6.,
15. o.
[32]             HL L 114.,2001.4.24.,
1. o.
[33]             HL L 154.,2003.6.21.,
1. o.
[34]             HL L 93.,
2006.3.31., 12. o.; HL L 335M., 2008.12.13., 213. o. (MT).
[35]             HL L 343., 2009.12.22., 1. o.
[36]             HL L 292.,
1996.11.15., 2. o.
[37]             HL L 83., 1999.3.27., 1. o.
[38]             HL L 303., 2000.12.2., 16. o.
[39]             HL L 180., 2000.7.19., 22. o.
[40]             HL L 134., 2004.4.30., 1. o.
[41]             HL L 175., 1985.7.5., 40. o.
[42]             HL L 197., 2001.7.21., 30. o.
[43]             HL L 5.,
2004.1.9., 25. o.
[44]             Tevékenységalapú
irányítás: ABM (Activity Based Management), tevékenységalapú
költségvetés-tervezés: ABB (Activity Based Budgeting).
[45]             A
költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontja szerint.
[46]             Az egyes
irányítási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben
szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési
Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[47]             A
költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervek.
[48]             A „Regionális kormányzás a globalizáció összefüggésében: kormányzási mechanizmusok és adminisztratív
költségek felülvizsgálata. Az ERFA és a Kohéziós Alap
által támogatott műveletek végrehajtásának a tagállami hatóságokra
nehezedő igazgatási terhei és költségei” című tanulmány (2010).
[49]             Az
adatgyűjtési és ellenőrzési intézkedések kivételével.
[50]             A
kivételeket egyértelműen azonosítani és szakpolitikai szempontból
indokolni kell (kisüzemi halászat, kollektív fellépések, távoli görög szigetek,
legkülső régiók).
[51]             Differenciált/nem
differenciált előirányzat.
[52]             EFTA: Európai
Szabadkereskedelmi Társulás.
[53]             Tagjelölt
országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok.
[54]             Differenciált/nem
differenciált előirányzat.
[55]             EFTA: Európai
Szabadkereskedelmi Társulás.
[56]             Tagjelölt
országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok.
[57]             Technikai
és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy
intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek),
közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[58]             A
teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl.
finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).
[59]             Az 1.4.2.
szakaszban („Konkrét célkitűzések...”) feltüntetett célkitűzés.
[60]             A
teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl.
finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).
[61]             Az 1.4.2.
szakaszban („Konkrét célkitűzések...”) feltüntetett célkitűzés.
[62]             A
teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl.
finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).
[63]             Az 1.4.2.
szakaszban („Konkrét célkitűzések...”) feltüntetett célkitűzés.
[64]             A
teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl.
finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).
[65]             A
teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl.
finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).
[66]             Az 1.4.2.
szakaszban („Konkrét célkitűzések...”) feltüntetett célkitűzés.
[67]             A
teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl.
finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).
[68]             Az 1.4.2.
szakaszban („Konkrét célkitűzések...”) feltüntetett célkitűzés.
[69]             A
teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl.
finanszírozott diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).
[70]             Az 1.4.2.
szakaszban („Konkrét célkitűzések...”) feltüntetett célkitűzés.
[71]             Technikai
és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy
intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban: BA-tételek),
közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[72]             AC =
szerződéses alkalmazott; AL = helyi alkalmazott; END = kirendelt nemzeti
szakértő; INT = átmeneti alkalmazott; JED = küldöttségi pályakezdő
szakértő.
[73]             Elsősorban
a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap
(EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében.
[74]             Lásd az
intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.
[75]             A
hagyományos saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó
összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó
összegeket kell megadni.