				|

		52014PC0544

			Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a vándorló, vadon élő állatfajok védelméről szóló egyezmény szerződő felei konferenciájának tizenegyedik ülésén a szerződő felektől származó, az egyezmény függelékeinek módosítására irányuló javaslatok tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspont meghatározásáról /* COM/2014/0544 final - 2014/0252 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1. A vándorló, vadon élő állatfajok
védelméről szóló egyezmény (amely CMS-egyezmény vagy Bonni Egyezmény néven
is ismert) célja, hogy a vándorló szárazföldi és tengeri állatfajok és
madárfajok számára teljes elterjedési területükön védelmet biztosítson. Az
egyezmény az ENSZ környezetvédelmi programjának keretében kormányközi
szerződés formájában jött létre, célja a vadon élő állatok és az
élőhelyek globális szintű védelme. Az Európai Unió 1983. november
1-je óta szerződő fele az egyezménynek.[1]
2. A védelmet igénylő vándorló
állatfajokat az egyezmény I. függeléke (veszélyeztetett fajok) és II. függeléke
(azon fajok, melyek védelmére megállapodásokat kell kötni) sorolja fel. Az
egyezmény III. cikke úgy rendelkezik, hogy az I. függelékben kell szerepeltetni
a veszélyeztetett vándorló fajokat, és az azok elterjedési területén található
feleknek (államoknak) védelmi intézkedéseket kell hozniuk, valamint meg kell
tiltaniuk az adott fajokhoz tartozó példányok zsákmányolását. Az egyezmény IV.
cikkének megfelelően a II. függelék tartalmazza mindazokat a vándorló
fajokat, amelyek természetvédelmi helyzete kedvezőtlen, és amelyek
megóvása és kezelése érdekében nemzetközi megállapodásra van szükség, valamint
azon fajokat is, amelyek természetvédelmi helyzetére jelentős kedvező
hatást gyakorolna a nemzetközi megállapodások által elérhető
együttműködés.
3. Az egyezmény döntéshozó szerve a
szerződő felek konferenciája, ennek hatáskörébe tartozik a vándorló
fajok természetvédelmi helyzetének értékelése és adott esetben az egyezmény I.
és II. függelékének módosítása.
4. Az egyezmény XI. cikkének megfelelően
bármelyik szerződő fél tehet javaslatot az egyezmény módosítására. Az
egyezmény függelékeinek módosítása valamennyi szerződő fél
vonatkozásában 90 nappal az után lép hatályba, hogy a szerződő felek
konferenciája a módosítást elfogadta, de nem lép hatályba azon
szerződő felek vonatkozásában, amelyek fenntartással élnek.
5. Az egyezmény szerződő felei
konferenciájának tizenegyedik ülésére az ecuadori Quitóban, 2014. november 4-e
és 9-e között kerül sor. Erre az alkalomra az Unió javasolta az egyezmény I.
függelékének módosítását a Ziphius cavirostris földközi-tengeri
alpopulációjának, valamint a Coracias garrulus madárfajnak a felvétele
érdekében, továbbá a II. függelék módosítását három rókacápafaj: az Alopias
superciliosus, az Alopias vulpinus és az Alopias pelagicus
felvétele érdekében.
6. Az egyezmény más részes felei is nyújtottak
be az I. és a II. függelék módosítására irányuló javaslatokat. Az érintett
fajok: Ursus maritimus, Panthera leo (minden alfaj), Kobus kob, Eudorcas
rufifrons, Otis tarda, Calidris pusilla, Calidris tenuirostris, Cardellina
canadiensis, Carcharhinus falciformis, Sphyrna lewini, Sphyrna mokarran,
Anoxypristis cuspidate, Pristis clavata, Pristis pectinata, Pristis zijsron,
Pristis pristis, Mobula mobular, Mobula japonica, Mobula thurstoni,
Mobula tarapacana, Mobula eregoodootenkee, Mobula kuhlii, Mobula hypostoma,
Mobula rochebrunei és Mobula munkiana, Manta alfredi , valamint
Anguilla Anguilla.
7. Az Uniónak indokolt támogatnia valamennyi
javaslatot, mivel azok tudományos szempontból megalapozottak, továbbá
összhangban vannak nemcsak az uniós joggal, hanem az Unió azon
kötelezettségvállalásával is, hogy nemzetközi szinten együttműködik a biológiai
sokféleség védelme érdekében. Amennyiben e fajok a javaslatoknak
megfelelően felvételre kerülnek az I. vagy a II. függelékbe, az nem teszi
szükségessé az uniós jog módosítását.
8. A fentiek fényében a Tanácsnak határoznia
kell az Unió által a szerződő felek konferenciájának tizenegyedik
ülésén a módosítási javaslatok kapcsán képviselendő álláspontról.
2014/0252 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS HATÁROZATA
a vándorló, vadon élő állatfajok
védelméről szóló egyezmény szerződő felei konferenciájának
tizenegyedik ülésén a szerződő felektől származó, az egyezmény
függelékeinek módosítására irányuló javaslatok tekintetében az Európai Unió
nevében képviselendő álláspont meghatározásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1)
bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       Az 1982. június 24-i
82/461/EGK tanácsi határozat[2]
értelmében az Unió szerződő fele a vándorló, vadon élő
állatfajok védelméről szóló egyezménynek (a továbbiakban: az egyezmény).
Az egyezmény döntéshozó szerve a szerződő felek konferenciája,
amelynek hatáskörébe tartozik a vándorló fajok természetvédelmi helyzetének
értékelése és ennek alapján az egyezmény I. és II. függelékében található, a
védendő fajokat felsoroló jegyzékek módosítása.
(2)       Az egyezmény XI. cikke
alapján az egyezmény függelékeinek módosítása valamennyi szerződő fél
vonatkozásában 90 nappal az után lép hatályba, hogy a szerződő felek
konferenciája a módosítást elfogadta, de nem lép hatályba azon
szerződő felek vonatkozásában, amelyek fenntartással élnek.
(3)       Az egyezmény
szerződő felei konferenciájának tizenegyedik ülésére az ecuadori
Quitóban, 2014. november 4-e és 9-e között kerül sor.
(4)       Erre az alkalomra az Unió
kezdeményezte az egyezmény I. függelékének módosítását a Coracias garrulus
faj és a Ziphius cavirostris földközi-tengeri szubpopulációja felvétele
érdekében, valamint az egyezmény II. függelékének módosítását az Alopias
superciliosus, az Alopias vulpinus és az Alopias pelagicus
fajok felvétele érdekében.[3]
(5)       Az egyezmény más
szerződő felei is nyújtottak be javaslatokat az egyezmény I. és II.
függelékének módosítására.
(6)       Az Uniónak indokolt
támogatnia valamennyi javaslatot, mivel azok tudományos szempontból
megalapozottak, továbbá összhangban vannak az uniós joggal, az Unió azon
kötelezettségvállalásával, hogy – a biológiai sokféleségről szóló
ENSZ-egyezmény 5. cikkének megfelelően – nemzetközi szinten
együttműködik a biológiai sokféleség védelme érdekében, valamint a
szerződő felek konferenciáján meghozott döntésekkel, különösen a
tizedik ülésen elfogadott globális célkitűzéssel, mely szerint: 2020-ra
sikerül megakadályozni az ismert veszélyeztetett fajok kipusztulását, és azok –
különösen a kipusztulás szélén lévő fajok – természetvédelmi helyzete
javul és stabilizálódik.
(7)       A Ziphius cavirostris
cetfaj már szerepel a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő
állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi
irányelv[4]
IV. mellékletében. Így e faj felvétele az egyezmény I. függelékébe nem tenné
szükségessé az uniós jog módosítását.
(8)       Az Ursus maritimus, a
Panthera leo alfajai a Panthera leo persica kivételével, valamint a Kobus kob
nem fordulnak elő az EU-ban. Így ezek felvétele az egyezmény II.
függelékébe nem tenné szükségessé az uniós jog módosítását.
(9)       A Panthera leo persica
és az Eudorcas rufifrons szintén nem fordulnak elő az EU területén.
Így ezek felvétele az egyezmény I. függelékébe nem tenné szükségessé az uniós
jog módosítását.
(10)     Az Otis tarda már
szerepel a vadon élő madarak védelméről szóló, 2009. november 30-i
2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[5] I. mellékletében. Így e
faj felvétele az egyezmény I. függelékébe nem tenné szükségessé az uniós jog
módosítását. Az Otis tarda (túzok) közép-európai populációja már
szerepel az egyezmény I. függelékében, és a közép-európai túzokpopulációk
védelméről és kezeléséről egyetértési megállapodás jött létre 12
tagállam részvételével. Emellett a túzok teljes világállománya védett az
egyezmény II. függeléke értelmében.
(11)     A Calidris pusilla, Calidris
tenuirostris és Cardellina canadiensis fajok az EU-ban csak olyan
tengerentúli területeken fordulnak elő, amelyek nem tartoznak a
2009/147/EK irányelv hatálya alá. Így ezek felvétele az egyezmény I. és II.
függelékébe nem tenné szükségessé az uniós jog módosítását.
(12)     A Coracias garrulus
madárfaj már szerepel a 2009/147/EK irányelv I. mellékletében. Így e faj
felvétele az egyezmény I. függelékébe nem tenné szükségessé az uniós jog
módosítását. A faj európai állománya fokozott védelemre szorul.
(13)     Az Alopias superciliosus,
Alopias vulpinus, Alopias pelagicus, Carcharhinus falciformis,
Sphyrna lewini és Sphyrna mokarran cápafajokra kiterjed az EU közös
halászati politikája (KHP), amely az Unió számára megfelelő eszköz
védelmük biztosításához akkor is, ha felvételre kerülnek az egyezmény II. függelékébe.

(14)     Az Anoxypristis cuspidate,
Pristis clavata, Pristis pectinata, Pristis zijsron, Pristis pristis,
fűrészrája-fajok, a Mobula mobular, Mobula japonica, Mobula thurstoni,
Mobula tarapacana, Mobula eregoodootenkee, Mobula kuhlii, Mobula hypostoma,
Mobula rochebrunei és Mobula munkiana ördögráják a KHP hatálya alá tartoznak,
amely az Unió számára megfelelő eszköz védelmük biztosításához akkor is,
ha felvételre kerülnek az egyezmény I. és II. függelékébe.
(15)     A Manta alfredi
sasrájafaj is a KHP hatálya alá tartozik, amely az Unió számára megfelelő
eszköz védelme biztosításához akkor is, ha a faj felvételre kerül az egyezmény
I. és II. függelékébe. Ezt a fajt nem sokkal az után választották le a Manta
birostris fajról, hogy 2011-ben felvételre került az egyezmény I. és II.
függelékébe.
(16)     Az Anguilla anguilla,
vagyis európai angolna a KHP hatálya alá tartozik, amely az Unió számára
megfelelő eszköz védelme biztosításához. Az európai angolnaállomány
helyreállítására vonatkozó intézkedések megállapításáról szóló, 2007.
szeptember 18-i 1100/2007/EK tanácsi rendelet[6]
rendelkezik az európai angolnák védelmét szolgáló intézkedésekről, és
lehetőséget biztosít a tagállamoknak arra, hogy közös angolnagazdálkodási
terveket fogadjanak el az Unión kívüli olyan országokkal, amelyek az övéikhez
kapcsolódó angolnaélőhelyekkel rendelkeznek. Az egyezmény IV. cikke
ösztönzi a feleket védelmi intézkedések megvalósítására vonatkozó nemzetközi
megállapodások kötésére, így értelemszerűen támogatja az 1100/2007/EK
tanácsi rendelet értelmében megvalósuló közös angolnagazdálkodási tervekre
vonatkozó megállapodások kötését. Az említett IV. cikk további nemzetközi
együttműködést is támogat, amely az EU tagállamai esetében nem vezethet az
1100/2007/EK tanácsi rendeletben előírt védelemnél alacsonyabb fokú
védelem nyújtásához. Az egyezmény I. és II. függelékében felsorolt vándorló
fajok tekintetében a XII. cikk (3) bekezdése a felek számára lehetővé
teszi a szigorúbb hazai intézkedések meghozatalát. A fentiek mellett az Anguilla
anguilla felvétele az egyezmény II. függelékébe összhangban állna e fajnak
a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi
kereskedelméről szóló egyezmény II. függelékébe való felvételével, amelyre
2014. június 25-én került sor a Közösség 2007. évi javaslatát és az
Atlanti-óceán északkeleti körzete tengeri környezetének védelméről szóló
egyezmény (OSPAR egyezmény) 10. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott
bizottság határozatát követően, hogy megvédjék e fajt, mely különösen veszélyeztetettnek
számít az Atlanti-óceán északkeleti részén.[7]
Újabb nemzetközi megállapodás kötését e faj kapcsán a CMS-egyezmény keretében
nem tervezik. A faj védelmének javítása érdekében inkább a fellépések
összehangolására van szükség.
(17)     Mivel a vándorló, vadon
élő állatfajok védelméről szóló egyezmény egyszerre tartozik uniós és
tagállami hatáskörbe, a Bizottságnak és a tagállamoknak szorosan együtt kell
működniük az egyezmény függelékein végrehajtandó módosítások elfogadása
kapcsán azért, hogy az Unió nemzetközi képviselete egységes legyen,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A vándorló, vadon élő állatfajok
védelméről szóló egyezmény szerződő felei konferenciájának
tizenegyedik ülésén a Bizottság az egyezmény I. és II. függelékének módosítása
tekintetében a következő álláspontot képviseli az Unió nevében:
1.           a Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy támogassa a következő fajok I. függelékbe történő
felvételét:
emlősök
a)      Ziphius cavirostris
b)      Panthera leo persica
c)      Eudorcas rufifrons
madarak
d)      Otis tarda
e)      Calidris pusilla
f)       Calidris tenuirostris
g)      Coracias garrulus
halak
h)      Anoxypristis cuspidate, Pristis
clavata, Pristis pectinata, Pristis zijsron, Pristis pristis
i)       Mobula mobular, Mobula japonica,
Mobula thurstoni, Mobula tarapacana, Mobula eregoodootenkee, Mobula kuhlii,
Mobula hypostoma, Mobula rochebrunei, Mobula munkiana
j)       Manta alfredi;
2.           a Bizottság felhatalmazást
kap arra, hogy támogassa a következő fajok II. függelékbe történő
felvételét:
emlősök
a)      Ursus maritimus
b)      Panthera leo (a Panthera leo persica
kivételével minden alfaj)
c)      Kobus kob leucotis
madarak
d)      Cardellina canadiensis
halak
e)      Anguilla anguilla
f)       Alopias superciliosus, Alopias
vulpinus, Alopias pelagicus
g)      Anoxypristis cuspidate, Pristis
clavata, Pristis pectinata, Pristis zijsron, Pristis pristis
h)      Carcharhinus falciformis
i)       Sphyrna lewini és Sphyrna mokarran
j)       Mobula mobular, Mobula japonica,
Mobula thurstoni, Mobula tarapacana, Mobula eregoodootenkee, Mobula kuhlii,
Mobula hypostoma, Mobula rochebrunei, Mobula munkiana
k)      Manta alfredi.
2. cikk
E határozat címzettje a Bizottság.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               A
Tanács 1982. június 24-i 82/461/EGK határozata a vándorló, vadon élő
állatfajok védelméről szóló egyezmény megkötéséről (HL L 210.,
1982.6.24., 10. o.).
[2]               A Tanács 1982. június 24-i 82/461/EGK határozata a
vándorló, vadon élő állatfajok védelméről szóló egyezmény
megkötéséről (HL L 210., 1982.6.24., 10. o.).
[3]               A Tanács 2014. június 5-i határozata a vándorló, vadon
élő állatfajok védelméről szóló egyezmény szerződő felei
konferenciájának tizenegyedik ülésén az egyezmény függelékeinek módosítására
irányuló javaslatnak a Bizottság által az Unió nevében történő benyújtása
engedélyezéséről.
[4]               HL L 206., 1992.7.22., 7. o.
[5]               HL L 20., 2010.1.26., 7. o.
[6]               HL L 248., 2007.9.22., 17. o.
[7]               A határozatot az OSPAR-egyezmény bizottságának 2014.
június 23. és 27. között tartott találkozóján fogadták el.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.31.
            COM(2016) 319 final
            2016/0161(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió nevében az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításával kapcsolatban elfogadandó álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               A belső piac működéséhez szükséges jogbiztonság és homogenitás biztosítása érdekében az EGT Vegyes Bizottságnak az összes vonatkozó uniós jogszabály elfogadását követően azokat a lehető leghamarabb bele kell foglalnia az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásba (a továbbiakban: EGT-megállapodás).

               2.AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               Az EGT Vegyes Bizottság (javasolt tanácsi határozathoz csatolt) kilenc határozattervezete arra irányul, hogy módosítsa az EGT-megállapodás IX. mellékletét (Pénzügyi szolgáltatások) annak érdekében, hogy belefoglalja különösképpen az európai felügyeleti hatóságok létrehozásáról szóló uniós rendeleteket (az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendeletet) és a pénzügyi szektorral kapcsolatos több más uniós jogszabályt is a megállapodásba. Az ezen első csomagban szereplő egyes jogszabályok közös vonása, hogy mindegyikük vagy döntéshozatali jogkörrel ruházza fel az európai felügyeleti hatóságokat vagy ilyen rendelkezéseket tartalmazó jogszabályokhoz kapcsolódnak. Mivel néhány EGT-tag EFTA-állam (Norvégia, Izland, Liechtenstein) számára alkotmányos szempontból elfogadhatatlan, hogy az európai felügyeleti hatóságok a hatáskörrel rendelkező hatóságaik és a piaci szereplőik számára kötelező erejű határozatokat hozzanak, különleges megoldást kellett találni.

               Az európai felügyeleti hatóságok kulcsfontosságú szerepet kapnak a pénzügyi válságra válaszul meghozott átfogó reformok részeként 2011-ben felállított új felügyeleti keretben.

               A szóban forgó jogalkotási csomag belefoglalására azt követően kerül sor, hogy az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei 2014. október 14-én az ECOFIN Tanács ülésének alkalmával politikai megállapodásra jutottak. Az EGT-megállapodás kétpilléres szerkezetével összhangban az EFTA Felügyeleti Hatóság fogja meghozni az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak és az EGT-tag EFTA-államok piaci szereplőinek címzett határozatokat. Az európai felügyeleti hatóságok hatásköre olyan, többek között az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait érintő, nem kötelező erejű tevékenységekre fog kiterjedni, mint például ajánlások elfogadása vagy nem kötelező jellegű közvetítés.  Mindkét oldal intézkedéseinek végrehajtását meg kell, hogy előzze adott esetben az európai felügyeleti hatóságok és az EFTA Felügyeleti Hatóság közötti konzultáció, koordináció vagy információcsere.

               Annak érdekében, hogy az európai felügyeleti hatóságok szakértelme biztosan beépüljön a folyamatba és hogy biztosítható legyen a két pillér közötti konzisztencia, az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EGT-tag EFTA-államok egy vagy több, hatáskörrel rendelkező hatóságának vagy piaci szereplőjének címzett egyedi határozatai és az általa kiadott hivatalos vélemények a releváns európai felügyeleti hatóság által készített tervezetek alapján kerülnek majd elfogadásra.

               A pénzügyi szolgáltatások területén megvalósuló egységes felügyeletnek és a jogszabályok egységes alkalmazásának a biztosítása érdekében a három EGT-tag EFTA-állam hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságainak és az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a képviselői a lehető legteljesebb mértékben részt kell, hogy vegyenek – szavazati jog nélkül – az európai felügyeleti hatóságok felügyeleti tanácsaiban és előkészítő szerveiben.

               Ezen túlmenően, az európai felügyeleti hatóságok számára lehetőség nyílik a tevékenységükhöz kapcsolódó területeken részt venni az EFTA Felügyeleti Hatóság és annak előkészítő szervei munkájában.

               Amennyiben véleménykülönbség alakul ki az európai felügyeleti hatóságok és az EFTA Felügyeleti Hatóság között, a kérdést a Szerződő Felek egyikének kérésére – az EGT-megállapodásnak megfelelően – az EGT Vegyes Bizottsághoz lehet továbbítani. Kidolgozásra kerültek a megfelelő eljárások az EGT Vegyes Bizottság üléseinek sürgős helyzetekben haladéktalanul történő összehívására.

               A fentiekre való tekintettel a javasolt határozat 9 EGT vegyes bizottsági határozattervezetre vonatkozik, amelyek célja 31 uniós jogszabály belefoglalása. E 9 EGT vegyes bizottsági határozattervezetet a javasolt tanácsi határozathoz csatolt 1–9. melléklet tartalmazza és az alábbi uniós jogszabályokat érintik:

                        1. melléklet:

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1092/2010/EU rendelete a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról
                           1
                        ;

                        2. melléklet:

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1093/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről
                           2
                        , valamint az Európai Parlament és a Tanács 2013. október 22-i 1022/2013/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló 1093/2010/EU rendeletnek a 1024/2013/EU tanácsi rendelet értelmében az Európai Központi Bank külön feladatokkal történő megbízása tekintetében történő módosításáról
                           3
                        ;

                        3. melléklet:

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1094/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről
                           4
                        ;

                        4. melléklet:

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1095/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapír-piaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről
                           5

                        5. melléklet:

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2011. június 8-i 2011/61/EU irányelve az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról
                           6
                        , valamint a Bizottság alábbi öt jogszabálya:

                        – A Bizottság 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete
                           7
                        ;

                        – A Bizottság 694/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete
                           8
                        ;

                        – A Bizottság (EU) 2015/514 felhatalmazáson alapuló rendelete
                           9
                        ;

                        – A Bizottság 447/2013/EU végrehajtási rendelete
                           10
                        ,

                        – A Bizottság 448/2013/EU végrehajtási rendelete
                           11
                        ,

                        6. melléklet:

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2012. március 14-i 236/2012/EU rendelete a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról
                           12
                        , valamint a Bizottság alábbi öt jogszabálya:

                        – A Bizottság 826/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete
                           13
                        ;

                        – A Bizottság 827/2012/EU végrehajtási rendelete
                           14
                        ;

                        – A Bizottság 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete
                           15
                        ;

                        – A Bizottság 919/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete
                           16
                        ;

                        – A Bizottság (EU) 2015/97 felhatalmazáson alapuló rendelete
                           17
                        ;

                        7. melléklet:

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2012. július 4-i 648/2012/EU rendelete a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról
                           18
                        ;

                        8. melléklet:

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 11-i 513/2011/EU rendelete a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról
                           19
                        , valamint az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 462/2013/EU rendelete a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról
                           20
                        ;

                        9. melléklet:

                        Az e mellékletben szereplő vegyes bizottsági határozattervezet a Bizottság alábbi, hitelminősítő intézetekkel kapcsolatos jogszabályait érinti:

                        – a Bizottság 272/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete
                           21
                        ;

                        – a Bizottság 446/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete
                           22
                        ;

                        – a Bizottság 447/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete
                           23
                        ;

                        – a Bizottság 448/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete
                           24
                        ;

                        – a Bizottság 449/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete
                           25
                        ;

                        – a Bizottság 946/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete
                           26
                        ;

                        – a Bizottság 2014/245/EU végrehajtási határozata
                           27
                        ;

                        – a Bizottság 2014/246/EU végrehajtási határozata
                           28
                        ;

                        – a Bizottság 2014/247/EU végrehajtási határozata
                           29
                        ;

                        – a Bizottság 2014/248/EU végrehajtási határozata
                           30
                        ;

                        – a Bizottság 2014/249/EU végrehajtási határozata
                           31
                        ;

               További 150 olyan uniós jogszabály létezik, amelyre a fenti határozatterveztek nem terjednek ki és még nincsenek belefoglalva az EGT-megállapodásba. A jogszabályok belefoglalása ugyanakkor alapvető fontosságú, hogy az EGT egész területén biztosítottak legyenek az egyenlő versenyfeltételek, valamint a közös szabályok és felügyelet tényleges és egységes alkalmazása. A várakozások szerint a szóban forgó jogszabályoknál pusztán technikai kiigazítások esete áll fenn, ami a 2894/94/EK tanácsi rendelet értelmében lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy meghatározza az EGT Vegyes Bizottságban az EU nevében képviselendő álláspontot. Az említett uniós jogszabályokkal kapcsolatos munkálatokat ugyancsak a lehető leghamarabb el kell végezni.

               3. A vegyes bizottsági határozattervezetek fő elemei

               A fent említetteknek megfelelően, a határozattervezetek kulcsfontosságú eleme az EBH-rendelet (Európai Bankhatóság), az EIOPA-rendelet (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) és az ESMA-rendelet (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) (az 1093/2010/EU, az 1094/2010/EU és az 1095/2010/EU rendelet) EGT-megállapodásba történő belefoglalása. A vegyes bizottsági határozattervezetek ezen jogszabályokat és az EGT-megállapodásba belefoglalandó egyéb jogszabályokat érintő fő elemeinek ismertetése az alábbiakban a mellékletek sorrendjében történik.

               Az Európai Rendszerkockázati Testületről (ERKT) szóló rendelet (1092/2010/EU)

               Az 1092/2010/EU rendelet (ERKT-rendelet) EGT-megállapodásba történő belefoglalásának eredményeképpen az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságai jogosultságot kapnak arra, hogy részt vegyenek az ERKT munkájában azzal a céllal, hogy az EGT területén a pénzügyi szolgáltatások belső piacán biztosított legyen a makroprudenciális felügyelethez szükséges koordináció. Az EFTA Felügyeleti Hatóság részt vehet az igazgatótanács munkájában. Az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságai és az EFTA Felügyeleti Hatóság ezzel összefüggésben szavazati joggal nem rendelkeznek, továbbá szoros együttműködést folytatnak az ERKT-vel és azt minden olyan információval ellátják, amelyre annak feladatai ellátásához szüksége van.

               EBH-rendelet, EIOPA-rendelet és ESMA-rendelet (1093/2010/EU, 1094/2010/EU és 1095/2010/EU rendelet, együttesen az európai felügyeleti hatóságokról szóló rendeletekként is hivatkoznak rájuk)

               Az európai felügyeleti hatóságokról (EBH, EIOPA és ESMA) szóló három rendelet bizonyos olyan hatáskörökkel ruházza fel ezen hatóságokat, amelyekkel kötelező erejű határozatokat hozhatnak a hatáskörrel rendelkező uniós hatóságok és az uniós piaci szereplők számára. Tekintettel arra, hogy néhány EGT-tag EFTA-állam részéről alkotmányos aggályokat vet fel annak elfogadása, hogy az európai felügyeleti hatóságok a hatáskörrel rendelkező hatóságaik és piaci szereplőik számára kötelező erejű határozatokat hoznak, különleges megoldást kellett találni az európai felügyeleti hatóságokról szóló rendeletek EGT-megállapodásba történő belefoglalásához. A 2014 októberi politikai megállapodás rögzíti a rendeletek EGT-megállapodásba történő belefoglalásának elveit, és a három vegyes bizottsági határozattervezet tartalmazza a megfelelő kiigazításokat.

               Ennek eredményeként a vegyes bizottsági határozattervezetek által létrehozott rendszer alapját azon kétpilléres szerkezet képezi, amelyre az EGT-megállapodás alkalmazása épül. Ennélfogva, míg az uniós pillér alá tartozó határozatok az európai felügyeleti hatóságoknál maradnak, addig az EGT–EFTA-pillérben a határozathozatali hatáskör az EFTA Felügyeleti Hatósághoz kerül. Az EFTA Felügyeleti Hatóság ezen határozatokat ugyanakkor csak az európai felügyeleti hatóságok által készített tervezetek alapján fogja elfogadni.

               Az EGT-n belüli koherencia és a homogenitás ösztönzése érdekében az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságai és az EFTA Felügyeleti Hatóság részt vesznek az európai felügyeleti hatóságok munkájában, de nem rendelkeznek szavazati joggal. Ez magában foglalja a releváns európai felügyeleti hatóságok műszaki vagy döntéshozói szerveiben – többek között a felügyeleti tanácsban –, valamint a belső bizottságokban és munkacsoportokban való részvételt. Fordítva, az európai felügyeleti hatóságok ugyancsak jogosultak arra, hogy részt vegyenek az EFTA Felügyeleti Hatóság döntéshozatali eljárásában. Mindhárom vegyes bizottsági határozattervezet mechanizmust biztosít az európai felügyeleti hatóságok és az EFTA Felügyeleti Hatóság közötti véleménykülönbség megoldására. Az EGT vegyes bizottsági határozattervezetekben az európai felügyeleti hatóságokról szóló rendeletek kapcsán előirányzott különböző kiigazítások a politikai megállapodás végrehajtásához, valamint az uniós pillér (különösen az európai felügyeleti hatóságok) és az EFTA-pillér (különösen az EFTA Felügyeleti Hatóság) közötti zökkenőmentes eljárások megteremtéséhez szükséges kiigazításokra korlátozódnak. Az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságai az EU-tagállamokkal megegyező módon hozzájárulnak az európai felügyeleti hatóságok költségvetéséhez.

               Az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló 2011/61/EU irányelv és a short ügyletekről szóló 236/2012/EU rendelet

               E csomag is több bizottsági jogszabályt érint a szóban forgó területeken (lásd lent).

               Mind a 2011/61/EU irányelv (ABAK-irányelv), mind pedig a 236/2012/EU rendelet (short ügyletekről szóló rendelet) közvetlen beavatkozási hatáskört biztosít az ESMA-nak. Emiatt ki kell igazítani az alkalmazandó keretet és – a politikai megállapodással összhangban – döntéshozatali jogkörrel kell felruházni az EFTA Felügyeleti Hatóságot. Ugyanakkor, akárcsak az európai felügyeleti hatóságokról szóló rendeletek (és a hitelminősítő intézetekről szóló rendelet, illetve az európai piaci infrastruktúra-rendelet (EMIR), vö. a következő szakasszal) esetében az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait csak az európai felügyeleti hatóság által készített tervezetek alapján fogadja el.

               Az irányelv/rendelet hatálya az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságaira és természetes vagy jogi személyeire azonos feltételek mellett vonatkozik mint a hatáskörrel rendelkező uniós hatóságokra vagy az uniós természetes vagy jogi személyekre.

               Ahhoz, hogy az EGT egész terültén biztosított legyen a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szabályok koherens felügyelete és egységes alkalmazása az ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság a felügyeleti funkcióik szempontjából releváns bármely intézkedés elfogadását megelőzően együttműködést folytat, információcserét végez és konzultál egymással.

               Az ABAK-irányelv számos esetben úgy rendelkezik, hogy az ESMA az ESMA-rendelet (1095/2010/EU rendelet) 19. cikke értelmében rá ruházott vitarendezési jogosultságok alapján felléphet a hatáskörrel rendelkező hatóságok közt határokon átnyúló esetekben felmerülő nézetkülönbségek rendezéséhez. Ugyanakkor az ESMA-rendeletet az EGT-megállapodásba belefoglaló vegyes bizottsági határozattervezet értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóságra ruházzák az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak vagy pénzügyi piaci szereplőinek címzett kötelező erejű határozatok meghozatalának hatáskörét. Ennélfogva, az ABAK-irányelvre vonatkozó vegyes bizottsági határozattervezet egyértelművé teszi, hogy az ESMA ezen hatáskörére történő hivatkozás alatt az EFTA Felügyeleti Hatóság hatáskörére történő hivatkozást kell érteni.

               Az ABAK-irányelvvel kapcsolatos vegyes bizottsági határozattervezet emellett az ABAK-irányelvre épülő három felhatalmazáson alapuló rendeletet és két végrehajtási rendeletet is belefoglal az EGT-megállapodásba, valamint elvégzi a szükséges kiigazításokat.

               A short ügyletekről szóló rendelet 28. cikke értelmében az ESMA az ESMA-rendelet 9. cikkének (5) bekezdése szerinti beavatkozási hatáskörében ideiglenesen megtilthatja vagy korlátozhatja a short ügyleteket vagy hasonló ügyleteket, illetve felkérheti a természetes vagy jogi személyeket a nettó rövid pozíciók bejelentésére vagy nyilvános közzétételére. A politikai megállapodás értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóságra ruházzák az ESMA-rendelet 9. cikkének (5) bekezdése szerinti, az EGT-tag EFTA-államok pénzügyi piaci szereplőinek címzett kötelező erejű határozatok meghozatalának hatáskörét (vö. az ESMA-rendelettel kapcsolatos vegyes bizottsági határozattervezettel). Akárcsak az ESMA-rendelet esetében, az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait csak az ESMA által készített tervezetek alapján fogadhatja el.

               Az EGT-n belüli konzisztencia fenntartása érdekében az ESMA-nak a short ügyletekről szóló rendelet 27. cikke szerinti koordinációs tevékenységeit kiterjesztik, hogy azok lefedjék az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait is. Ez magában foglalja annak lehetőségét is, hogy az ESMA véleményt adhat ki az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságai által meghozni vagy megújítani tervezett intézkedésekről. Az EFTA Felügyeleti Hatóság 28. cikk értelmében történő fellépését rendszerint az ESMA 27. cikk szerinti ilyen, nem kötelező erejű koordinációs erőfeszítései előzik meg. Akárcsak az ABAK-irányelv esetében, a short ügyletekről szóló rendelet 23. cikkének (4) bekezdése értelmében az ESMA-ra ruházott kötelező erejű vitarendezési jogosultságokat az EFTA-pillér tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóságra ruházzák át.

               A vonatkozó vegyes bizottsági határozattervezet a short ügyletekről szóló rendeleten túlmenően a short ügyletekről szóló rendeletre épülő négy, felhatalmazáson alapuló rendelet és egy végrehajtási rendelet EGT-megállapodásba történő belefoglalásáról rendelkezik.

               A tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról szóló 648/2012/EU rendelet (európai piaci infrastruktúra-rendelet (EMIR)), valamint a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendeletet módosító rendeletek (513/2011/EU rendelet
                  32
                és 462/2013/EU rendelet
                  33
               )

               E csomag is több bizottsági jogszabályt tartalmaz a szóban forgó területeken (lásd lent).

               Az ESMA mind az európai piaci infrastruktúra-rendelet, mind pedig a hitelminősítő intézetekről szóló rendelet értelmében felügyeleti hatásköröket kapott a kereskedési adattárak és a hitelminősítő intézetek tekintetében, mely hatáskörök közé tartozik az előbbiekre közvetlenül alkalmazandó határozatok meghozatala is. Ezen rendeletek EGT-megállapodásba történő belefoglalását illetően és a fent említett politikai megállapodás fényében a Bizottság azt javasolja, hogy az európai felügyeleti hatóságokról szóló rendeletek EGT-megállapodásba történő belefoglalására alkalmazandó elveket alkalmazzák különösképpen a kereskedési adattárak és a hitelminősítő intézetek ESMA általi közvetlen felügyeletére is. Az EFTA Felügyeleti Hatóság az EGT-tag EFTA-államokbeli hitelminősítő intézetekre és kereskedési adattárakra vonatkozó határozatait az ESMA által készített tervezetek alapján fogadja el. Az EGT vegyes bizottsági határozattervezetek kiigazításai a politikai megállapodással összhangban az európai felügyeleti hatóságokról szóló rendeletek esetében is javasolt általános szerkezetet követik.

               A hitelminősítő intézetekről szóló rendeletet illetően két EGT vegyes bizottsági határozatot helyeztek kilátásba: az első határozat az EGT-megállapodásba belefoglalandó két jogszabályt (513/2011/EU és 462/2013/EU rendelet) és a második határozat több, felhatalmazáson alapuló és végrehajtási rendeletet érint. Az európai piaci infrastruktúra-rendelet esetében jelen szakaszban csak a jogszabályt (648/2012/EU rendelet), a másodszintű jogalkotást pedig később foglalják bele az EGT-megállapodásba. A gyakorlatban ez nem jelent semmiféle problémát, mivel jelenleg nem léteznek az EGT-tag EFTA-államokban székhellyel rendelkező kereskedési adattárak.

               A vegyes bizottsági határozatok által létrehozandó keret szerint az ESMA-nak és az EFTA Felügyeleti Hatóságnak szoros együttműködést kell folytatnia ahhoz, hogy az EGT egész terültén biztosított legyen a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó szabályok koherens felügyelete és egységes alkalmazása. Az EGT vegyes bizottsági határozattervezetek értelmében az ESMA és az EFTA Felügyeleti Hatóság a felügyeleti funkcióik szempontjából releváns bármely intézkedés elfogadását megelőzően együttműködést folytat, információcserét végez és konzultál egymással. Gondoskodnak arról, hogy minden szükséges információt kellő időben egymás rendelkezésére bocsátanak. Mindkét hatóság átadja a másiknak a másik hatáskörébe tartozó összes kérelmet, információt, panaszt vagy megkeresést. Akárcsak az európai felügyeleti hatóságokról szóló rendeletben, itt is rendelkezésre áll a vitarendezési eljárás.

               Azon kötelező erejű intézkedéseket, amelyeket az unióbeli hitelminősítő intézetek és kereskedési adattárak tekintetében az ESMA-nak kell meghozni, az EGT-tag EFTA-államokbeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézetek és kereskedési adattárak tekintetében az EFTA Felügyeleti Hatóság hozza meg. Ezen intézkedések közé tartozik többek között a nyilvántartásba vételre vagy a nyilvántartásba vétel elutasítására vonatkozó határozat, a nyilvántartásba vétel visszavonására vonatkozó határozat, az információkérés, a valamely személy vizsgálat alá vonásáról szóló határozat, a felügyeleti intézkedés meghozataláról szóló határozat, a pénzbírságok és az időszakos kényszerítő bírságok kiszabásáról szóló határozat, valamint a hitelminősítő intézetek esetében a hitelminősítések szabályozási célú használati időtartamának meghosszabbításáról szóló határozatok. Habár jogi értelemben az EFTA Felügyeleti Hatóság felelős a felügyeletért és hozza meg a kötelező erejű intézkedéseket, az EGT-tag EFTA-államokbeli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézetek és kereskedési adattárak nyilvántartásba vételével és napi felügyeletével kapcsolatos gyakorlati munkákat az ESMA végzi. Az EFTA Felügyeleti Hatóság az intézkedéseket csak az ESMA által készített tervezet alapján fogadhatja el. Ilyen tervezetet az ESMA saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérése alapján készít. Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatát indokolatlan késedelem nélkül ezen tervezet alapján fogadja el. Ami a beszedendő díjakat illeti, az EGT-tag EFTA-államokbeli hitelminősítő intézetek és kereskedési adattárak felügyelőjeként az EFTA Felügyeleti Hatóság számítja fel az előbbiek által fizetendő felügyeleti és nyilvántartásba vételi díjat. Mivel azonban az ESMA látja el a hitelminősítő intézetek nyilvántartásba vételi eljárásával és napi felügyeletével kapcsolatos valamennyi gyakorlati munkát, az EFTA Felügyeleti Hatóság indokolatlan késedelem nélkül továbbítja a beszedett összegeket az ESMA-nak. A díjak összegét az EU-beli székhellyel rendelkező hitelminősítő intézeteknek felszámított díjak alapján számítják ki.

               A hitelminősítő intézetekről szóló rendeletet illető második vegyes bizottsági határozattervezet hat felhatalmazáson alapuló bizottsági jogi aktust és öt bizottsági végrehajtási aktust foglal majd bele az EGT-megállapodásba.

               4.Az eljárás

               Mivel a csatolt vegyes bizottsági határozattervezetek az EGT-tag EFTA-államokra kiterjesztendő, a pusztán technikai kiigazításoknál lényegesebb jogszabályi módosításokat tartalmaznak, jelen esetben a 2894/94/EK tanácsi rendelet
                  34
                1. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti eljárás alkalmazandó. Ennek megfelelően a Bizottság javaslata alapján a Tanács alakítja ki az EGT Vegyes Bizottságban az Unió nevében elfogadandó álláspontot. A Bizottság e célból nyújtja be ezen javaslatot. A Bizottság reményei szerint mihamarabb elő tudja terjeszteni az EGT Vegyes Bizottságban az EU nevében képviselendő álláspontot.

               5.  Egyéb információ

               Mivel ezen első csomag a norvég és izlandi alkotmányos törvények értelmében a szuverenitás EFTA Felügyeleti Hatóság számára történő átruházásával járna, a norvég parlament (¾-es többségű) és az izlandi parlament jóváhagyása szükséges.

               Liechtenstein megállapította, hogy a vonatkozó uniós jogszabályokat már átültette a nemzeti jogba, és készen áll azok alkalmazására.

               2016/0161 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió nevében az EGT Vegyes Bizottságban
                   az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításával kapcsolatban
                   elfogadandó álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 53. cikke (1) bekezdésére és 114. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre
                  35
                és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésének a) pontjára,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás
                  36
                (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén lépett hatályba.

               (2)Az EGT-megállapodás 98. cikke és különösen 102. cikke értelmében az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás pénzügyi szolgáltatásokról szóló rendelkezéseket tartalmazó IX. mellékletének módosításáról.

               (3)Az alábbi jogszabályok pénzügyi szolgáltatásokra vonatkoznak és azokat bele kell foglalni az EGT-megállapodásba:

                     37
                  – az Európai Parlament és a Tanács 1092/2010/EU rendelete,

                     38
                  – az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete,

                     39
                  – az Európai Parlament és a Tanács 1094/2010/EU rendelete,

                     40
                  – az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete,

                     41
                  – az Európai Parlament és a Tanács 1022/2013/EU rendelete,

                     42
                  – az Európai Parlament és a Tanács 2011/61/EU irányelve,

                     43
                  – a Bizottság 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete,

                     44
                  – a Bizottság 447/2013/EU végrehajtási rendelete,

                     45
                  – a Bizottság 448/2013/EU végrehajtási rendelete,

                     46
                  – a Bizottság 694/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete,

                     47
                  – a Bizottság (EU) 2015/514 felhatalmazáson alapuló rendelete;

                     48
                  – az Európai Parlament és a Tanács 236/2012/EU rendelete,

                     49
                  – a Bizottság 826/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete,

                     50
                  – a Bizottság 827/2012/EU végrehajtási rendelete,

                     51
                  – a Bizottság 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete,

                     52
                  – a Bizottság 919/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete,

                     53
                  – a Bizottság (EU) 2015/97 felhatalmazáson alapuló rendelete;

                     54
                  – az Európai Parlament és a Tanács 648/2012/EU rendelete,

                     55
                  – az Európai Parlament és a Tanács 513/2011/EU rendelete,

                     56
                  – az Európai Parlament és a Tanács 462/2013/EU rendelete,

                     57
                  – a Bizottság 272/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete,

                     58
                  – a Bizottság 446/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete,

                     59
                  – a Bizottság 447/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete,

                     60
                  – a Bizottság 448/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete,

                     61
                  – a Bizottság 449/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete,

                     62
                  – a Bizottság 946/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete,

                     63
                  – a Bizottság 2014/245/EU végrehajtási határozata;

                     64
                  – a Bizottság 2014/246/EU végrehajtási határozata;

                     65
                  – a Bizottság 2014/247/EU végrehajtási határozata;

                     66
                  – a Bizottság 2014/248/EU végrehajtási határozata;

                     67
                  – és a Bizottság 2014/249/EU végrehajtási határozata.

               (4)Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (5)Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeteken kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításával kapcsolatban elfogadandó álláspontnak az EGT Vegyes Bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetein kell alapulnia.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

                     (2)
                  HL L 331., 2010.12.15., 12. o.

                     (3)
                  HL L 287., 2013.10.29., 5. o.

                     (4)
                  HL L 331., 2010.12.15., 48. o.

                     (5)
                  HL L 331., 2010.12.15., 84. o.

                     (6)
                  HL L 174., 2011.7.1., 1. o.

                     (7)
                  A Bizottság 2012. december 19-i 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a mentességek, az általános működési feltételek, a letétkezelők, a tőkeáttétel, az átláthatóság és a felügyelet tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 83., 2013.3.22., 1. o.).

                     (8)
                  A Bizottság 2013. december 17-i 694/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az alternatívbefektetésialap-kezelők típusait meghatározó szabályozási technikai standardok tekintetében való kiegészítéséről (HL L 183., 2014.6.24., 18. o.).

                     (9)
                  A Bizottság 2014. december 18-i (EU) 2015/514 felhatalmazáson alapuló rendelete a hatáskörrel rendelkező hatóságok által az Európai Értékpapír-piaci Hatóság számára a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 67. cikkének (3) bekezdése alkalmazásában benyújtandó információkról (HL L 82., 2015.3.27., 5. o.).

                     (10)
                  A Bizottság 2013. május 15-i 447/2013/EU végrehajtási rendelete a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv önkéntes alkalmazását választó ABAK-okra vonatkozó eljárás létrehozásáról (HL L 132., 2013.5.16., 1. o.).

                     (11)
                  A Bizottság 2013. május 15-i 448/2013/EU végrehajtási rendelete a nem uniós ABAK-ok referencia-tagállamának a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti meghatározását szolgáló eljárás létrehozásáról (HL L 132., 2013.5.16., 3. o.).

                     (12)
                  HL L 86., 2012.3.24., 1. o.

                     (13)
                  A Bizottság 2012. június 29-i 826/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a nettó rövid pozíciókra vonatkozó bejelentési és közzétételi követelményekre, az Európai Értékpapírpiaci Hatóság számára a nettó rövid pozíciókkal kapcsolatban továbbítandó részletes információkra és a forgalom számításának a mentesülő részvények meghatározása céljából alkalmazott módszerére vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 251., 2012.9.18., 1. o.).

                     (14)
                  A Bizottság 2012. június 29-i 827/2012/EU végrehajtási rendelete a nettó rövid részvénypozíciók közzétételének módjára, a nettó rövid pozíciók tekintetében az Európai Értékpapírpiaci Hatóság rendelkezésére bocsátandó információk formájának meghatározására, a részvények vagy állampapírok elszámoláskori rendelkezésre állását megfelelően biztosító megállapodás-, rendelkezés- és intézkedéstípusok meghatározására és az egyes részvények fő kereskedési helyszínének meghatározásával kapcsolatos időpontokra és időszakokra vonatkozó, a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelő végrehajtási technikai standardok megállapításáról, (HL L 251., 2012.9.18., 11. o.).

                     (15)
                  A Bizottság 2012. július 5-i 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a fogalommeghatározások, a nettó rövid pozíciók számítása, az állampapírral kapcsolatos fedezett hitel-nemteljesítési csereügyletek, a bejelentési küszöbértékek, a korlátozások felfüggesztéséhez szükséges likviditási küszöbértékek, a pénzügyi eszközök jelentős árfolyamesése és a káros hatással járó események tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 274., 2012.10.9., 1. o.).

                     (16)
                  A Bizottság 2012. július 5-i 919/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a likvid részvények és más pénzügyi eszközök árfolyamesése számításának módszerére vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 274., 2012.10.9., 16. o.).

                     (17)
                  A Bizottság 2014. október 17-i (EU) 2015/97 felhatalmazáson alapuló rendelete a 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendeletnek az állampapírt érintő jelentős nettó rövid pozíciók bejelentése tekintetében történő helyesbítéséről (HL L 16., 2015.1.23., 22. o.).

                     (18)
                  HL L 201., 2012.7.27., 1. o.

                     (19)
                  HL L 145., 2011.5.31., 30. o.

                     (20)
                  HL L 146., 2013.5.31., 1. o.

                     (21)
                  A Bizottság 2012. február 7-i 272/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapír-piaci Hatóság által a hitelminősítő intézeteknek felszámított díjak tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 90., 2012.3.28., 6. o.).

                     (22)
                  A Bizottság 2012. március 21-i 446/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelminősítő intézetek által az Európai Értékpapírpiaci Hatóság számára benyújtandó, a minősítési adatokra vonatkozó rendszeres jelentés tartalmát és formátumát előíró szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 140., 2012.5.30., 2. o.).

                     (23)
                  A Bizottság 2012. március 21-i 447/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelminősítési módszerek megfelelőségének értékelésére szolgáló szabályozási technikai standardok megállapítása révén történő kiegészítéséről (HL L 140., 2012.5.30., 14. o.).

                     (24)
                  A Bizottság 2012. március 21-i 448/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által létrehozott központi adatbázis számára a hitelminősítő intézetek részéről rendelkezésre bocsátandó információk bemutatására vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 140., 2012.5.30., 17. o.).

                     (25)
                  A Bizottság 2012. március 21-i 449/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelminősítő intézetek részéről a nyilvántartásba vétel és a hitelesítés során közlendő információkra vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 140., 2012.5.30., 32. o.).

                     (26)
                  A Bizottság 2012. július 12-i 946/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a hitelminősítő intézetekre kiszabott pénzbírságok eljárási szabályai, köztük a védelemhez való jogra vonatkozó szabályok és a határidők tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 282., 2012.10.16., 23. o.).

                     (27)
                  A Bizottság 2014. április 28-i 2014/245/EU végrehajtási határozata Brazília jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (HL L 132., 2014.5.3., 65. o.).

                     (28)
                  A Bizottság 2014. április 28-i 2014/246/EU végrehajtási határozata Argentína jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (HL L 132., 2014.5.3., 68. o.).

                     (29)
                  A Bizottság 2014. április 28-i 2014/247/EU végrehajtási határozata Mexikó jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (HL L 132., 2014.5.3., 71. o.).

                     (30)
                  A Bizottság 2014. április 28-i 2014/248/EU végrehajtási határozata Szingapúr jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (HL L 132., 2014.5.3., 73. o.).

                     (31)
                  A Bizottság 2014. április 28-i 2014/249/EU végrehajtási határozata Hongkong jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (HL L 132., 2014.5.3., 76. o.).

                     (32)

                        HL L 145., 2011.5.31., 30. o.

                     (33)
                  HL L 146., 2013.5.31., 1. o.

                     (34)
                  A Tanács 1994. november 28-i 2894/94/EK rendelete az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről (HL L 305., 1994.11.30., 6. o.).

                     (35)
                  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (36)
                  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

                     (37)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1092/2010/EU rendelete a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról (HL L 331., 2010.12.15., 1. o.).

                     (38)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1093/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

                     (39)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1094/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) létrehozásáról, valamint a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/79/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 48. o.).

                     (40)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1095/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

                     (41)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. október 22-i 1022/2013/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló 1093/2010/EU rendeletnek az 1024/2013/EU tanácsi rendelet értelmében az Európai Központi Bank külön feladatokkal történő megbízása tekintetében történő módosításáról (HL L 287., 2013.10.29., 5. o.)

                     (42)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. június 8-i 2011/61/EU irányelve az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.).

                     (43)
                  A Bizottság 2012. december 19-i 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a mentességek, az általános működési feltételek, a letétkezelők, a tőkeáttétel, az átláthatóság és a felügyelet tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 83., 2013.3.22., 1. o.).

                     (44)
                  A Bizottság 2013. május 15-i 447/2013/EU végrehajtási rendelete a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv önkéntes alkalmazását választó ABAK-okra vonatkozó eljárás létrehozásáról (HL L 132., 2013.5.16., 1. o.).

                     (45)
                  A Bizottság 2013. május 15-i 448/2013/EU végrehajtási rendelete a nem uniós ABAK-ok referencia-tagállamának a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti meghatározását szolgáló eljárás létrehozásáról (HL L 132., 2013.5.16., 3. o.).

                     (46)
                  A Bizottság 2013. december 17-i 694/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az alternatívbefektetésialap-kezelők típusait meghatározó szabályozási technikai standardok tekintetében való kiegészítéséről (HL L 183., 2014.6.24., 18. o.).

                     (47)
                  A Bizottság 2014. december 18-i (EU) 2015/514 felhatalmazáson alapuló rendelete a hatáskörrel rendelkező hatóságok által az Európai Értékpapír-piaci Hatóság számára a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 67. cikkének (3) bekezdése alkalmazásában benyújtandó információkról (HL L 82., 2015.3.27., 5. o.).

                     (48)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. március 14-i 236/2012/EU rendelete a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról (HL L 86., 2012.3.24., 1. o.).

                     (49)
                  A Bizottság 2012. június 29-i 826/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a nettó rövid pozíciókra vonatkozó bejelentési és közzétételi követelményekre, az Európai Értékpapírpiaci Hatóság számára a nettó rövid pozíciókkal kapcsolatban továbbítandó részletes információkra és a forgalom számításának a mentesülő részvények meghatározása céljából alkalmazott módszerére vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 251., 2012.9.18., 1. o.).

                     (50)
                  A Bizottság 2012. június 29-i 827/2012/EU végrehajtási rendelete a nettó rövid részvénypozíciók közzétételének módjára, a nettó rövid pozíciók tekintetében az Európai Értékpapírpiaci Hatóság rendelkezésére bocsátandó információk formájának meghatározására, a részvények vagy állampapírok elszámoláskori rendelkezésre állását megfelelően biztosító megállapodás-, rendelkezés- és intézkedéstípusok meghatározására és az egyes részvények fő kereskedési helyszínének meghatározásával kapcsolatos időpontokra és időszakokra vonatkozó, a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelő végrehajtási technikai standardok megállapításáról (HL L 251., 2012.9.18., 11. o.).

                     (51)
                  A Bizottság 2012. július 5-i 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a fogalommeghatározások, a nettó rövid pozíciók számítása, az állampapírral kapcsolatos fedezett hitel-nemteljesítési csereügyletek, a bejelentési küszöbértékek, a korlátozások felfüggesztéséhez szükséges likviditási küszöbértékek, a pénzügyi eszközök jelentős árfolyamesése és a káros hatással járó események tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 274., 2012.10.9., 1. o.).

                     (52)
                  A Bizottság 2012. július 5-i 919/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a short ügyletekről és a hitel-nemteljesítési csereügyletekkel kapcsolatos egyes szempontokról szóló 236/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a likvid részvények és más pénzügyi eszközök árfolyamesése számításának módszerére vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 274., 2012.10.9., 16. o.).

                     (53)
                  A Bizottság 2014. október 17-i (EU) 2015/97 felhatalmazáson alapuló rendelete a 918/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendeletnek az állampapírt érintő jelentős nettó rövid pozíciók bejelentése tekintetében történő helyesbítéséről (HL L 16., 2015.1.23., 22. o.).

                     (54)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. július 4-i 648/2012/EU rendelete a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.).

                     (55)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. május 21-i 513/2011/EU rendelete a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 145., 2013.5.31., 30. o.).

                     (56)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 462/2013/EU rendelete a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK rendelet módosításáról (HL L 146., 2013.5.31., 1. o.).

                     (57)
                  A Bizottság 2012. február 7-i 272/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapír-piaci Hatóság által a hitelminősítő intézeteknek felszámított díjak tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 90., 2012.3.28., 6. o.).

                     (58)
                  A Bizottság 2012. március 21-i 446/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelminősítő intézetek által az Európai Értékpapírpiaci Hatóság számára benyújtandó, a minősítési adatokra vonatkozó rendszeres jelentés tartalmát és formátumát előíró szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 140., 2012.5.30., 2. o.).

                     (59)
                  A Bizottság 2012. március 21-i 447/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelminősítési módszerek megfelelőségének értékelésére szolgáló szabályozási technikai standardok megállapítása révén történő kiegészítéséről (HL L 140., 2012.5.30., 14. o.).

                     (60)
                  A Bizottság 2012. március 21-i 448/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által létrehozott központi adatbázis számára a hitelminősítő intézetek részéről rendelkezésre bocsátandó információk bemutatására vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 140., 2012.5.30., 17. o.).

                     (61)
                  A Bizottság 2012. március 21-i 449/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a hitelminősítő intézetek részéről a nyilvántartásba vétel és a hitelesítés során közlendő információkra vonatkozó szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 140., 2012.5.30., 32. o.).

                     (62)
                  A Bizottság 2012. július 12-i 946/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a hitelminősítő intézetekre kiszabott pénzbírságok eljárási szabályai, köztük a védelemhez való jogra vonatkozó szabályok és a határidők tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 282., 2012.10.16., 23. o.).

                     (63)
                  A Bizottság 2014. április 28-i 2014/245/EU végrehajtási határozata Brazília jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (HL L 132., 2014.5.3., 65. o.).

                     (64)
                  A Bizottság 2014. április 28-i 2014/246/EU végrehajtási határozata Argentína jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (HL L 132., 2014.5.3., 68. o.).

                     (65)
                  A Bizottság 2014. április 28-i 2014/247/EU végrehajtási határozata Mexikó jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (HL L 132., 2014.5.3., 71. o.).

                     (66)
                  A Bizottság 2014. április 28-i 2014/248/EU végrehajtási határozata Szingapúr jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (HL L 132., 2014.5.3., 73. o.).

                     (67)
                  A Bizottság 2014. április 28-i 2014/249/EU végrehajtási határozata Hongkong jogi és felügyeleti keretrendszerének a hitelminősítő intézetekről szóló 1060/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet követelményeivel való egyenértékűségének elismeréséről (HL L 132., 2014.5.3., 76. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.5.31.
            COM(2016) 319 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:Javaslata Tanács határozataaz Európai Unió nevében az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításával kapcsolatban elfogadandó álláspontról

               1. MELLÉKLET

                  AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG
                  [...] HATÁROZATA

                  (xxx)

                  az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

               mivel:

               (1)A pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló, 2010. november 24-i 1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet
                  1
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (2)Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT-megállapodás IX. melléklete a 31ed. pont (2010/C 326/07 bizottsági határozat) után a következő szöveggel egészül ki:

               „31f.32010 R 1092: Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1092/2010/EU rendelete a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról (HL L 331., 2010.12.15., 1. o.).

               A rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:

               a)Az EFTA-államok illetékes hatóságai részt vesznek Európai Rendszerkockázati Testület munkájában.

               b)A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére a »tagállam(ok)«, a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« és a »felügyeleti hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy a rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait és felügyeleti hatóságait is magukban foglalják. Ez nem alkalmazandó az 5. cikk (2) bekezdése, a 9. cikk (5) bekezdése és a 11. cikk (1) bekezdésének c) pontja tekintetében.

               c)A 6. cikk (2) bekezdése a következő szöveggel egészül ki:

               »c)az EFTA-államok nemzeti központi bankjainak kormányzói, illetve Liechtenstein esetében a pénzügyminisztérium magas szintű képviselője;

               d)az EFTA Felügyeleti Hatóság testületi tagja, amennyiben feladatai szempontjából lényeges.

               A c) és d) pontban említett, szavazati joggal nem rendelkező igazgatótanácsi tagok nem vehetnek részt az igazgatótanács azon munkájában, amely során az egyes uniós pénzügyi intézmények vagy EU-tagállamok helyzetét vitatják meg.«

               d)A 13. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

               »i.az EFTA-államok mindegyik nemzeti központi bankjának egy képviselője, illetve Liechtenstein esetében a pénzügyminisztérium egy képviselője. E képviselők nem vehetnek részt a szakmai tanácsadó bizottság azon munkájában, amely során az egyes uniós pénzügyi intézmények vagy EU-tagállamok helyzetét vitatják meg.«

               e)A 15. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

               »Az EFTA Felügyeleti Hatóság, az EFTA-államok nemzeti központi bankjai, nemzeti felügyeleti hatóságai és nemzeti statisztikai hatóságai szorosan együttműködnek az Európai Rendszerkockázati Testülettel és azt minden olyan információval ellátják, amelyre annak az EGT-megállapodással összhangban elvégzendő feladataihoz szüksége van.«

               f)A 16. cikk (3) bekezdésének szövege a »Bizottságnak« szó után »és amennyiben valamely EFTA-állam vagy annak egy vagy több nemzeti felügyeleti hatósága a címzett, az EFTA-államok Állandó Bizottságának« szövegrésszel és az »EFH-knak« szó után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóságnak« szövegrésszel egészül ki.

               g)A 17. cikk (1) és (2) bekezdésének, valamint a 18. cikk (1) bekezdésének szövege a »Tanácsot« szó után »és amennyiben valamely EFTA-állam vagy annak egy vagy több nemzeti felügyeleti hatósága a címzett, az EFTA-államok Állandó Bizottságot« szövegrésszel egészül ki.

               h)A 17. cikk (3) bekezdése nem alkalmazandó az egy vagy több EFTA-államhoz címzett ajánlásokra vonatkozó határozatokra.

               i)A 18. cikk (4) bekezdésének szövege az »EFH-k« szót követően az », az EFTA Felügyeleti Hatóság és az EFTA-államok Állandó Bizottsága« szövegrésszel egészül ki.”

               2. cikk

               Az 1092/2010/EU rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

               3. cikk

               Ez a határozat [...]-án/-én vagy az azt követő napon lép hatályba, amikor az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont
                  2*.

               4. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.

                     az EGT Vegyes Bizottság részéről

                     az elnök

                     az EGT Vegyes Bizottság

                     titkárai

               A Szerződő Felek együttes nyilatkozata

               az 1092/2010/EU rendeletet az EGT-megállapodásba foglaló …/… határozathoz

               A Szerződő Felek megállapítják, hogy az 1092/2010/EU rendelet a nem uniós tagállamok számára csak bizonyos szintig teszi lehetővé az Európai Rendszerkockázati Testületben való részvételt. Az 1092/2010/EU rendelet esetleges későbbi felülvizsgálata során az EU meg fogja vizsgálni, hogy az EGT-tag EFTA-államok számára biztosítható-e az EGT-tag EFTA-államok számára az EGT Vegyes Bizottság …/…, …/… és …/… határozata által a három európai felügyeleti hatóságban biztosított részvételnek megfelelő részvételi jog.

                     (1)
                  HL L 331., 2010.12.15., 1. o.

                     (2)
                  *Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.1.26.
            COM(2016) 22 final
            2016/0015(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió nevében a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Általános Tanácsában a Jordániának az exporttámogatási programja megszüntetésével kapcsolatos átmeneti időszakra irányuló WTO-mentesség iránti kérelme kapcsán képviselendő álláspont meghatározásáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               E javaslat célja meghatározni az Európai Unió által a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Általános Tanácsában képviselendő álláspontot Jordánia WTO-mentesség iránti kérelmével kapcsolatban, amely a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás 27. cikkének (2b) bekezdése szerint a jordániai exporttámogatási program megszüntetésével kapcsolatos átmeneti időszak 2018. december 31-ig történő meghosszabbítására irányul. Az Általános Tanács 2007 júliusában már meghosszabbította a program kivezetésével kapcsolatos átmeneti időszakot 2015. december 31-ig. Jordánia a WTO-egyezmény IX.3 cikke értelmében nyújtotta be mentesség iránti kérelmét.

               Jelen kérelem harmadszor is meghosszabbítaná a támogatási rendszer kivezetésével kapcsolatos átmeneti időszakot. A kivezetéssel kapcsolatos átmeneti időszakot első ízben 2001-ben hosszabbították meg, 2007 végéig. A második meghosszabbításra 2007 júliusában került sor, amikor többek között Jordánia tekintetében is 2015. december 31-ig meghosszabbították az exporttámogatási rendszerek megszüntetésének határidejét. A vonatkozó határozat ugyan rögzíti, hogy nem igényelhető újabb hosszabbítás, a térség jelenlegi helyzete akkor nem volt előre látható.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése előírja, hogy a Tanács a Bizottságnak vagy az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a javaslata alapján határozatot fogad el a nemzetközi megállapodásokkal létrehozott szervekben az Európai Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia. A mentesség megadása – amely lehetővé teszi Jordánia számára a jordániai exporttámogatási program megszüntetésével kapcsolatos átmeneti időszak 2018. december 31-ig történő meghosszabbítását – e rendelkezés hatálya alá tartozik, mivel a határozatot egy, az Európai Unió jogait és kötelezettségeit érintő, nemzetközi megállapodással létrehozott szerv (a WTO Általános Tanácsa vagy miniszteri konferenciája) hozza meg.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               Nem alkalmazandó.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               Nem alkalmazandó.

               5.EGYÉB ELEMEK

               A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az EU nevében állást foglaljon a Jordánia által benyújtott, a jordániai exporttámogatási program megszüntetésével kapcsolatos átmeneti időszak 2018. december 31-ig történő meghosszabbítására irányuló WTO-mentesség iránti kérelem mellett, az ahhoz szükséges mértékben, hogy Jordánia 2016. január 1-jétől 2018. december 31-ig részleges vagy teljes mentességet biztosíthasson bizonyos kivitelekből származó nyereség után fizetendő nyereségadó alól. Az átmeneti időszak meghosszabbítása biztosítja Jordánia számára egy teljes mértékben új, a WTO-szabályokhoz igazodó, a kis- és középvállalkozásokat célzó támogatási program kialakításához és végrehajtásához szükséges időt.

               Jordánia a program keretében 2018. december 31-ig továbbra is előnyöket biztosít a jelenleg is kedvezményezett kkv-k számára, ugyanakkor megpróbálja kezelni mindazon gazdasági, pénzügyi és politikai nehézségeket, illetve kihívásokat, amelyek a régiót jellemző instabilitásból, a menekültek beáramlásából, valamint a globális pénzügyi válság és az azt kísérő euróövezeti válság hosszú távú hatásaiból erednek. Jordánia emellett úgy véli, hogy a meghosszabbítás fellendítené az ipart, amely a régió nagy mértékű instabilitása miatt nehezebben képes eljutni a szomszédos országok hagyományos piacaira csakúgy, mint a nemzetközi piacokra vezető tranzitútvonalakra. Jordánia kérelmében azt is megemlíti, hogy a kormány által bevezetett reformintézkedések és az infrastrukturális projektek – köztük az alternatív gázellátás kialakítása – a várakozások szerint legkorábban 2018-tól fejtenek majd ki kedvező hatást a jordániai magánszektor versenyhelyzetére.

               Jordánia szerint az exporttámogatási program megszüntetésével kapcsolatos átmeneti időszak 2018. december 31-ig történő meghosszabbítása nem sérti az ilyen elbánásban nem részesülő más tagországok érdekeit. Jordánia szintén jelezte, hogy az említett időpontot követően nem tervezi újabb hosszabbítási kérelem benyújtását.

               Az EU elismeri a Jordániát jellemző rendkívüli és egyedi regionális politikai környezetből fakadó gazdasági kihívásokat, ideértve a menekültek jelentős mértékű beáramlását a szomszédos országokból és az ezzel összefüggő pénzügyi terheket, a regionális partnerekkel – például Irakkal és Szíriával – folytatott kereskedelem zavarait, valamint a hagyományos egyiptomi energiaellátást, illetve a Szírián keresztül Törökországba vezető szárazföldi tranzitútvonalakat érintő zavarokból eredő többletköltségeket.

               Az exporttámogatási program folytatása az EU-ra nézve várhatóan nem jár számottevő gazdasági hatással. Jordánia világkereskedelmi részesedése igen kicsi (2013-ban 0,04 %). Az EU és Jordánia közötti kétoldalú kereskedelem mérlege túlnyomórészt az Uniónak kedvez; 2014-ben a 4,0 milliárd EUR összértékű kétoldalú árukereskedelem 92 %-át az uniós termékek Jordániába való exportja tette ki. Ugyanakkor a harmadik országbeli piacokon a jordániai termékek érdemben nem kelnek versenyre az uniós exporttal.

               A fenti megfontolások alapján az Európai Unió csatlakozhat a WTO Általános Tanácsában körvonalazódó, a mentesség iránti kérelem támogatására vonatkozó konszenzushoz.

               2016/0015 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió nevében a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) Általános Tanácsában a Jordániának az exporttámogatási programja megszüntetésével kapcsolatos átmeneti időszakra irányuló WTO-mentesség iránti kérelme kapcsán képviselendő álláspont meghatározásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrakesh-i Egyezmény (a továbbiakban: a WTO-egyezmény) IX. cikkének (3) és (4) bekezdése megállapítja a WTO-egyezmény 1A. vagy 1B. vagy 1C. mellékletében és azok mellékleteiben szereplő többoldalú kereskedelmi megállapodások alóli mentességek megadásának eljárásait.

               (2)Jordánia vonatkozásában 2007. július 27-én, a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás 27. cikkének (4) bekezdésében foglalt, a hosszabbítások folytatására vonatkozó eljárásoknak megfelelően meghosszabbították a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás 27. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerinti, bizonyos fejlődő országokra vonatkozó átmeneti időszakot – a hosszabbítás 2013. december 31-ig tartott, és a kivezetési időszak 2015. december 31-én ért véget – a bizonyos kivitelekből származó nyereség után fizetendő nyereségadó alóli részleges vagy teljes mentesség formájában végrehajtott jordániai exporttámogatási program megszüntetése céljából.

               (3)A WTO-egyezmény IX. cikkének (3) bekezdése értelmében Jordánia a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás 27. cikkének (4) bekezdésében rögzített kivezetési kötelezettsége alóli mentesség iránti kérelmet nyújtott be annak érdekében, hogy a kivezetési időszak 2018. december 31-ig tartson.

               (4)A mentesség megadása nem érintené hátrányosan az Európai Unió gazdasági vagy kereskedelmi érdekeit, ugyanakkor támogatná Jordánia arra irányuló törekvését, hogy kezelje a régióban uralkodó bonyolult és instabil politikai helyzetből fakadó gazdasági kihívásokat.

               (5)Helyénvaló ezért meghatározni a WTO Általános Tanácsában az Unió által képviselendő álláspontot Jordánia mentesség iránti kérelmének támogatása céljából,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Európai Unió nevében a Kereskedelmi Világszervezet Általános Tanácsában képviselendő álláspont az, hogy az Unió támogatja Jordániának az exporttámogatási program megszüntetésével kapcsolatos átmeneti időszak 2018. december 31-ig való kiterjesztésére irányuló mentesség iránti kérelmét, a mentesség iránti kérelmében meghatározottak szerint.

               Ezt az álláspontot a Bizottság fejti ki.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök