Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0650

Javaslat: a Tanács rendelete A 10. Európai Fejlesztési Alap végrehajtásáról  /* COM/2006/0650 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 27.10.2006COM(2006) 650 véglegesJavaslat:A TANÁCS RENDELETEA 10. Európai Fejlesztési Alap végrehajtásáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁSA 2005. december 15-16-i Európai Tanács úgy döntött, hogy az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) államokkal történő földrajzi együttműködést a 2008–2013-as időszakban továbbra is a kormányközi Európai Fejlesztési Alapból (EFA) kell finanszírozni. A tagállamoknak a Tanács keretében ülésező képviselői megerősítették, hogy az e célra elkülönített 22 682 millió eurós összeg magában foglalja az EK-Szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó, a tengerentúli országokkal és területekkel (TOT) folytatott együttműködést, valamint az EFA végrehajtásához közvetlenül kapcsolódó támogatási kiadásokat is.A 2006. június 2-án Port Moresbyban ülésező AKCS-EK Miniszterek Tanácsa döntést hozott a 2000. június 23-án Cotonouban aláírt és 2005. június 25-én Luxemburgban felülvizsgált együttműködést szolgáló, 2008-2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről. Az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának 2006. július 17-i ülésén aláírták a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról és a tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodást. A Bizottság javaslatot készít elő, hogy ennek megfelelően módosítsa az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozatot.A 2006. július 17-én aláírt belső megállapodás révén létrehozták a 10. EFA-t az AKCS-államokkal és a tengerentúli országokkal és területekkel folytatott földrajzi együttműködés fedezésére a 2008-2013 közötti időszakban. A belső megállapodás pontosítja a 10. EFA különböző éves pénzügyi kereteit, valamint a tagállamok hozzájárulási kulcsát, a Bizottságon belül létrehozza a tagállamok kormányzati képviselőinek bizottságát (EFA Bizottság), valamint egy hasonló bizottságot az Európai Beruházási Bankon (EBB) belül, az EFA-ból finanszírozott beruházási keret kezelésére (BK bizottság), meghatározva benne a szavazatok súlyát és a minősített többség szabályát.A belső megállapodás arról is rendelkezik, hogy a Tanács egyhangúlag elfogad egy a 10. EFA-ra vonatkozó végrehajtási rendeletet és hogy a Tanács minősített többséggel elfogad egy a 10. EFA-ra vonatkozó költségvetési rendeletet, mindkettőt a Bizottság javaslata alapján, az EBB-vel és a költségvetési rendelettel kapcsolatban a Számvevőszékkel folytatott konzultációt követően.A végrehajtási rendelettel kapcsolatban a belső megállapodás kijelenti, hogy a 9. EFA-hoz képest szükséges módosításokat és javításokat tartalmaz a programozási és döntéshozatali eljárások tekintetében, továbbá a lehetőségek szerint összehangolja a Közösségi eljárásokat az EFA eljárásaival a társfinanszírozás szempontjait is beleértve és különleges irányítási eljárásokat hoz létre a Békeprogramra vonatkozóan.A Bizottság javaslatot készít a 10. EFA költségvetési rendeletére vonatkozóan, amelyet a következő hónapokban nyújt be a Tanácsnak. A jelen javaslat a 10. EFA végrehajtási rendeletére vonatkozóan kiterjed a programozási és döntéshozatali eljárásokra, amelyek a 9. EFA értelmében a belső megállapodásban szerepeltek. Azáltal, hogy ezekkel a kérdésekkel egy különálló rendeletben foglalkozik, amely nem igényel ratifikációt, elkerülhető lenne a további késedelem a belső megállapodás ratifikációs eljárásának elindításában, miközben a Bizottság benyújthatná javaslatát olyan végrehajtási szabályokra vonatkozóan, amelyek jobban összhangban állnának a közösségi költségvetés által finanszírozott együttműködés keretében javasolt eljárásokkal.A jelen javaslat a lehetőségek szerint tükrözi a Tanács közös álláspontját a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének (DCI) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadását illetően, amelyet 2006. október 23-án fogadtak el. A fő módosítások és javítások a 9. EFA-hoz képest a következők:-  Az EFA irányítóbizottsága különös hangsúlyt fektet a stratégiai kérdésekre és az ellenőrzésre. Ezen a területen a legfőbb változás az, hogy az EFA Bizottságnak véleményezésre benyújtott egyedi finanszírozási javaslatok helyébe az évente véleményezésre benyújtott cselekvési programok lépnek. Ezek a cselekvési programok meghatározzák a megvalósítandó célkitűzéseket, a fellépési területeket, a várható eredményeket, az igazgatási eljárásokat és a tervezett finanszírozás teljes összegét, továbbá a finanszírozandó műveletek leírását és minden egyes műveletre vonatkozóan az összegek megjelölését és a végrehajtási ütemtervet. Ez a megközelítés lehetővé teszi a végrehajtás egy átfogóbb megközelítését, amely szerint állandó kölcsönhatás áll fenn a kezdeti többéves stratégiai dokumentum és annak éves válaszstratégiákká való átalakítása között. Mindez ugyanakkor egy fokozottabban programozáson alapuló megközelítéséhez vezet, amely zökkenőmentesebbé és alkalmazkodóképesebbé teszi a végrehajtási időszakot.-  A stratégiai dokumentumok, támogatás elosztások, indikatív programok és bármilyen, azokban szereplő, időszakos, vagy ad hoc értékelés eredményeként létrejött módosítás továbbra is az EFA Bizottság előzetes véleményezését igényli, mint minden 10 millió eurót meghaladó egyedi intézkedés.-  Az EFA Bizottság tájékoztatás és megvitatás céljából megkapja a támogatásfelosztás kritériumait, a 10 millió eurót nem meghaladó egyedi intézkedéseket és a különböző ellenőrző és értékelésről szóló jelentéseket. A Bizottság által 2010-ben előterjesztett javaslat alapján vállalt éves jelentéseket és a teljesítményértékelést benyújtják a Tanácsnak. Bármilyen, a korábbi EFA-kból 2007. december 31. után visszavont pénzeszközök részleges, vagy teljes rendelkezésre bocsátására vonatkozó döntést a Tanács hoz meg egyhangúlag, ezen az alapon.-  Társfinanszírozási keret létrehozása, amely a költségvetési rendeletben részletesebb kidolgozásra kerül.-  Különleges irányítási eljárások a Békeprogramra vonatkozóan.-  A lehetőségek bővítése a regionális együttműködésre, beleértve az AKCS és a Közösség legkülső régióival való együttműködést is, a közös prioritások és az egyedi források azonosítása és a közös érdekű projektek kiválasztásának fokozott koordinációja által, többek között a technikai segítségnyújtás mozgósításán, valamint a különböző érdekelteket magukban foglaló programfelügyelő bizottságokon keresztül.-  A tagállamokkal és más adományozókkal és érdekeltekkel történő egyeztetés elvének, valamint a tematikus programok és a földrajzi együttműködés közötti szubszidiaritás és kiegészítő jelleg elvének hangsúlyozása, amelynek segítségével a közösségi költségvetés által finanszírozott támogatásokat (pl. a cukorról szóló jegyzőkönyvet aláíró országokhoz és a tematikus programokhoz kapcsolódó támogatásokat), amennyiben alkalmazható, beleillesztik a földrajzi stratégiai dokumentumok kereteibe.-  Az AKCS-n belüli finanszírozás programozott megközelítésének bevezetése.Javaslat:A TANÁCS RENDELETEA 10. Európai Fejlesztési Alap végrehajtásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a 2000. június 23-án Cotonouban (Benin) aláírt[1] és a Luxembourgban aláírt 2005. június 25-i megállapodás által felülvizsgált[2], az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja (a továbbiakban: AKCS-államok), valamint másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: AKCS-EK partnerségi megállapodás),tekintettel a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői közötti, a felülvizsgált AKCS-EK partnerségi megállapodással összhangban a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról, továbbá az EK-Szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló, a Tanács által 2006. július 17-én elfogadott belső megállapodásra (a továbbiakban: belső megállapodás) és különösen annak 10. cikke (1) bekezdésére[3],tekintettel a Bizottság javaslatára[4],tekintettel az Európai Beruházási Bank véleményére[5],mivel:(1) Az AKCS-EK Miniszterek Tanácsának a 2006. június 2-i 1/2006 számú határozata meghatározza a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretet és beilleszti az új Ib. mellékletet az AKCS-EK megállapodásba[6].(2) A belső megállapodás meghatározza a 10. Európai Fejlesztési Alap (a továbbiakban: EFA) különböző pénzügyi kereteit, a 10. EFA hozzájárulási kulcsát és hozzájárulásait, Bizottságon belül létrehozza a tagállamok kormányzati képviselőinek bizottságát (a továbbiakban: EFA Bizottság), az Európai Beruházási bankon belül pedig a Beruházási Keret Bizottságát (a továbbiakban: BK Bizottság) és meghatározza azokon belül a szavazatok súlyát és a minősített többség szabályát.(3) A belső megállapodás az AKCS-államok (a Dél-afrikai Köztársaság kivételével) és a tengerentúli országok és területek (a továbbiakban: TOT) számára a 2008-tól 2013-ig terjedő hatéves időszakban nyújtandó közösségi támogatás teljes összegét 22 milliárd 682 millió euróban határozza meg a tagállamok hozzájárulásából létrejött 10. EFA-ból. A 10. EFA-nak a belső megállapodás által előírt összegéből az AKCS-államok 21 milliárd 966 millió euró juttatást kapnak az AKCS-EK megállapodás Ib. mellékletekében a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozóan előírt többéves pénzügyi keretének meghatározása szerint, a tengerentúli országok és területek 286 millió euro juttatást kapnak, a Bizottság pedig 430 millió euro juttatást kap az EFA programozásával és végrehajtásával kapcsolatos támogatási kiadásai fedezésére.(4) A humanitárius segítségnyújtásról szóló 1996. június 20-i 1257/96 tanácsi rendelet[7] hatálya alá tartozó és a rendelet szerint támogatható intézkedések csak kivételes körülmények között finanszírozhatók a 10. EFA-ból, amennyiben ilyen jellegű támogatás szükséges a válsághelyzetből a fejlesztés szempontjából kiegyensúlyozott feltételek kialakításához vezető folyamatban az együttműködés folyamatosságának biztosítása érdekében és az nem finanszírozható a közösségi költségvetésből.(5) A stabilitási eszköz létrehozásáról szóló …-i […]/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet hatálya alá tartozó és a rendelet szerint támogatható intézkedések csak az EFA-ból finanszírozhatók, ha a válsághelyzetből a fejlesztés szempontjából kiegyensúlyozott feltételek kialakításához vezető folyamatban az együttműködés folyamatosságának biztosítására van szükség. A Tanács 2006. április 11-én jóváhagyta azon alapelvet, amelynek értelmében az afrikai békeprogram finanszírozása 300 millió EUR összegig a 10. EFA-ból történik a 2008–2010 közötti kezdeti időszakban.(6) A Közösség cukorágazatának reformja által érintett, a cukorról szóló jegyzőkönyvben felsorolt AKCS-országok a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének (DCI) létrehozásáról szóló …-i […].../EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[8] értelmében finanszírozott kísérő intézkedések előnyeit élvezik. Az AKCS a DCI, valamint a demokrácia és az emberi jogok előmozdítása finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló …-i…/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[9] által biztosított tematikus programokból is hozzáfér közösségi támogatáshoz. Ezek a tematikus programok hozzáadott értéket biztosítanak, összhangban állnak, kiegészítik és hozzáadódnak az EFA által finanszírozott földrajzi programokhoz.(7) Az AKCS-EK megállapodás 28. cikkében hangsúlyozza az AKCS, a tengerentúli országok és területek és a Közösség legkülső régiói közötti regionális együttműködés fontosságát.(8) A 2005. május 30-i 2005/446/EK tanácsi határozat[10] 2007. december 31-ében állapítja meg azt az időpontot, melyen túl a 9. EFA Bizottság által kezelt pénzeszközei, az Európai Beruházási Bank (a továbbiakban: EBB) által kezelt kamattámogatás és az ilyen előirányzatok kamataiból származó bevétel terhére nem lehet kötelezettséget vállalni. Ez a dátum szükség esetén felülvizsgálható.(9) Az EFA végrehajtása érdekében határozni kell a támogatás programozásának, vizsgálatának és jóváhagyásának eljárásáról és meg kell állapítani a támogatás felhasználásának felülvizsgálatára vonatkozó részletes szabályokat. 2006. július 17-én a Tanács és a Tanács keretén belül ülésező tagállamok kormányainak képviselői elfogadtak egy határozatot[11] az AKCS-EK partnerségi megállapodással összhangban a 2008–2013 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret értelmében nyújtandó közösségi támogatás finanszírozásáról, továbbá az EK-Szerződés negyedik részének hatálya alá tartozó tengerentúli országok és területek számára nyújtandó pénzügyi támogatás elosztásáról szóló belső megállapodás ideiglenes alkalmazásáról a végrehajtási rendelet és a költségvetési rendelet elfogadása, valamint többek között az EFA-bizottság és a BK Bizottság létrehozása céljából(10) A Tanács a 2004. május 24-i ülésén következtetést fogadott el az EU külső fellépéseinek hatékonyságáról, beleértve a Közösség és a tagállamok fejlesztési együttműködése koordinációjának és kiegészítő jellegének további erősítését. 2005. május 24-én a Tanács kötelezettséget vállalt a támogatás-hatékonyságról szóló párizsi nyilatkozat és a 2005. február 28 – március 2.-i párizsi fórum alkalmával elfogadott EU-specifikus kötelezettségvállalások határidőben történő végrehajtása és ellenőrzése mellett. A 2006. április 11-i Tanács következtetéseket fogadott el egy közös programozási keretre vonatkozóan az EU és más érdekelt adományozók számára.(11) 2004. december 22-én a Tanács és a Tanács keretén belül ülésező tagállamok kormányainak képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság közös nyilatkozatot fogadott el az Európai Unió fejlesztési politikájára vonatkozóan[12].ELFOGADTA EZT A RENDELETET:I. CÍMPROGRAMOZÁS1. cikkA programozás általános kerete1. Az 10. EFA keretében az AKCS-államokkal és régiókkal folytatott földrajzi együttműködés programozása az AKCS-EK megállapodás általános rendelkezései által tükrözött alapelveken és értékeken, valamint a Szerződés XX. címében és annak 178. cikkében, az AKCS-AK megállapodásban és az Európai Unió 2005. december 22-i fejlesztéspolitikai nyilatkozatában meghatározott fejlesztési célkitűzéseken és együttműködési stratégiákon alapul.2. Az AKCS-államoknak és régióknak nyújtandó támogatásnak az AKCS-EK megállapodás értelmében a Bizottság által irányított programozásának, az AKCS-EK megállapodás IV. mellékletének 1–14. cikkével összhangban kell történnie.3. Az ilyen célból végzett programozás többek között az alábbiakat jelenti:a) az Országok Együttműködési Stratégiájának és a Regionális Együttműködési Stratégiának az előkészítése és kidolgozása az adott ország vagy régió saját, középtávú fejlesztési célkitűzései és stratégiái alapján;b) azon indikatív programozható keretösszeg egyértelmű jelzése a Közösség részéről, amelyben az országok és a régiók a 10. EFA hatéves időszaka során részesülhetnek;c) az országos és regionális támogatási stratégiák végrehajtásáról szóló többéves indikatív program előkészítése és elfogadása;d) az országos és regionális támogatási stratégiákra, a többéves indikatív programokra és a hozzárendelt források nagyságára kiterjedő értékelési folyamat.4. Az országos és regionális támogatási stratégiák mellett egy AKCS-n belüli támogatási stratégiát készítenek elő és fejlesztenek ki az AKCS-n belüli politikai keret számára meghatározott kritériumok alapján, a kiegészítő jelleg, a szubszidiaritás és a földrajzi hatáskör elvének megfelelően, az AKCS-EK megállapodás IV. mellékletének 12. cikke szerint.5. Az AKCS–EK megállapodás 3. cikke (4) bekezdésében és 4. cikke (5) bekezdésében említett különleges körülmények között, amikor az országok nem férhetnek hozzá normál programozható pénzeszközökhöz és/vagy a nemzeti engedélyezésre jogosult tisztviselő akadályozva van feladatának elvégzésében, a Közösség egyedi intézkedéseket tesz e rendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően.2. cikkA források felosztása1. A programozási folyamatok kezdetén a Bizottság az AKCS–EK megállapodás IV. mellékletének 3., 9. és 12. cikkében meghatározott igények és teljesítményi kritériumok alapján, meghatározza a pénzeszközök többéves indikatív elosztását minden egyes AKCS-állam és régió, valamint az AKCS-n belüli pénzügyi keret számára, amelyen a programozási folyamat alapul, a belső megállapodás 2. cikkében megállapított kereteken belül. Ezek a kritériumok szabványosak, objektívek és átláthatóak.2. A nemzeti indikatív támogatáselosztás tekintetében a források tartalmaznak egy programozható összeget és egy előre nem látott szükségletekre szánt összeget az AKCS-EK megállapodás IV. mellékletének 3. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint.3. A forráselosztás általános kritériumainak alkalmazási módszeréről a tagállamok és a Bizottság a 10. cikk (1) bekezdésében említett EFA irányítóbizottság (a továbbiakban EFA Bizottság) keretében cserélnek véleményt. A konszolidált országos és regionális támogatás elosztások összhangban vannak a belső megállapodás 2. cikkében megállapított összegekkel. Ezeket belefoglalják az országos és regionális támogatási stratégiákba, valamint a többéves indikatív programokba, elfogadásukat pedig a Bizottság végzi a 10. cikk (4) bekezdésében meghatározott irányítási eljárásnak megfelelően. A különleges cselekvési programokra és támogatásra elkülönített pénzeszközöket a 3. cikk (7) bekezdésének megfelelően a Bizottság fogadja el a 10. cikk (4) bekezdésében meghatározott irányítási eljárásokkal összhangban.3. cikkA támogatási stratégiai dokumentumok és a többéves programozás1. A partnerországokra és régiókra vonatkozó támogatási stratégiai dokumentumok (a továbbiakban: stratégiai dokumentumok) nem terjedhetnek túl a 10. EFA időszakán és az a céljuk, hogy összefüggő keretet biztosítsanak a Közösség és az érintett partnerország vagy -régió közötti együttműködéshez, amely összhangban áll az AKCS-EK megállapodás átfogó céljával és alkalmazási körével, továbbá célkitűzéseivel és elveivel. A stratégiai dokumentum nemcsak az EFA-ból finanszírozott fejlesztési együttműködésre vonatkozik, hanem az összes többi olyan Közösségi eszközre is, amely hatást gyakorol a partnerországra vagy régióra, figyelembe véve a Közösség fejlesztési célkitűzéseit és azzal a céllal, hogy biztosítsa a koherenciát a Közösség külső fellépésének más területeivel.a) A támogatási stratégiák előkészítése és végrehajtása a támogatás hatékonyságára vonatkozó elveken alapul.b) Az 1. cikk (5) bekezdésében szereplő esetek kivételével a stratégiai dokumentumok a partnerországgal, vagy régióval folytatott párbeszéden alapulnak, ezáltal biztosítva, hogy az érintett ország vagy régió kellő módon felvállalhassa az eljárást, elősegítve az országos, vagy regionális támogatási stratégiákkal fennálló koherenciát és azok támogatását, különös tekintettel a szegénység visszaszorítását célzó stratégiákra. Hangsúlyt kell helyezni a szükségletekre és a teljesítményre vonatkozó közös értékelésre, az ágazati elemzésre, valamint a prioritásokra.c) Más érdekelteket – beleértve a reprezentatív helyi nem állami szereplőket és ahol indokolt, a helyi hatóságokat is – a megfelelő legkorábbi időpontban bele kell vonni a programozási folyamatba.d) Bizottság és a tagállamok konzultálnak egymással annak érdekében, hogy közösen elemezzék az ország, vagy a régió helyzetét és biztosítsák, hogy együttműködési tevékenységeik kiegészítik egymást. Amennyiben lehetséges, közös programozásra törekszenek. Az ilyen egyeztetések nyitva maradnak más adományozók előtt is és az EBB-t is bevonják a szakértelméhez és működéséhez kapcsolódó ügyekbe, többek között a beruházási keretet illetően is.2. Kivéve az 1. cikk (5) mellékletében említett körülmények között, a többéves indikatív programokat a vonatkozó stratégiai dokumentumok alapján állítják össze és megállapodás tárgyát képezik az érintett országgal, vagy régióval. A többéves indikatív programoknak tartalmazniuk kell:a) a Közösség általi finanszírozásra kiválasztott, prioritást élvező területeket, az általános célkitűzéseket, a várt hatást és az általános politikai kötelezettségvállalásokat.b) az indikatív pénzügyi eloszlást, mind átfogó értelemben, mind pedig prioritást élvező területenként; A prioritási területek szerinti elosztás adott esetben besorolás formájában is megadható. A közösségi támogatásnak korlátozott számú prioritási területre kell szorítkoznia, és biztosítania kell az AKCS-állam által önállóan, a tagállamok által és más adományozók által finanszírozott műveletek egymást kiegészítő jellegét;c) prioritást élvező területenként az egyedi célkitűzéseket és az ágazati politikai kötelezettségvállalásokat, valamint az e célkitűzések és célok elérése szempontjából legmegfelelőbb intézkedéseket és műveleteket. Az indikatív programnak le kell írnia a várható hatást és meg kell határoznia az eredményeket és a teljesítménymutatókat, a végrehajtás időrendjét, beleértve a kötelezettségvállalásokat és a források kifizetését;d) a prioritási területeken kívüli programok és projektek számára fenntartott forrásokat és amennyiben lehetséges, az ilyen tevékenységek vázlatos összefoglalását, valamint az ilyen tevékenységek esetében felhasználandó erőforrások megjelölését. A programok tartalmazhatják a prioritásokat és az EU legkülső régióival, a tengerentúli országokkal és területekkel, illetve a szomszédos partnerországokkal és régiókkal folytatott együttműködés erősítésére szánt egyedi forrásokat e rendelet 9. cikkének megfelelően, valamint a közös érdekű projektek kiválasztását szolgáló azonosítási és koordinációs szabályokat;e) A támogatásra jogosult nem állami szereplők típusát és amennyiben lehetséges, a szétosztandó forrásokat és a támogatandó tevékenységek típusát.3. A stratégiai dokumentumoknak és a többéves indikatív programoknak figyelembe kell venniük és el kell kerülniük az átfedéseket más EFA- vagy közösségi eszközök által támogatható intézkedésekkel és programokkal. Különös gondot kell fordítani az országos, regionális és AKCS-n belüli támogatási stratégiák közötti kölcsönhatásra és a közösségi eszközökkel kapcsolatos kiegészítő jellegre és szubszidiaritásra, különös tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló ...-i […]/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre, a demokrácia és az emberi jogok előmozdítása finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló …-i […]/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre, a stabilitási eszköz létrehozásáról szóló …-i […]/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre és az 1257/96/EK tanácsi rendeletre. A fejlesztési együttműködési eszközben a cukorról szóló jegyzőkönyvben felsorolt AKCS-országok számára előírt többéves adaptációs stratégiákat, bele kell illeszteni az ország stratégiai dokumentumaiba.4. Minden egyes stratégiai dokumentum, beleértve annak többéves indikatív programját is, egy dokumentumban készül el, a közös többéves programozásnak a Tanács által 2006. április 11-én elfogadott közös kerete és elvei alapján.5. A (4) bekezdésben említett egyes stratégiai dokumentumokat, beleértve a többéves indikatív programokat is, a Bizottság fogadja el a 10. cikk (4) bekezdésében meghatározott irányítási eljárással összhangban.6. Az egyes stratégiai dokumentumokat, beleértve a többéves indikatív programokat ezután a Bizottság és az érintett AKCS-állam vagy régió közös megállapodása alapján kell elfogadni, és elfogadás után az kötelező érvényű mind a Közösségre, mind az illető államra vagy régióra nézve. Az aláírt stratégiai dokumentummal nem rendelkező országok támogatásra jogosultak maradnak az AKCS-EK megállapodás IV. mellékletének 3. cikke (2) bekezdése b) pontjában említett nem előre látható szükségletekre fordítható keretből.7. Az e rendelet 1. cikkének (5) bekezdésében említett rendelkezések különleges cselekvési programok formáját ölthetik a támogatási stratégia helyébe lépve olyan esetekben, amikor a partnerországban nincs kormány amely értesítene a pénzeszközök többéves indikatív elosztásáról, vagy amely elkészítené a támogatási stratégiát, illetve az AKCS-EK megállapodás IV. mellékletének 3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett előre nem látható szükségletekre fordítható keretből finanszírozott egyedi támogatás formáját ölthetik olyan esetekben, amikor a pénzeszközök többéves indikatív elosztásáról értesítés történt, de stratégiai dokumentumot nem írtak alá és/vagy a partnerország engedélyezésre jogosult nemzeti tisztviselője akadályozva van feladatának elvégzésében. Ezeknek a különleges cselekvési programoknak és támogatásoknak meg kell felelniük az előző bekezdéseknek és figyelembe kell venniük az e rendelet 4. cikke (3) bekezdésének c) pontjában említett különös megfontolásokat. A cselekvési programokat a Bizottság fogadja el a 10. cikk (4) bekezdésében meghatározott irányítási eljárással összhangban.4. cikkFelülvizsgálati eljárások1. A stratégiai dokumentumokat és a többéves indikatív programokat, továbbá a 3. cikk (7) bekezdésében említett különleges cselekvési programokat és támogatásokat éves működési értékelésnek, félidős és időszak végi értékelésnek és szükség esetén ad hoc értékelésnek vetik alá.2. A félidős és időszak végi értékelések a programozási folyamat szerves részét képezik és értékelik a stratégiai dokumentumot, beleértve a cukorról szóló jegyzőkönyvben felsorolt országok részére szóló többéves adaptációs stratégiákat és minden más, a 3. cikk (3) bekezdésében említett közösségi eszközökből finanszírozott programot, valamint a többéves indikatív programot a jelenlegi szükségletek és teljesítmény fényében. Az értékelés a lehető legnagyobb mértékben tartalmazza a Közösség fejlesztési együttműködésének hatásértékelését a támogatási stratégiában meghatározott célkitűzésekhez és mutatókhoz képest. A félidős és időszak végi értékelések befejezését követően,a) a támogatási stratégiák és a többéves indikatív programok kiigazíthatók, amennyiben az értékelések egyedi problémákat jeleznek, illetve a megváltozott körülmények fényében.b) Az országos és regionális többéves indikatív elosztás növelhető, vagy csökkenthető a jelenlegi szükségletek és teljesítmény alapján.3. Az éves működési értékelés csak a többéves indikatív programok végrehajtásának szintjét értékeli. Új vagy különleges szükségletek esetén – amelyek például válsághelyzet eredményeként alakulhatnak ki, illetve kivételes felhasználás esetén, amikor a többéves indikatív elosztás forrásait teljesen lekötötték és a pótlólagos anyagi finanszírozás a szegénység csökkentésére irányuló politikák és a megbízható pénzügyi irányítás terhére lenne fedezhető – a többéves indikatív elosztás növelhető az éves működési értékelés befejezését követően.4. Ad hoc értékelés végezhető vagy az érintett AKCS-állam, vagy a Bizottság kérésére új, vagy különleges szükségletek, vagy az e cikk (2) bekezdésben leírt kivételes körülmények között, illetve a humanitárius és sürgősségi segítségnyújtás tekintetében az AKCS-EK megállapodás 72. és 73. cikkében említett kivételes körülmények esetén. A természeti katasztrófából vagy emberek által okozott válságból, úgymint háborúkból és egyéb konfliktusokból, konfliktust követő helyzetekből, a demokráciát, a jogállamiságot, az emberi jogokat vagy az alapvető szabadságokat veszélyeztető, vagy egy országban illetve régióban kialakuló más hasonló hatású, különleges körülményekből adódó, hirtelen és előre nem látható, súlyos, kivételes jellegű humanitárius, gazdasági és társadalmi nehézségek indokolttá tehetik egy ad hoc értékelés elvégzését.a) Az ad hoc értékelés befejezését követően az e rendelet 7. cikkében említett különleges intézkedések javasolhatók. Amennyiben szükséges, a többéves indikatív program vagy a különleges cselekvési program juttatásai növelhetők a rendelkezésre álló alapoknak a belső megállapodás 2. cikkében meghatározott határain belül. Amennyiben stratégiai dokumentumot nem írtak alá, különleges támogatás finanszírozható az e rendelet 1. cikke (5) bekezdésében említett, előre nem látható szükségletekre szánt keretből.b) A meghozandó intézkedéseknek összhangban kell állniuk és ki kell egészíteniük a többi közösségi eszközt, különösen a 3. cikk (3) bekezdésében említett stabilitási eszközt és a humanitárius segítségnyújtás eszközét.c) Amennyiben partnerországok vagy partnerországok csoportjai válságba vagy válság utáni helyzetbe kerülnek, vagy azok közvetlenül érintik őket, a többéves programozási folyamatban külön hangsúlyt kell fektetni a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés közötti koordináció fokozására, annak érdekében, hogy segítsék őket a szükséghelyzettől a fejlesztési szakaszba való átmenet végrehajtásában; a természeti katasztrófák által rendszeresen sújtott országokra és régiókra vonatkozó programoknak rendelkezniük kell a katasztrófákra való felkészülésről és azok megelőzéséről.5. Az AKCS-EK megállapodás IV. mellékletének 12. cikkének (2) bekezdésére vonatkozó, az AKCS-n belüli együttműködésről szóló VI. közös nyilatkozatban meghatározott új szükségletek esetén, az AKCS-n belüli programozható juttatások növekedését az AKCS-n belüli készletekből lehet fedezni a belső megállapodás 2. cikkének (b) bekezdésében meghatározott általános korlátokon belül.6. Az éves, félidős és időszak végi értékeléseket az érintett AKCS-államban vagy régióban képviselettel rendelkező tagállamokkal szoros egyeztetésben kell elvégezni. Az eljárás során konzultálni kell a megbízott nemzeti vagy regionális nem állami szereplőkkel. Az EBB és a beruházási keret működésével kapcsolatos ügyeket a Bankkal kell megvitatni.7. A támogatási stratégia és/vagy a forráselosztás bármilyen, az e cikk 1–4. bekezdésben említett értékelés eredményeként létrejövő változását a Bizottság fogadja el az e rendelet 10. cikkének (4) bekezdésében meghatározott irányítási eljárásnak megfelelően. Az egyes stratégiai dokumentumok kiegészítését, beleértve a többéves indikatív programokat és a különleges cselekvési programokat ezután a Bizottság és az érintett AKCS-állam vagy régió közös megállapodása alapján kell elfogadni, és elfogadás után az kötelező érvényű mind a Közösségre, mind az illető államra vagy régióra nézve.II. CÍMMEGVALÓSÍTÁS5. cikkA végrehajtás általános kerete1. Az AKCS-államok és régiók számára biztosított támogatás az AKCS-EK megállapodás értelmében a Bizottság által irányított végrehajtásának az említett megállapodás IV. mellékletével és a belső megállapodás 10. cikkének (2) bekezdésében említett költségvetési rendelettel összhangban kell történnie.2. Az AKCS-EK megállapodás 11.b, 96. és 97. cikkének sérelme nélkül, ha egy partnerország nem tartja be a megállapodás 9. cikkében említett lényegi és alapvető elveket, és amennyiben a partnerországgal folytatott konzultációk nem vezetnek mindkét fél számára elfogadható megoldáshoz, vagy ha a konzultációt megtagadják, illetve különlegesen sürgős esetekben a Tanács, a Bizottság javaslatára és a belső megállapodás 8. cikkében meghatározott minősített többséggel határozva, indokolt intézkedéseket hozhat a partnerországnak a 2008–2013 közti időszak többéves pénzügyi kerete szerint nyújtott bármely támogatás tekintetében. Ezek az intézkedések magukban foglalhatják a támogatás teljes vagy részleges felfüggesztését.6. cikkAz éves cselekvési programok elfogadása1. A Bizottság a 3. cikkben említett stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok alapján fogadja el az éves cselekvési programokat.Kivételes esetben, elsősorban olyan esetekben, amikor az éves cselekvési program elfogadására még nem került sor, a Bizottság, a stratégiai dokumentumok és többéves indikatív programok alapján az éves cselekvési terven kívüli intézkedéseket is elfogadhat, ugyanazon szabályok és eljárások szerint.2. Az éves cselekvési tervek meghatározzák az elérni kívánt célkitűzéseket, a beavatkozás területeit, a várható eredményeket, az irányítási eljárásokat és a tervezett finanszírozás teljes összegét. A tervek tartalmazzák a finanszírozandó műveletek leírását, feltüntetik az egyes műveletek tekintetében szétosztandó összegeket, és tartalmaznak egy jelzésértékű végrehajtási menetrendet. A célkitűzéseknek mérhetőknek kell lenniük, és rendelkezniük kell időhöz kötött viszonyítási pontokkal.3. Az éves cselekvési programokat a Bizottság fogadja el a 10. cikk (4) bekezdésében meghatározott irányítási eljárásokkal összhangban. Az éves cselekvési programok bármilyen változását a 7. cikk (4) bekezdésével összhangban kell elfogadni.4. A Bizottság egyedi cselekvési programokat fogad el az e rendelet 10. cikke (4) bekezdésében említett irányítási eljárásnak megfelelően, a belső megállapodás 6. cikkének (2) bekezdésében említett támogatási kiadásokra vonatkozóan, amelyeket a többéves indikatív programok nem fednek le. A támogatási kiadásokra vonatkozó cselekvési programok bármilyen változását e rendelet 7. cikkének (4) bekezdésével összhangban kell elfogadni.7. cikkAz egyedi intézkedések elfogadása1. Az e rendelet 4. cikkének (3) bekezdésében említett esetekben, amelyek nem finanszírozhatók az e rendelet 3. cikke (3) bekezdésében említett stabilitási eszközből vagy a humanitárius segítségnyújtás eszközéből, a Bizottság a stratégiai dokumentumokban és a többéves indikatív programokban nem szereplő egyedi intézkedéseket fogadhat el.2. Az egyedi intézkedések meghatározzák a megvalósítandó célkitűzéseket, az intervenciós területeket, a várt eredményeket, az irányítási eljárásokat, valamint az előirányzott finanszírozás teljes összegét. Tartalmazzák a finanszírozandó tevékenységek leírását, az egyes műveletekre felhasználható összeget, valamint végrehajtásuk indikatív menetrendjét. Tartalmazzák továbbá az egyedi intézkedések végrehajtásakor nyomon követendő teljesítménymutatók fajtájának meghatározását.3. Ha az ilyen intézkedések költsége meghaladja a 10 millió eurót, a Bizottság a 10. cikk (4) bekezdésben rögzített irányítási eljárás szerint fogadja el azokat. A 10 millió eurót el nem érő egyedi intézkedések vonatkozásában a Bizottság az elfogadástól számított egy hónapon belül tájékoztatja az EFA bizottságot.4. Az olyan egyedi intézkedések módosításánál, mint a technikai kiigazítások, a végrehajtás időszakának meghosszabbítása, az előzetes költségvetésen belüli pénzeszközök átcsoportosítása, a költségvetés 20%-os sávon belüli emelése vagy csökkentése, nem szükséges alkalmazni a 10. cikk (4) bekezdése szerinti irányítási eljárást mindaddig, amíg ezek a módosítások nem érintik a Bizottság határozatában rögzített kezdeti célokat.8. cikkA társfinanszírozás és a tagállamok kiegészítő hozzájárulása1. Társfinanszírozás akkor történik, amikor egy projektet, vagy programot különböző forrásokból finanszíroznak.a) Párhuzamos társfinanszírozás esetében a projektet vagy a programot számos, egyértelműen azonosítható összetevőre osztják, amelyeket a társfinanszírozást nyújtó különböző partnerek egyenként finanszíroznak oly módon, hogy a finanszírozás végső felhasználása mindig azonosítható legyen.b) Közös társfinanszírozás esetén, a projekt vagy program teljes költségét felosztják a társfinanszírozást biztosító partnerek között, és a forrásokat összevonják úgy, hogy a projekt vagy program keretében ne lehessen azonosítani egy adott tevékenység finanszírozási forrását.2. Amikor a Bizottság közös társfinanszírozási intézkedésekben vesz részt, az ilyen alapokat szabályozó végrehajtási rendelkezéseket, ideértve az összevont források kezelésével megbízott testület részéről felmerülő adminisztratív költségek fedezését, a finanszírozási megállapodásban határozzák meg azon szabályok és eljárások szerint, amelyek a belső megállapodás 10. cikkének (2) bekezdésében említett költségvetésben kerülnek részletezésre.a) Abban az esetben, ha a Bizottság(i) tagállamok és regionális és helyi hatóságaik, és különösen köz- és állami ügynökségek;(ii) más adományozó ország, különösen állami és félig állami szerveik;(iii) nemzetközi, köztük regionális szervezetek, és különösen a nemzetközi és regionális pénzügyi intézmények;nevében vesz át és kezel pénzeszközöket közös intézkedések végrehajtása céljából, ezeket az alapokat célhoz kötött bevételként kezelik a belső megállapodás 9. cikkének (2) bekezdésében említett költségvetési rendelettel összhangban és ennek megfelelően illesztik be az éves cselekvési programokba.b) Amennyiben a Bizottság a (2) bekezdés a) pontjában említett szervekre pénzeszközöket bíz rá állami felelősségi körbe tartozó feladatok és különösen EFA végrehajtási feladatok finanszírozására, a társfinanszírozásnak meg kell jelennie és azt kellően meg kell indokolni az éves cselekvési programokban és az EFA hozzájárulásának láthatóságát teljes mértékben biztosítani kell.3. Amikor az EBB-t jelölik ki a közös társfinanszírozási intézkedés vezetőjének, az ilyen alapokat szabályozó végrehajtási rendelkezéseket, ideértve az EBB részéről felmerülő adminisztratív költségek fedezését, az EBB alapszabálya és belső szabályzata értelmében dolgozzák ki.4. Saját kezdeményezésükből a tagállamok a belső megállapodás 1. cikkének (2) bekezdésének (a) pontjában meghatározottakon felül is biztosíthatnak a Bizottság vagy az EBB számára önkéntes hozzájárulásokat, hogy elősegítsék az AKCS-EK megállapodás célkitűzéseinek elérését a közös társfinanszírozási intézkedéseken kívül. Az ilyen alapokat szabályozó végrehajtási rendelkezéseket – beleértve az önkéntes hozzájárulások intervenciós keretét, az egyedi célkitűzéseket, a várható eredményeket és a teljesítménymutatókat, valamint a Bizottság vagy az EBB részéről e hozzájárulások kezelése közben felmerülő adminisztratív költségek ellenértékét – kétoldalú hozzájárulási megállapodásokban kell meghatározni. A Bizottságra bízott önkéntes hozzájárulásokat célhoz kötött bevételként kezelik a belső megállapodás 10. cikkének (2) bekezdésében említett költségvetési rendelettel összhangban és azokat ennek megfelelően kell beilleszteni az éves cselekvési programokba, valamint az értékelési folyamatba.5. Azoknak a tagállamoknak, amelyek kiegészítő önkéntes hozzájárulásokkal bízzák meg a Bizottságot vagy az EBB-t, hogy elősegítsék az AKCS-EK megállapodás célkitűzéseinek elérését, előzetesen tájékoztatniuk kell a Tanácsot ezekről a hozzájárulásokról. Bármely, az éves cselekvési programokban, vagy a támogatási stratégiákban eme önkéntes hozzájárulások következtében létrejövő változást – például válaszként egy a 4. cikk (2), (3) és (4) bekezdésében említett új, vagy különleges szükségleteken alapuló új kezdeményezésre – a Bizottság fogadja el a 10. cikk (4) bekezdésében meghatározott irányítási eljárásokkal összhangban.9. cikkHarmadik ország vagy régió részvételeA közösségi támogatás összhangjának és hatékonyságának biztosítása érdekében a Bizottság úgy dönthet, hogy a nem AKCS fejlődő országok és a regionális együttműködést és integrációt elősegítő, AKCS részvétellel működő integrációs szervezetek, amelyek [a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló …-i […]/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet], [az Európai Szomszédsági és Partnerségi Eszköz létrehozásáról szóló …-i […]/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[13]]értelmében közösségi segítségnyújtásra jogosultak, az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló 2001/822/EK[14] tanácsi határozat értelmében közösségi támogatásra jogosult tengerentúli országok és területek, valamint az EU legkülső régiói jogosultak a belső megállapodás 1. cikke (2) bekezdésének a)–i) pontjaiban említett támogatásra, amennyiben az érintett projekt vagy program regionális vagy határokon átnyúló jellegű. Rendelkezés készülhet e finanszírozásra vonatkozóan a stratégiai dokumentumokban és a többéves indikatív programokban, valamint az e rendelet 7. cikkében említett egyedi intézkedésekben. A rendelkezéseket bele kell illeszteni az éves cselekvési programokba.III. CÍMDÖNTÉSHOZATALI ELJÁRÁSOK10. cikkAz EFA Bizottság kötelezettségei1. A Bizottságon belül létrehozták az EFA Bizottságot a 10. EFA azon forrásai számára, amelyeket a Bizottság kezel. Az EFA Bizottság a belső megállapodás 8. cikkében elfogadott szavazási szabályok szerint hoz döntést.2. Az EFA Bizottság véleményezi az országos, regionális, vagy AKCS-n belüli szintű, a 10. EFA-ból és a 3. cikk (3) bekezdésében említett más közösségi forrásokból finanszírozott fejlesztési együttműködés érdemi kérdéseit.3. A bizottság feladatai két szintre terjednek ki:a) az 10. EFA keretében történő közösségi támogatás programozása és különösen az országos, regionális és AKCS-n belüli stratégiákra összpontosító értékelések programozása;ésb) a közösségi támogatás végrehajtásának ellenőrzése, beleértve az éves cselekvési programokat, az ágazati szempontokat, az egymással összefonódó kérdéseket és a gyakorlati szintű egyeztetés működését.4. Az EFA Bizottság véleményének kikérésekor a Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottsághoz a meghozandó intézkedésekről. Az EFA Bizottság az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított, de 30 napot nem meghaladó határidőn belül, véleményt nyilvánít. Az EBB is részt vesz ebben a véleménycserében. A véleményt a belső megállapodás 8. cikkének (3) bekezdésében meghatározott minősített többséggel kell meghozni a tagállamok szavazatai alapján, a belső megállapodás 8. cikkének (2) bekezdésében meghatározott módon súlyozva.Amikor az EFA Bizottság véleményt nyilvánított, a Bizottság azonnal alkalmazandó intézkedéseket fogad el. Ha azonban ezek nincsenek összhangban az EFA Bizottság véleményével, a Bizottság ezeket az intézkedéseket haladéktalanul közli a Tanáccsal. Ilyen esetben a Bizottság az intézkedések alkalmazását a közléstől számítva legfeljebb három hónapra elhalaszthatja. A Tanács, ugyanolyan minősített többséggel eljárva, mint az EFA Bizottság, más döntést hozhat ebben az időszakban.5. Az EFA Bizottság emellett megvizsgálja a közösségi támogatás és a tagállamok által nyújtott támogatások következetességét és egymást kiegészítő jellegét. Az együttműködési műveletek közti átláthatóság és következetesség biztosítása, valamint a közösségi intézkedések és a kétoldalú támogatások közötti kiegészítő jelleg javítása érdekében a Bizottság a lehetséges mértékig bevonja a partnerországokban és régiókban képviselt tagállamokat az éves cselekvési programok előkészítésébe. Ezzel szemben az egyes tagállamok rendszeresen tájékoztatják a Bizottságot együttműködési tevékenységeikről, amelyeket az egyes országokban vagy régiókban felvállaltak vagy felvállalni szándékoznak.6. Miután a Tanács 2006. április 11-én elfogadta azon alapelvet, amelynek értelmében az afrikai békeprogram finanszírozása a 10. EFA-ból, mint a közösségi költségvetésből hozzáférhetővé tett pénzeszközök kiegészítő eszközéből történik annak érdekében, hogy az Afrikai Unió magára vállalhassa az afrikai béke és biztonsági menetrendjének irányítását és támogathassa az afrikai szervezeteket (az Afrikai Uniót, csakúgy mint az Afrikai Unió megbízásából tevékenykedő szubregionális szervezeteket) a hatékony béketámogató műveletek előkészítésében, megtervezésében és végrehajtásában, az AKCS-n belüli indikatív program forrásokat különít el az afrikai békeprogram számára. Egyedi irányítási eljárásokat kell alkalmazni:a) Az Afrikai Unió kérésére, az AKCS Nagykövetek Bizottságának jóváhagyásával cselekvési programot kell készíteni a kezdeti 2008–2010 közötti időszakra vonatkozóan. 2010-ben értékelést kell végezni az afrikai békeprogram eljárásainak, valamint a jövőbeni esetleges alternatív finanszírozási forrásoknak, köztük a közös kül- és biztonságpolitika finanszírozásának a felülvizsgálására. Ez a cselekvési program meghatározza a megvalósítandó célkitűzéseket, a lehetséges beavatkozások hatályát és jellegét és a végrehajtási rendelkezéseket, beleértve a háttér dokumentumok és kérvények, valamint a jelentéstétel egyeztetett formáját.b) Ezt a cselekvési programot az előkészítő tanácsi munkacsoport(ok) vitatják meg és a Tanács Politikai és Biztonsági Bizottsága hagyja jóvá, mielőtt a Bizottság a 10. cikk (4) bekezdésében meghatározott irányítási eljárásokkal összhangban elfogadja;c) Ezután finanszírozási megállapodás jön létre a Bizottság és az Afrikai Unió között, amely elfogadását követően kötelező érvényű mind a Közösségre, mind az Afrikai Unióra nézve;d) A Tanács Politikai és Biztonsági Bizottságának a finanszírozási megállapodás értelmében végrehajtandó valamennyi beavatkozást előzetesen jóvá kell hagynia;e) A Bizottság tevékenységi jelentést készít az alapok felhasználásáról az EFA Bizottság tájékoztatására éves alapon és az EFA Bizottság kérésére.11. cikkA Beruházási Keret Bizottsága1. A tagállamok kormányainak képviselőiből és a Bizottság egy képviselőjéből egy az EBB égisze alatt működő bizottságot kell létrehozni (a továbbiakban: a BK Bizottság).a) Mindegyik kormánynak egy képviselőt és egy kijelölt póttagot kell jelölnie. A Bizottság ugyanígy jár el saját képviselője esetében. A folytonosság fenntartása érdekében a BK Bizottság elnökét a BK Bizottság maga választja meg saját tagjai közül, kétéves időtartamra. A BK Bizottság titkárságáról és támogató szolgáltatásairól az EBB gondoskodik. Szavazati joggal csak a tagállamok által delegált BK bizottsági tagok vagy azok helyettesei rendelkeznek.b) A BK Bizottság eljárási szabályzatát a Tanács az EBB által kidolgozott javaslat alapján és a Bizottsággal folytatott tanácskozás után egyhangú döntéssel fogadja el.c) A BK Bizottság minősített többséggel jár el. A szavazatokat a belső megállapodás 8. cikkben megállapítottak szerint kell súlyozni;d) A BK Bizottság évente legalább négyszer ülésezik. Az EBB vagy a BK Bizottság tagjai további ülések összehívását is igényelhetik az eljárási szabályzatban meghatározottak szerint.2. A BK Bizottság jóváhagyja:a) a beruházási keret megvalósítására vonatkozó iránymutatásokat, fejlesztő hatásának értékelési keretrendszerét és az azok értékelésére vonatkozó javaslatokat;b) a keret beruházási stratégiáit és üzleti terveit, beleértve a teljesítménymutatókat, az AKCS–EK megállapodás célkitűzései és a Közösség fejlesztési politikájának átfogó elvei alapján;c) a beruházási keret éves jelentéseit;d) a beruházási kerettel kapcsolatos bármely általános politikai dokumentumot, beleértve az értékelésről szóló jelentéseket is.3. A BK Bizottság továbbá véleményt ad az alábbiakról:a) az AKCS-EK megállapodás II. melléklete 2. cikkének (7) bekezdése és a 4. cikk (2) bekezdése szerinti kamattámogatás nyújtásáról szóló javaslatok. Ilyen esetekben a BK Bizottság a kamattámogatás felhasználását is véleményezi;b) az EU Bizottság által már kedvezőtlenül véleményezett projektekre irányuló BK-beruházási javaslatok;c) a beruházási kerettel kapcsolatos, a műveleti iránymutatásban meghatározott általános elveken alapuló egyéb javaslatok.Továbbá az EBB irányító testületei időről időre kérik, hogy a BK Bizottság adjon véleményt minden finanszírozási javaslatra, vagy a finanszírozási javaslatok bizonyos kategóriáira vonatkozóan.4. Az EBB felelőssége, hogy a BK Bizottsághoz időben eljuttasson minden olyan ügyet, amelyhez az (1) és (2) bekezdése szerint a BK Bizottság jóváhagyása vagy véleménye szükséges. A BK Bizottsághoz véleményezésre benyújtott bármely javaslatot a működési irányelvekben meghatározott, vonatkozó kritériumok és elvek szerint kell megtenni.5. Az EBB és a Bizottság szorosan együttműködik, és szükség esetén egyezteti a megfelelő műveleteket. Különösen:(i) Az EBB a Bizottsággal közösen készíti elő, vagy vizsgálja felül a beruházási keret megvalósítására vonatkozó, a (2) bekezdés a) pontjában említett iránymutatásokat;(ii) Az EBB előzetesen kikéri a Bizottság véleményét a beruházási stratégiákra, az üzleti tervekre és az általános politikai dokumentumokra vonatkozóan(iii) Az EBB kikéri a Bizottság véleményét a projekt értékelési szakaszában a közszektor vagy a pénzügyi szektor projektjeinek a vonatkozó ország-együttműködési vagy regionális együttműködési stratégiával, vagy, az esettől függően, a beruházási keret általános célkitűzéseivel fennálló összhangjára vonatkozóan;(iv) Az EBB a projekt értékelési szakaszában a Bizottság beleegyezését kéri bármely, a BK Bizottsághoz benyújtott kamattámogatási javaslathoz, azt illetően, hogy az összhangban van-e az AKCS–EK megállapodás II. melléklete 2. cikkének (7) bekezdésével és 4. cikkének (2) bekezdésével, valamint a beruházási keret műveleti iránymutatásában meghatározott kritériumokkal.Ha a Bizottság a javaslat benyújtásától számított két héten belül nem küld értesítést kedvezőtlen véleményéről, úgy tekintendő, hogy a javaslatról kedvező véleményt alkotott, illetve azzal egyetért. Ami a közszektor vagy a pénzügyi szektor projektjeire vonatkozó véleményeket illeti, továbbá a kamattámogatásokra vonatkozó megállapodásokat, a Bizottság kérheti, hogy a végleges projekt javaslatot nyújtsák be véleményezésre vagy jóváhagyásra két héttel azelőtt, hogy a BK Bizottságnak elküldenék.6. Az EBB a (2) bekezdésben említett tevékenységeket csak akkor folytathatja, ha a BK Bizottság azokról kedvező véleményt adott.A BK Bizottság kedvező véleményét követően az EBB saját eljárásainak megfelelően dönt a javaslatról. Új körülményekre hivatkozva úgy is határozhat, hogy nem jár el a javaslattal kapcsolatban. Az EBB rendszeres időközönként tájékoztatja a BK Bizottságot és a Bizottságot az olyan esetekről, amelyekben úgy határozott, hogy nem jár el.A saját forrásaiból nyújtott hitelekről és olyan BK beruházásokról, amelyekhez nem szükséges a BK Bizottság véleménye, az EBB saját eljárásrendjének megfelelően határoz, a keret esetében pedig a BK Bizottság által jóváhagyott iránymutatásoknak és befektetési stratégiáknak megfelelően dönt.Az EBB a kérdéses kölcsön ügyében a BK Bizottságnak a kamattámogatás nyújtására vonatkozó javaslatról alkotott kedvezőtlen véleménye ellenére is eljárhat, a kamattámogatás előnyei nélkül. Az EBB rendszeres időközönként tájékoztatja a BK Bizottságot és a Bizottságot az olyan esetekről, amelyekben ilyen eljárás folytatásáról határozott.A műveleti iránymutatásban megállapított feltételekre, valamint arra a feltételre is figyelemmel, hogy a kérdéses hitel vagy beruházási keret keretében végzett beruházás alapvető célkitűzései nem változnak, az EBB arról is határozhat, hogy módosítja a feltételeket egy olyan beruházási keret által nyújtott hitel vagy végzett beruházás esetében, amelyről a (2) bekezdés értelmében a BK Bizottság már kedvező véleményt adott, vagy bármely hitel esetében, amelynek kamattámogatásáról a BK Bizottság kedvező véleményt adott. Az EBB arról is határozhat, hogy 20%-ig terjedő mértékben megemeli a hitel, vagy a beruházási keret beruházásának összegét.Az AKCS-EK megállapodás II. melléklete 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjában említett, kamattámogatásos projektek esetében az ilyen emelés a kamattámogatás értékének arányos emelését is eredményezheti. Az EBB rendszeres időközönként tájékoztatja a BK Bizottságot és a Bizottságot az olyan esetekről, amelyekben ilyen eljárás folytatásáról határozott. Amennyiben az AKCS-EK megállapodás II. melléklete 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában meghatározott projektek esetében a támogatás értékének növelését igénylik, azt a BK Bizottságnak véleményeznie kell, mielőtt az EBB az ügyben eljár.7. Az EBB a beruházási keret beruházásait és az említett beruházási keret számláján tartott minden pénzeszközt a megállapodás célkitűzései szerint kezeli. Részt vehet olyan jogi személyek vezetői és felügyeleti szerveiben, amelyekbe a beruházási keretet befektették, és a beruházási keret révén élvezett jogokat korlátozhatja, felmondhatja és módosíthatja.IV. CÍMZÁRÓ RENDELKEZÉSEK12. cikkEllenőrzési és jelentéstételi kötelezettségaz EFA-támogatás végrehajtásának folyamatával kapcsolatban1. A Bizottság és az EBB összehangolt és szoros együttműködést biztosít az AKCS-államoknak biztosított közösségi támogatásában. A Bizottság és az EBB saját érintettségének mértéke szerint felügyeli az EFA-támogatás kedvezményezettek általi felhasználását.2. Az EBB rendszeresen tájékoztatja a Bizottságot a 10. EFA-forrásaiból finanszírozott, az EBB által kezelt projektek megvalósításáról; ennek során követi a beruházási hitelkeret operatív iránymutatásaiban meghatározott eljárásokat.3. A Bizottság megvizsgálja a 10. EFA végrehajtása tekintetében elért előrehaladást és éves jelentést nyújt be a Tanács számára a végrehajtásról és az eredményekről, valamint – amennyire lehetséges – a támogatás legfőbb eredményeiről és hatásairól. A jelentést az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának is elküldik. A jelentés, az előző évre vonatkozóan, információkat tartalmaz a finanszírozott intézkedésekről, a nyomonkövetési és értékelési tevékenységek eredményeiről, az érintett partnerek részvételéről, valamint a kötelezettségvállalások és kifizetések teljesítéséről partnerországonként, régiónként és együttműködési területenként. Értékelni fogja a támogatás eredményeit, lehetőség szerint egyedi és mérhető mutatókat alkalmazva az AKCS-EK megállapodás célkitűzéseinek elérésében betöltött szerepére. Különös figyelmet kell fordítani a szociális ágazatokra és a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása érdekében elért eredményekre. Az EBB hasonlóképpen tájékoztatja a BK Bizottságot a beruházási keret célkitűzéseinek elérése irányában tett előrehaladásról. Az AKCS-EK megállapodás II. mellékletének 6b. cikke szerint, a beruházási keret általános végrehajtását közös felülvizsgálatnak kell alávetni a 10. EFA félidejében és végén.4. A Bizottság 2010-ben javaslatot nyújt be a Tanácsnak az elvégzendő általános teljesítmény-értékelésről. Ez a felülvizsgálat értékeli a pénzügyi teljesítményt és különösen a kötelezettségvállalások és kifizetések megvalósításának mértékét, továbbá a minőségi teljesítményt és különösen az eredményeket és hatásokat, a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása irányában tett előrehaladás mértéke alapján.13. cikkÉrtékelés1. A Bizottság és az EBB, adott esetben a tagállamok szakértőivel társulva, saját hatáskörükben, rendszeresen értékeli a földrajzi és tematikus politikák és programok, illetve az ágazati politikák eredményeit, valamint a programozás hatékonyságát, adott esetben független külső értékelések útján, hogy megállapítsa, elérték-e a kitűzött célokat, valamint hogy – a jövőbeli műveletek javítása céljából – lehetővé váljon számára ajánlások megfogalmazása. Különös figyelmet kell fordítani a Közösség fejlesztési politikájának egységességére, valamint a szociális ágazatokra és a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása érdekében elért eredményekre.2. A Bizottság tájékoztatás céljából megküldi országos és regionális értékelési jelentéseit az Európai Parlamentnek és az EFA Bizottságnak. A tagállamok kérhetik egyedi értékelések megvitatását az EFA Bizottságban. Az eredményeket tükrözni kell a programtervezésben és a forráselosztásban.3. A Bizottság valamennyi érdekeltet bevon a közösségi támogatás értékelési szakaszába, beleértve a nem állami szereplőket is.14. cikkHatálybalépésEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ezt a rendeletet a belső megállapodással megegyező időszakra kell alkalmazni.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnök [1] HL L 317, 2000.12.15., 3.o.[2] HL L 209, 2005.8.11., 27.o.[3] HL L 247, 2002.9.9., 32.o.[4] [...][5] [...][6] HL L 247, 2006.9.9., 22.o.[7] HL L 163, 1996.7.2., 1.o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.[8] HL L [...]., [...], [...]. o.[9] HL L [...]., [...], [...]. o.[10] HL L 156, 2005.6.18., 19.o.[11] HL L 247, 2006.9.9., 30.o.[12] HL C 46, 2006.2.24., 1. o.[13] HL L [...]., [...], [...]. o.[14] HL L 314,2001.11.30, 1. o.


				|

		52013PC0477

			Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI RENDELETE az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 405/2011/EU rendelet módosításáról /* COM/2013/0477 final - 2013/0223 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
 A JAVASLAT HÁTTERE
   || A javaslat okai és céljai A javaslat tárgya az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) alkalmazása az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára vonatkozó szubvencióellenes eljárásban.
   || Háttér-információk Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásával összefüggésben, az abban megállapított tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálat eredményeként jött létre.
   || Meglévő intézkedések a javaslat által érintett területen A Tanács 405/2011/EU rendelete az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről.
   || Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel Tárgytalan.
 Konzultáció az érdekeltekkel; hatásvizsgálat
   || Konzultáció az érdekelt felekkel
   || Az eljárásban érintett érdekelt felek az alaprendelet rendelkezéseinek megfelelően lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálat során megvédjék érdekeiket.
   || Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása
   || Külső szakértők bevonására nem volt szükség.
   || Hatásvizsgálat Ez a javaslat az alaprendelet végrehajtásának eredményeképpen jött létre. Az alaprendelet nem ír elő általános hatásvizsgálatot, azonban tartalmazza a vizsgálandó feltételek teljes körű listáját.
 A JAVASLAT JOGI ELEMEI
   || A javaslat összefoglalása A Bizottság 2012. augusztus 9-én részleges időközi felülvizsgálatot indított, amely az Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak behozatala vonatkozásában hatályban lévő kiegyenlítő vám alapjául szolgáló támogatás mértékére korlátozódott. A felülvizsgálat megindítására azért került sor, mert a kérelmező (egy indiai exportáló gyártó) elegendő meggyőző bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy az intézkedések meghozatalának alapjául szolgáló támogatásnyújtás tekintetében megváltoztak a körülmények, és ezek a változások tartós jellegűek. A részleges időközi felülvizsgálat megerősítette, hogy i. az érintett együttműködő indiai gyártóra vonatkozó támogatás szintje csökkent, illetve, hogy ii. a vizsgált rendszerek tényleges módozatai és azok kiegyenlíthetősége nem változott az előző vizsgálathoz képest. Mivel bizonyítást nyert, hogy a kérelmező jelenlegi támogatási szintje a de minimis határ alatti, módosítani kell az intézkedések mértékét az új megállapítások figyelembevétele érdekében. A megváltozott körülményeket tartós jellegűnek ítélték meg. Ennélfogva a Bizottság javasolja, hogy a Tanács fogadja el a csatolt rendeletjavaslatot az érintett együttműködő indiai gyártóra vonatkozó vám szintjének módosítása érdekében.
   || Jogalap Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet.
   || A szubszidiaritás elve A javaslat az Európai Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik, ezért a szubszidiaritás elve nem alkalmazható.
   || Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének, mivel az intézkedés formáját a fent említett alaprendelet ismerteti, és nem hagy teret nemzeti döntéshozatalnak. Nem szükséges annak feltüntetése, hogy az Unióra, a nemzeti kormányokra, a regionális és helyi hatóságokra, a gazdasági szereplőkre és a polgárokra háruló pénzügyi és adminisztratív teher hogyan minimalizálható, és e teher milyen mértékben arányos a javaslat célkitűzésével.
   || A jogi aktus típusának megválasztása
   || Javasolt aktus: rendelet.
   || Más jogi aktus azért nem lenne megfelelő, mert az alaprendelet nem rendelkezik más választási lehetőségről.
 KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
   || A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre.
2013/0223 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
az Indiából származó rozsdamentes rúdacél
egyes típusainak behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és
a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 405/2011/EU rendelet
módosításáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló
szerződésre,
tekintettel az Európai Közösségben tagsággal
nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről
szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendeletre[1] (a továbbiakban: alaprendelet)
és különösen annak 19. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság (a
továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott
konzultációt követően benyújtott javaslatra,
mivel:
1.           ELJÁRÁS
1.1.        Korábbi
vizsgálat és meglévő kiegyenlítő intézkedések
(1)       2011 áprilisában a Tanács a 405/2011/EU
rendelettel[2]
(a továbbiakban: a végleges rendelet) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki a
jelenleg a 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 és 7222 20
89 KN-kód alá besorolt, Indiából származó rozsdamentes rúdacél egyes típusainak
behozatalára. A végleges rendelet elfogadásához vezető vizsgálat megnevezése a
továbbiakban: eredeti vizsgálat.
(2)       A végleges intézkedések
keretén belül a külön megnevezett exportáló gyártóktól származó behozatalokra 3,3 %
és 4,3 % közötti kiegyenlítő értékvámot, a mintába fel nem vett
együttműködő vállalatok esetében 4,0 %-os vámot, míg az összes többi
indiai vállalattól származó behozatalra 4,3 %-os maradványvámot vettetek
ki.
1.2.        Részleges időközi
felülvizsgálat megindítása
(3)       A részleges időközi
felülvizsgálat iránti kérelmet egy indiai exportáló gyártó, a Viraj Profiles
Vpl. Ltd (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be. A kérelem a támogatásnak a
kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódott. A kérelmező
meggyőző bizonyítékokat szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy az intézkedésekhez
vezető körülmények a támogatást tekintetve jelentősen megváltoztak, és ezek a
változások tartós jellegűek.
(4)       Minthogy a tanácsadó
bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy
elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat
megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában 2012. augusztus 9-én
kihirdetett értesítéssel[3]
(a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) bejelentette,
hogy az alaprendelet 19. cikke alapján részleges időközi felülvizsgálatot
indít, amely a támogatásnak a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására
korlátozódik.
1.3.        A felülvizsgálati időszak
(5)       A támogatással kapcsolatos
felülvizsgálati időszak 2011. július 1-jétől 2012. június 30-ig tartott (a
továbbiakban: felülvizsgálati időszak).
1.4.        A vizsgálatban érintett felek
(6)       A részleges időközi
felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan tájékoztatta a
kérelmezőt, az indiai kormányt és az eredeti vizsgálatban az uniós gazdasági
ágazatot képviselő Eurofert (Európai Vas- és Acélipari Szövetség, a
továbbiakban: uniós gazdasági ágazat). Az érdekelt felek lehetőséget kaptak
arra, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított
határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást
kérjenek.
(7)       A felek által az eljárás
megindításakor beterjesztett írásbeli és szóbeli észrevételeket a Bizottság tanulmányozta,
és adott esetben figyelembe vette.
(8)       A vizsgálathoz szükségesnek
tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a
kérelmezőnek. A Bizottság kérdőívet küldött továbbá az indiai kormánynak is.
(9)       A kérdőívre mind a kérelmezőtől,
mind pedig az indiai kormánytól érkezett válasz.
(10)     A Bizottság minden olyan
információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a támogatás megállapítása
szempontjából szükségesnek ítélt. A kérelmező telephelyein ellenőrző
látogatásokra került sor.
2.           AZ ÉRINTETT TERMÉK
(11)     A felülvizsgálat tárgyát
képező termék megegyezik az eredeti vizsgálatban meghatározott termékkel,
nevezetesen a jelenleg 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81
és 7222 20 89 KN-kód alá besorolt, Indiából származó hidegen alakított vagy
hidegen húzott, de tovább nem megmunkált rozsdamentes rúdacéllal, amely nem
foglalja magába a legalább 80 mm-es kör keresztmetszetű rúdacélt.
3.           A TÁMOGATÁS
3.1.        Bevezetés
(12)     Az indiai kormány és az
érdekelt felek által benyújtott információk, valamint a Bizottság kérdőíveire
adott válaszok alapján a következő, az állítások szerint a kérelmező által
igénybe vett rendszereket vizsgálták meg:
a)      beruházási javak exportösztönzési
rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS);
b)      exportorientált egységek rendszere
(Export Oriented Units Scheme, EOU);
c)      exporthitelrendszer (Export Credit
Scheme, ECS).
(13)     Az a) és b) pontban
megnevezett rendszerek az 1992. augusztus 7-én hatályba lépett, a
külkereskedelemről (fejlesztés és szabályozás) szóló, 1992. évi (1992/22 sz.)
törvényen (a továbbiakban: a külkereskedelmi törvény) alapulnak. A
külkereskedelmi törvény felhatalmazza az indiai kormányt, hogy értesítéseket
adjon közzé az export- és importpolitikával kapcsolatban. Ezek összefoglalása a
Külkereskedelemi politika (Foreign Trade Policy) elnevezésű dokumentumokban
található, amelyeket a Kereskedelmi Minisztérium ötévente ad ki és rendszeresen
frissít. A felülvizsgálati időszak szempontjából a Külkereskedelemi politika 2009–2014
(a továbbiakban: FTP 09-04) dokumentum releváns. Ezenfelül az indiai kormány az
FTP 09–14 dokumentumra irányadó eljárásokat az ún. Eljárási kézikönyv I.
kötetében (Handbook of Procedures, Volume I, a továbbiakban:
HOP I 09–14) is lefektette. Az Eljárási kézikönyvet rendszeresen
frissítik.
(14)     A c) pontban megjelölt
exporthitelrendszer a banki tevékenység szabályozásáról szóló, 1949. évi
törvény 21. és 35A. szakaszán alapul, amelyek értelmében az Indiai Központi
Jegybank az exporthitelek tekintetében utasításokat adhat a kereskedelmi
bankoknak.
(15)     Az uniós gazdasági ágazat
állítása nyomán a Bizottság megvizsgálta továbbá, hogy a kérelmező:
a)      részesült-e a villamosenergiát terhelő
adó alóli mentességi rendszerből (Electricity Duty Exemption Scheme, EDES)
származó előnyökből,
b)      igénybe vette-e Maharashtra állam helyi
támogatási programjait,
c)      szert tett-e a megfelelő ellenértéknél
kedvezőbb áron alapanyagokra,
d)      részesült-e energiatermeléshez, illetve
-ellátáshoz kapcsolódó ösztönzőkből,
e)      származott-e előnye kapcsolódó off-shore
vállalatoktól származó olcsó nyersanyagok vásárlásából.
(16)     A Bizottság végezetül
ellenőrizte, hogy az eredeti vizsgálat keretén belül vizsgált alábbi
rendszerek:
a)      Duty Entitlement Passbook szabályozás
(vámhitel-szabályozás, DEPBS)
b)      előzetes engedélyezési rendszer (Advance
Authorisation Scheme, AAS)
esetében továbbra is helytálló-e a
megállapítás, hogy azokat a kérelmező nem veszi igénybe.
3.2.        Megállapítások
3.2.1.     Beruházási javak
exportösztönzési rendszere (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)
(17)     A vizsgálat feltárta, hogy a
kérelmező a felülvizsgálati időszakban igénybe vette a rendszert. Megállapítást
nyert azonban az is, hogy az ösztönzés, amelyben részesült, jelentéktelen, 0,02 %
mértékű volt. Éppen ezért a Bizottság meglátása szerint ennek a rendszernek az
esetében szükségtelen tovább értékelni a kiegyenlíthetőséget.
3.2.2.     Exportorientált egységek
rendszere (Export Oriented Units Scheme, EOU)
(18)     Megállapítást nyert, hogy a
kérelmező a felülvizsgálati időszak során EOU-státusszal rendelkezett és ennek
a rendszernek a keretén belül támogatáshoz jutott.
(19)     Ezzel a rendszerrel
kapcsolatban a vállalat kérte, hogy a Bizottság térjen el az eredeti
vizsgálatkor az EOU révén szerzett előnyök meghatározásához alkalmazott
számítási módszertől. A felsorakoztatott érvek szerint az EOU-rendszer által
nyújtott bizonyos előnyökre az alaprendelet II. és III. melléklete szerinti
engedélyezett vámkedvezmény-programként kell tekinteni, következésképpen pedig
ezek nem minősülnek kiegyenlíthetőnek.
(20)     Minthogy azonban megállapítást
nyert, hogy – az alkalmazott számítási módszertől függetlenül – a rendszerre
vonatkozóan meghatározott támogatási mérték nem haladja meg a 0,22 %-ot,
és így a teljes támogatási hozam a de minimis határ alatt marad, a
Bizottság úgy döntött, hogy a jelenlegi felülvizsgálat keretén belül nem
foglalkozik tovább a szóban forgó kéréssel.
3.2.3.     Exporthitelrendszer (Export
Credit Scheme, ECS)
(21)     Megállapítást nyert, hogy a
kérelmező a felülvizsgálati időszak során nem vette igénybe a rendszert.
3.2.4.     Villamosenergiát terhelő adó
alóli mentességi rendszer (Electricity Duty Exemption, EDES)
(22)     A vizsgálat során
megállapítást nyert, hogy a kérelmező a felülvizsgálati időszakban igénybe
vette a rendszert. Bebizonyosodott azonban az is, hogy az ösztönzés, amelyben
részesült, jelentéktelen volt. Éppen ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy
ennek a rendszernek az esetében szükségtelen tovább értékelni a
kiegyenlíthetőséget.
3.2.5.     Maharashtra állam helyi támogatási
programjai
(23)     Megállapítást nyert, hogy a
kérelmező a felülvizsgálati időszak során nem vette igénybe a rendszert.
3.2.6.     Egyéb előnyök
(24)     A kérelmező tekintetében a
vizsgálat nem tárt fel olyan egyéb, a felülvizsgálati időszak során a nyersanyagok
és az energia beszerzési feltételeihez kapcsolódó előnyt, amely az indiai
kormány pénzügyi hozzájárulását foglalná magában, vagyis az alaprendelet 3.
cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikke (2) bekezdése
értelmében támogatásnak minősülne. A jelenlegi felülvizsgálat szempontjából
tehát az uniós gazdasági ágazat (15) preambulumbekezdés c–e pontjában szereplő
állításait a Bizottság irrelevánsnak tekinti.
4.           A KIEGYENLÍTHETŐ TÁMOGATÁSOK
ÖSSZEGE
(25)     Emlékeztetőül meg kell
jegyezni, hogy a kérelmező tekintetében az eredeti vizsgálat során a
kiegyenlíthető támogatások összegét – értékarányosan kifejezve – 4,3 %-ban
állapították meg.
(26)     Megállapítást nyert, hogy a
felülvizsgálati időszak folyamán a kérelmező esetében a kizárólag egyetlen támogatási
rendszerből adódó kiegyenlíthető támogatások összege – értékarányosan kifejezve
– 0,22 % volt.
(27)     A fentieket figyelembe véve
levonható a következtetés, mely szerint a kérelmező exportáló gyártó esetében
csökkent a támogatás szintje.
(28)     A vizsgálat
arra is kiterjedt, hogy a megváltozott körülmények a vizsgált rendszerek
tekintetében tartós jellegűnek tekinthetők-e.
(29)     A fent említetteknek
megfelelően, az időközi felülvizsgálat megerősítette a beruházási javak
exportösztönzési rendszerével (Export Promotion Capital Goods Scheme)
kapcsolatban az eredeti vizsgálat során tett megállapításokat, amelyek szerint
az e rendszer keretében nyújtott támogatás mértéke jelentéktelen.
(30)     Ráadásul, míg az eredeti
vizsgálatkor a kérelmező legjelentősebb előnye az EOU-rendszerből származott,
az időközi felülvizsgálat idején csökkent az e rendszer keretében nyújtott
támogatás. Mivel mindez a kérelmező által az érintett termék előállításához
használt két fő nyersanyag, a rozsdamentes acélhulladék és a ferronikkel
csökkentett vámtarifájával áll összefüggésben, bizonyított a változás tartós
jellege.
5.           KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK
(31)     A fentiek arra engednek
következtetni, hogy a kérelmező a jövőben is de minimis szintet meg nem
haladó összegű támogatásban fog részesülni. A Bizottság ezért helyénvalónak
tartja a kérelmező tekintetében alkalmazandó kiegyenlítő vámtétel mértékének
módosítását annak érdekében, hogy az a támogatás jelenlegi szintjét tükrözze. A
kérelmező esetében megállapított vámtétel mértéke ennek alapján 0 %.
(32)     A végleges rendelet
mellékletében felsorolt exportáló gyártóktól származó érintett termék
behozatalára jelenleg alkalmazandó vámtételeket illetően meg kell jegyezni,
hogy a vizsgált rendszerek tényleges módozatai és a kiegyenlíthetőségük az előző
vizsgálat óta nem változott. Ezért e vállalatok esetében nem indokolt a
támogatás és a vám mértékének újbóli kiszámítása. Következésképpen a végleges
rendelet mellékletében felsorolt vállalatokra vonatkozó vámtételek nem
változnak.
(33)     A „minden más vállalatra”
alkalmazott vámtétellel összefüggésben meg kell jegyezni, hogy az eredeti
vizsgálat során azt a mintába felvett vállalatok tekintetében megállapított
legmagasabb egyedi támogatási hozam szintjén határozták meg. Ez a kérelmezőre
meghatározott támogatási hozam volt. Tekintettel arra, hogy a jelenlegi időközi
felülvizsgálat következtében a kérelmező esetében módosult a hozam, a „minden
más vállalatra” vonatkozó vámtételt felül kell vizsgálni, és a következő
legmagasabb támogatási hozam szintjén kell meghatározni. Minthogy a következő
legmagasabb értéket a mellékletben felsorolt vállalatokra megállapított
vámtétel testesíti meg, a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt ezen a
szinten, vagyis 4 %-on kell rögzíteni.
6.           NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL
(34)     A Bizottság tájékoztatta az
indiai kormányt és a többi érdekelt felet azokról a lényeges tényekről és
szempontokról, amelyek alapján ajánlást szándékozott tenni a kérelmezőre alkalmazandó
vámtétel módosítására.
(35)     A felek által beterjesztett
írásbeli és szóbeli észrevételeket a Bizottság tanulmányozta, és adott esetben
figyelembe vette.
(36)     A Bizottság minden olyan
érdekelt felet meghallgatott, aki ezt kérelmezte, és aki ismertette azokat a
különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolják,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A 405/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet 1.
cikke (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
„(2)      Az alábbi vállalatok által
előállított, az (1) bekezdésben leírt termék vámfizetés előtti, uniós
határparitáson számított nettó ára alapján alkalmazandó végleges kiegyenlítő
vámok a következők:
 Vállalat || Vám (%) || Kiegészítő TARIC-kód
 Chandan Steel Ltd., Mumbai || 3,4 || B002
 Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai; Precision Metals, Mumbai; Hindustan Inox Ltd, Mumbai; Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai || 3,3 || B003
 Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane || 0 || B004
 A mellékletben felsorolt vállalatok || 4,0 || B005
 Minden más vállalat || 4,0 || B999
2. cikk
Ez a rendelet az Európai
Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               HL L 188., 2009.7.18., 93. o.
[2]               HL L 108., 2011.4.28., 3. o.
[3]               HL C 239., 2012.8.9., 2. o.