Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0572

Javaslat: az Európai parlament és a Tanács rendelete a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről szóló 998/2003/EK rendeletnek az átmeneti időszak meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról {COM(2007) 578 végleges}  /* COM/2007/0572 végleges - COD 2007/0202 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 8.10.2007COM(2007) 572 végleges2007/0202 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről szóló 998/2003/EK rendeletnek az átmeneti időszak meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról(előterjesztő: a Bizottság) {COM(2007) 578 végleges}INDOKOLÁS( ElőzményekAz Európai Parlament és a Tanács 998/2003/EK rendelete harmonizálja a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú, tagállamok közötti vagy harmadik országokból a Közösségbe, illetve újra a Közösségbe irányuló mozgására vonatkozó szabályokat. A 2003. június 13-án közzétett és 2003. július 3-án hatályba lépett rendelet a tulajdonosukkal utazó, kedvtelésből tartott állatokra vonatkozik.A rendelet többek között bevezette a kedvtelésből tartott állatok veszettség elleni védőoltását igazoló útlevelét macskák, kutyák és görények esetében, amennyiben azokat egyik tagállamból egy másikba szállítják. A tagállamokba szállított, kedvtelésből tartott állatokra vonatkozóan ez az egyetlen követelmény.Mindazonáltal a rendelet különleges eltérést biztosító feltételeket ír elő az egyes tagállamokba szállított, kedvtelésből tartott állatok mozgására egy ötéves átmeneti időszakra vonatkozóan, mely a rendelet hatálybalépésének napján kezdődik és 2008. július 3-ig tart. Az említett időszak végén felül kell vizsgálni ezen eltéréseket a rendelet 6., 8. és 16. cikkének végrehajtása során szerzett tagállami tapasztalatok, valamint az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) tudományos véleménye alapján.Ebből a célból és a rendelet 23. cikke alapján a Bizottságot felkérték, hogy 2007. február 1-je előtt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak nyújtson be egy jelentést a szerológiai vizsgálatok fenntartásának szükségességéről, valamint megfelelő javaslatokat az átmeneti időszak után alkalmazandó rendszer meghatározására vonatkozóan.( A probléma leírásaMivel a tervezettnél hosszabb ideig tartott a tudományos vizsgálat, késett a Bizottság jelentése. Annak érdekében, hogy kellőképpen figyelembe lehessen venni a jelentés következtetéseit, helyénvaló a fent említett átmeneti időszak meghosszabbítása.( A javaslat céljaE bizottsági javaslat célja az átmeneti időszak meghosszabbítása és ennek megfelelően a 998/2003/EK rendelet módosítása.E bizottsági javaslat a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről szóló 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 23. cikkével kapcsolatosan a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz címzett jelentéséhez kapcsolódik.2007/0202 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről szóló 998/2003/EK rendeletnek az átmeneti időszak meghosszabbítása tekintetében történő módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 37. cikkére és 152. cikke (4) bekezdésének b) pontjára,tekintettel a Bizottság javaslatára[1],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[2],a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,a Szerződés[3] 251. cikkében megállapított eljárással összhangban,mivel:1.  A kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgására vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről és a 92/65/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. május 26-i 998/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet[4] meghatározza a kedvtelésből tartott állatok nem kereskedelmi célú mozgása esetében alkalmazandó állat-egészségügyi követelményeket és az ilyen mozgás ellenőrzésére vonatkozó szabályokat.2.  Ezen kívül a 998/2003/EK rendelet 6. cikke előírja, hogy az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves átmeneti időszakban a kedvtelésből tartott kutyák és macskák Írország, Málta, Svédország és az Egyesült Királyság területére akkor léphetnek be, ha az említett tagállamokban a veszettségre vonatkozó, adott helyzethez kapcsolódó különleges követelményeknek megfelelnek.3.  A 998/2003/EK rendelet 16. cikke előírja, hogy az e rendelet hatálybalépésétől számított ötéves átmeneti időszakra vonatkozóan azon tagállamok, melyek a hólyagférgesség és a kullancsok leküzdésére szolgáló különleges szabályokkal rendelkeznek e rendelet hatálybalépésének időpontjában, a kedvtelésből tartott állatok területükre történő belépését a fenti követelmények teljesítéséhez köthetik. Finnország, Írország, Málta, Svédország és az Egyesült Királyság a hólyagférgességet illetően különleges belépési szabályokat alkalmaz; Málta, Írország és az Egyesüt Királyság pedig a kutyák és macskák esetében kullancsok elleni további kezelést igazoló útlevelet ír elő.4.  A 998/2003/EK rendelet 6. és 16. cikkében előírt átmeneti szabályozások 2008. július 3-án lejárnak. A szóbanforgó rendelet 23. cikke előírja, hogy az átmeneti időszak lejárta előtt felül kell vizsgálni az átmeneti szabályozásokat.5.  Ebből a célból a 998/2003/EK rendelet 23. cikke értelmében felkérték a Bizottságot, hogy 2007. február 1-je előtt nyújtson be javaslatot az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a szerológiai vizsgálatok folytatásának szükségességéről, az említett rendelet 6., 8. és 16. cikkében előírt átmeneti szabályozások lejártát követően alkalmazandó szabályozás meghatározására vonatkozó megfelelő javaslatokkal együtt. A jelentésnek az addig szerzett tapasztalatokra és az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) tudományos véleményén alapuló kockázatelemzésre kell támaszkodnia.6.  A Bizottság kérésére az EFSA tudományos véleményt adott ki, mely segítette Bizottságot abban, hogy megfelelő és tudományosan megalapozott módosításokat javasoljon a 998/2003/EK rendelethez. Ezen kívül a Bizottságnak figyelembe kellett vennie a rendelet 6., 8. és 16. cikkének végrehajtása során szerzett tagállami tapasztalatokat is.7.  Mivel azonban a tervezettnél hosszabb ideig tartott a tudományos vizsgálat, késett a Bizottság jelentése. Annak érdekében, hogy kellőképpen figyelembe lehessen venni a jelentés következtetéseit, helyénvaló az átmeneti szabályozások hatályának meghosszabbítása.8.  A 998/2003/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 998/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:(1) A 6. cikk (1) bekezdésében a bevezető mondat helyébe a következő szöveg lép:„2009. augusztus 31-ig az I. melléklet A. részében felsorolt, kedvtelésből tartott állatok Írország, Málta, Svédország és az Egyesült Királyság területére akkor léphetnek be, ha a következő követelményeknek megfelelnek:”(2) A 16. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„2009. augusztus 31-ig Finnország, Írország, Málta, Svédország és az Egyesült Királyság a hólyagférgességet illetően, Írország és az Egyesült Királyság pedig a kullancsokat illetően a kedvtelésből tartott állatok területükre történő belépését az e rendelet hatálybalépésének időpontjában érvényes különleges szabályoknak való megfeleléshez köthetik.”(3) A 23. cikkben a „2008. január 1-je” időpont helyébe a „2009. szeptember 1-je” időpont lép.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.Az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök [1] HL C […]., […]., […]. o.[2] HL C […]., […]., […]. o.[3] HL C 325., 2002.12.24., 133. o.[4] HL L 146., 2003.6.13., 1. o. A legutóbb a 245/2007/EK bizottsági rendelettel (HL L 73., 2007.3.13., 9. o.) módosított rendelet.


				|

		52011PC0842

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE az Unió külső fellépési eszközeinek végrehajtására vonatkozó közös szabályok és eljárások megállapításáról /* COM/2011/0842 végleges - 2011/0415 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A többéves
pénzügyi keret összefüggésében a Bizottság számára prioritást jelent a
szabályozási környezet egyszerűsítése és annak elősegítése, hogy rendelkezésre
álljon uniós támogatás a partnerországok és ‑régiók, a civil
társadalmi szervezetek, kkv-k stb. számára, amennyiben ezek hozzájárulnak a
rendelet célkitűzéseinek megvalósításához.
Az új eszközök
végrehajtása során egyszerűsített és rugalmas döntéshozatali eljárások
tennék lehetővé a végrehajtási intézkedések gyorsabb elfogadását, és
ezáltal az uniós támogatás gyorsabb biztosítását, különösen a válságban
lévő, válság utáni időszakot élő és instabil országok számára.
Ezenkívül a
költségvetési rendelet felülvizsgálata, ami különösen lényeges a külső
tevékenységekre vonatkozó külön rendelkezéseket illetően, elő fogja
segíteni a civil társadalmi szervezetek és kisvállalkozások finanszírozási
programokban való részvételét, például a szabályok egyszerűsítése, a
részvétel költségeinek csökkentése és az odaítélési eljárások felgyorsítása
útján. A Bizottság az új költségvetési rendeletben foglalt új, rugalmas
eljárásokat használva szándékozik végrehajtani ezt a rendeletet.
Ennek fényében a
Bizottság egy sor egyszerűsített és harmonizált végrehajtási szabályt és
eljárást javasol, amelyek a négy földrajzi eszközre, azaz a DCI-re, az ENI-re,
az IPA-ra és a PI-re, valamint a három tematikus eszközre, vagyis az IfS-re, az
EIDHR-re és az INSC-re alkalmazandók. Az IPA és az ENI esetében azonban az
előcsatlakozási együttműködés és a határokon átnyúló
együttműködés speciális jellege miatt további és konkrét végrehajtási
szabályokra és eljárásokra lesz szükség, amelyek „lex specialis” módjára
kiegészítik a közös végrehajtási rendeletben meghatározott általános
szabályokat és eljárásokat.
Finanszírozási
mechanizmusuk egyedisége miatt mind az EFA, mind a Grönland-határozat kívül
marad a rendelet hatályán.
2.           AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS HATÁSVIZSGÁLATOK
Nyilvános konzultáció
A Bizottság 2010. november 26. és 2011. január
31. között nyilvános konzultációt tartott az EU külső tevékenységének
jövőbeli finanszírozásáról. Ez a folyamat egy online kérdőíven
alapult, amelyet egy „Milyen pénzügyi eszközökkel történjék az EU külső
fellépéseinek finanszírozása 2013 után?” című háttérdokumentum kísért. A
válaszok általában véve nem utaltak arra, hogy számottevő változtatásra
lenne szükség a jelenlegi végrehajtási mechanizmusokat illetően, bár a
válaszadók jelentős többsége támogatta a magasabb fokú rugalmasságot és
egyszerűsítést a végrehajtás terén.
Szakértői vélemények
összegyűjtése és felhasználása
A Bizottság elvégezte különféle jelentések
(értékelések, ellenőrzések, tanulmányok, félidős értékelések)
belső felülvizsgálatát. A felülvizsgálat áttekintette, hogy mi
működött és mi nem, és tanulságokat fogalmazott meg a pénzügyi eszközök
megszövegezéséhez.
Azt mutatta, hogy a jelenlegi eszközök
hozzájárultak a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása felé tett
előrehaladáshoz a fejlődő országokban. A végrehajtás módjai –
mint például a költségvetés-támogatás és az „ágazatlefedő megközelítés” –
mélyebb együttműködést tettek lehetővé a partnerországokkal, és
hatékonyabb munkamegosztást a donorok közötti társfinanszírozás útján.
A felülvizsgálat mindazonáltal több
hiányosságot is azonosított. A jelenlegi végrehajtási folyamat az értékelés
szerint túl összetett, és nem teszi lehetővé szükség esetén a gyors
módosításokat. Ezeket a hiányosságokat e rendelet közvetlenül kezeli.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
Az Európai Unió
működéséről szóló szerződés ötödik része III. címének 1.
fejezete biztosítja a partnerországokkal és ‑régiókkal folytatott
együttműködés jogi keretét. Ennek megfelelően a javasolt közös
végrehajtási rendelet a Szerződés 209. cikkének (1) bekezdésén és 212.
cikkének (2) bekezdésén alapul, és azt a Bizottság a 294. cikkben meghatározott
eljárás szerint terjeszti elő. Mivel az EUMSZ 310–320. cikke alkalmazandó
az Euratomra (lásd az Euratom-Szerződés 106a. cikkét), a javaslat
vonatkozhat a pénzügyi együttműködés INSC keretében történő
végrehajtására is.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK
N/A
5.           FŐ ELEMEK
(1)        I. cím: Végrehajtás – 1–3. cikk
Az 1. cikk (Tárgy és alapelvek) a
rendelet célkitűzéseit határozza meg, amelyek a következők:
harmonizált végrehajtási szabályok meghatározása a Relex-eszközökre
vonatkozóan, az Unió pénzügyi érdekeinek védelme, valamint az
egyszerűsítés és a rugalmasság előmozdítása ezen eszközök
végrehajtása terén.
A 2. cikk (Cselekvési programok, egyedi
intézkedések és különleges intézkedések elfogadása)
arról rendelkezik, hogy a Bizottság által hozott finanszírozási határozatoknak
többéves programozási dokumentumokon alapuló cselekvési programok formáját kell
ölteniük. Kivételesen, de a többéves programozási dokumentumokkal összhangban
el lehet fogadni egyedi intézkedéseket a cselekvési programok keretén kívül is.
Előre nem látott és megfelelően indokolt esetekben a Bizottság olyan
különleges intézkedéseket is elfogadhat, amelyekről nem rendelkeznek a
többéves programozási dokumentumok. A cikk tartalmazza az említett határozatok
elfogadásakor követendő bizottsági szabályokat, valamint az azok alóli
lehetséges kivételeket.
A 3. cikk (Kísérő intézkedések) meghatározza a kiadások azon típusait, amelyek e rendelet végrehajtását
szolgálják, és amelyeket fedezhet uniós finanszírozás (pl. előkészítési,
figyelemmel kísérési, nyomonkövetési, ellenőrzési és értékelési
tevékenységek, tájékoztatás és kommunikációs erőfeszítések). Ezek az
intézkedések finanszírozhatók a programozási dokumentumok hatályán kívül is.
(2)        II. cím: A finanszírozási
módszerekre vonatkozó rendelkezések – 4–6. cikk
A 4–6. cikk nem kimerítően, a
jelenlegi gyakorlat és az azonosított szükségletek alapján felsorolja az e
rendelet szerint használható finanszírozási formákat. A bevezetett módosítások
figyelembe veszik a legújabb költségvetési rendelet rendelkezéseit.
Konkrétabban, a 4. cikk innovatív eszközökről rendelkezik, mint amilyenek
a kölcsönök, garanciák, tőkeinstrumentumok és kockázatmegosztási eszközök,
valamint leírja az adókra, illetékekre és díjakra vonatkozó lehetséges
megoldásokat. Kifejti, hogy az e rendelet szerinti intézkedések végrehajthatók
közvetlenül a Bizottság által vagy közvetett módon is, a költségvetési
rendeletben felsorolt valamely szervezetet vagy személyt bízva meg a
költségvetés végrehajtásával kapcsolatos feladatokkal. Ez a rendelkezés
meghatározza a társfinanszírozás típusát (párhuzamos vagy közös) is.
A 7. cikk (Az Unió pénzügyi érdekeinek
védelme) intézkedéseket állapít meg az Unió pénzügyi
érdekeinek védelme érdekében, és különösen annak érdekében, hogy képessé tegye
az Uniót (mindenekelőtt a Bizottságot, a Számvevőszéket és az
OLAF-ot) a végrehajtott intézkedések valamennyi szükséges ellenőrzésének
elvégzésére.
(3)        III. cím: Az állampolgárságra és
származásra vonatkozó szabályok közbeszerzések vagy támogatások odaítélése, és
más odaítélési eljárások esetén – 8–12. cikk
A 8–11. cikk (Az állampolgárságra és
származásra vonatkozó szabályok közbeszerzések vagy támogatások odaítélése és
más odaítélési eljárások esetén) a közbeszerzésekhez
és támogatások odaítéléséhez való hozzáférésre irányadó feltételeket határozza
meg e rendelet végrehajtása céljából. A javasolt rendelkezések jelentősen
egyszerűbbek, és azt jelzik, hogy a célkitűzés a feltételhez nem
kötött segélynyújtásra való törekvés. A cikkek mindazonáltal részletesen
szabályozzák a harmadik országok támogathatóságára vonatkozó feltételeket (a
kölcsönösség követelménye, a végrehajtott programban való részvétel, bizonyos
országok nem támogathatósága stb.), valamint az azok alóli kivételeket (a
termékek vagy a nyújtott szolgáltatások elérhetőségének hiánya, kivételes
sürgősség, háromoldalú együttműködés stb.).
A 12. cikk (Értékelés) arra kötelezi a
Bizottságot, hogy rendszeresen értékelje a végrehajtott szakpolitikák és
programok eredményeit, az ágazati szakpolitikákat, valamint magának a
programozásnak a hatékonyságát. Az értékelésbe bevonnak minden fontos érintett
felet, a jelentést pedig megosztják a Tanáccsal és az Európai Parlamenttel.
(4)        IV. cím: Záró rendelkezések –
13–17. cikk
A 13. cikk (Éves jelentés) egy, az e
rendelet előrehaladásáról és végrehajtásáról szóló éves bizottsági
jelentést ír elő. Ez a jelentés az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
kerül benyújtásra.
A 14. cikk (Éghajlat-politikai és
biodiverzitási kiadások) egy speciális, az OECD módszertanán (a riói mutatókon)
alapuló nyomonkövetési rendszert ír elő.
A 15. cikk (Bizottságok) az adott
bizottságok e rendelet végrehajtásában való, az új komitológiai rendelethez[1] igazított részvételét írja le.
A 16. cikk (Felülvizsgálat és az eszközök
értékelése) arról rendelkezik, hogy 2018 közepére a Bizottságnak el kell
készítenie és az Európai Parlament és a Tanács elé kell terjesztenie egy
jelentést, amely értékeli e rendelet végrehajtását, valamint adott esetben a
szükséges módosításokat tartalmazó jogalkotási javaslatot kell benyújtania. Ez
a jelentés értékeli az e rendelet alapján elfogadott intézkedések hatását is.
A 17. cikk (Hatálybalépés) a rendelet
hatálybalépéséről és 2014. január 1-től kezdődő
alkalmazásáról rendelkezik, anélkül, hogy az alkalmazás időtartamát
megszabná.
2011/0415 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
az Unió külső fellépési eszközeinek
végrehajtására vonatkozó közös szabályok és eljárások megállapításáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az
Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak
209. cikke (1) bekezdésére és 212. cikke (2) bekezdésére,
tekintettel az
Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási
aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését
követően,
rendes jogalkotási
eljárás keretében,
mivel:
(1)
Az Európai Uniónak a külső tevékenységekhez
kapcsolódó szakpolitikák egész sorát lefedő, átfogó eszközrendszert kell
elfogadnia, amelynek végrehajtásához speciális közös szabályok és eljárások
szükségesek. Ezek az eszközök: a Fejlesztési Együttműködési Eszköz
(„DCI”), a Demokrácia és az Emberi Jogok Európai Eszköze („EIDHR”), az Európai
Szomszédsági Támogatási Eszköz („ENI”), a Stabilitási Eszköz („IfS”), a
Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz („INSC”), az
Előcsatlakozási Támogatási Eszköz („IPA”) és a Partnerségi Eszköz („PI”).
(2)
Ezek az eszközök általában előírják, hogy az
azok alapján finanszírozott fellépésekre többéves indikatív programozásnak kell
vonatkoznia, amely biztosítja azt a keretet, amelyen belül a finanszírozási
határozatokat el kell fogadni a költségvetési rendelettel[2] és a Bizottság végrehajtási
hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok
szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i
182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben[3] megállapított eljárásokkal
összhangban.
(3)
A finanszírozási határozatok formája a többéves
indikatív programozásban foglalt terveket követve éves vagy többéves cselekvési
program vagy egyedi intézkedés, az előre nem látható és indokolt
szükségletek által igényelt esetekben különleges intézkedés, valamint
kísérő intézkedés lehet.
(4)
Figyelemmel e végrehajtási aktusok szakpolitikai
programozási vagy pénzügyi végrehajtási jellegére és különösen a költségvetési
vonzataikra, általában a vizsgálóbizottsági eljárást alkalmazni kell az
elfogadásukra, kivéve a kis pénzügyi jelentőséggel bíró intézkedéseket. A
Bizottságnak azonban olyan kellően indokolt esetben, amikor az Unió gyors
válaszának szükségessége ezt megköveteli, azonnal alkalmazandó végrehajtási
aktusokat kell elfogadnia.
(5)
A finanszírozási határozatokban az egyes fellépések
leírása – amely meghatározza a fellépés célkitűzéseit, a részét
képező fő tevékenységeket, a várt eredményeket, a várható
költségvetést és ütemtervet, valamint a teljesítés nyomon követésére szolgáló
eljárásokat – további jóváhagyást igényel, a 182/2011/EU rendeletben
meghatározott eljárásokkal összhangban.
(6)
A pénzügyi eszközök végrehajtásánál, amennyiben a
művelet igazgatásával pénzügyi közvetítőt bíznak meg, a bizottsági
határozat elsősorban a következőkre vonatkozó rendelkezéseket
foglalja magában: kockázatmegosztás, a végrehajtásért felelős
közvetítő díjazása, a pénzeszközök felhasználása és újrafelhasználása,
valamint az esetleges nyereségek.
(7)
A közös szabályoknak és eljárásoknak összhangban
kell állniuk az Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokkal,
amelyeket európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: költségvetési
rendelet)[4]
határoz meg; az erre való hivatkozás minden esetben a rendelet legújabb,
hatályos változatára utal, és magában foglalja a Bizottság által elfogadott, a
költségvetési rendelet végrehajtását szolgáló megfelelő szabályokat[5] is.
(8)
Bár az Unió által nyújtott külső támogatás
finanszírozási igényei növekszenek, az Unió gazdasági és költségvetési helyzete
korlátozza az ilyen jellegű támogatáshoz rendelkezésre álló forrásokat. A
Bizottságnak ezért a rendelkezésre álló források leghatékonyabb felhasználására
kell törekednie, különösen a tőkeáttételi hatással rendelkező
pénzügyi eszközök használata útján. Az ilyen tőkeáttételi hatást növeli
az, hogy lehetőség van a befektetett és a pénzügyi eszközök által generált
összegek felhasználására és újbóli felhasználására.
(9)
Az Európai Unió pénzügyi érdekeit arányos
intézkedésekkel kell védeni a kiadási ciklus egészében, ideértve a
szabálytalanságok megelőzését, feltárását és kivizsgálását, az
eltűnt, a jogtalanul kifizetett vagy a szabálytalanul felhasznált
pénzeszközök visszafizettetését, és adott esetben a bírságokat. Ezeket az
intézkedéseket a nemzetközi szervezetekkel és harmadik országokkal kötött
alkalmazandó megállapodásokkal összhangban kell végrehajtani.
(10)
További rendelkezéseket kell hozni a finanszírozási
módszerekről, az Unió pénzügyi érdekeinek védelméről, az
állampolgársági és származási szabályokról, valamint az eszközök
értékeléséről,
ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:
I.
CÍM
VÉGREHAJTÁS
1. cikk
Tárgy
és alapelvek
(1)
Ez a rendelet az Unió által a következő
eszközök keretébe tartozó tevékenységekhez, így cselekvési programokhoz és más
intézkedésekhez biztosított pénzügyi támogatás nyújtásának szabályait és
feltételeit állapítja meg: a Fejlesztési Együttműködési Eszköz („DCI”), a Demokrácia
és az Emberi Jogok Európai Eszköze („EIDHR”), az Európai Szomszédsági
Támogatási Eszköz („ENI”), a Stabilitási Eszköz („IfS”), a Nukleáris Biztonsági
Együttműködési Eszköz („INSC”), az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz
(„IPA”) és a Partnerségi Eszköz („PI”) (a továbbiakban együttesen: az eszközök,
külön-külön: az alkalmazandó eszköz).
(2)
A Bizottság biztosítja, hogy a tevékenységeket az
alkalmazandó eszköz célkitűzéseivel összhangban és az Unió pénzügyi
érdekei hatékony védelmének megfelelően hajtják végre. Az eszközök alapján
nyújtott pénzügyi támogatás összhangban áll az eszközök végrehajtásának
alapvető pénzügyi és jogi keretét biztosító költségvetési rendeletben
meghatározott szabályokkal és eljárásokkal.
(3)
E rendelet alkalmazása során a Bizottság, ahol a
fellépés jellegére tekintettel ez lehetséges és megfelelő, a
legrugalmasabb eljárások alkalmazását részesíti előnyben a hatékony és
eredményes végrehajtás érdekében.
2. cikk
Cselekvési
programok, egyedi intézkedések és különleges intézkedések elfogadása
(1)
A Bizottság éves vagy többéves cselekvési
programokat fogad el, ha az alkalmazandó eszközben említett indikatív
programozási dokumentumok alapján ez szükséges.
Kivételes esetben, különösen ha még nem fogadtak
el cselekvési programot, a Bizottság az indikatív programozási dokumentumok
alapján egyedi intézkedéseket fogadhat el, ugyanazon szabályok és eljárások
alapján, mint amelyek a cselekvési programokra vonatkoznak.
Előre nem látott és megfelelően indokolt
szükségletek, körülmények vagy kötelezettségvállalások esetén a Bizottság az
indikatív programozási dokumentumokban nem szereplő különleges
intézkedéseket fogadhat el. Különleges intézkedések a sürgősségi
segélyekről a hosszú távú fejlesztési műveletekre való átállás
megkönnyítése érdekében is alkalmazhatók, beleértve olyan intézkedéseket is,
amelyek a lakosságnak az ismétlődő válságokra való jobb felkészítését
célozzák.
(2)
Az (1) bekezdésben említett azon cselekvési programokat
és egyedi intézkedéseket, amelyekre vonatkozóan az Unió pénzügyi támogatása
meghaladja a 10 millió EUR-t, valamint azokat a különleges intézkedéseket,
amelyekre vonatkozóan az Unió pénzügyi támogatása meghaladja a 30 millió
EUR-t, a 15. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak
megfelelően kell elfogadni.
Nem kötelező ez az eljárás a fent említett
küszöbértéket el nem érő cselekvési programok és intézkedések, valamint
azok nem lényegi módosításai esetén. A nem lényegi módosítások lehetnek
technikai kiigazítások, mint például a végrehajtási időszak
meghosszabbítása, pénzeszközöknek az előirányzott költségvetésen belüli
átcsoportosítása vagy a költségvetés növelése vagy csökkentése az eredeti
költségvetés 20 %-át el nem érő mértékben, feltéve hogy ezek a
módosítások nem érintik jelentősen az eredeti cselekvési program vagy
intézkedés célkitűzéseit. Ilyen esetben a cselekvési programokat,
intézkedéseket és azok nem lényegi módosításait az elfogadásuktól számított egy
hónapon belül be kell jelenteni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
(3)
Kellően indokolt, rendkívül sürgős
esetben – mint például válságok esetén, válság utáni és instabil helyzetekben
vagy a demokráciát, a jogállamiságot, az emberi jogokat vagy alapvető
szabadságokat érintő fenyegetések esetén – a Bizottság a 15. cikk (4)
bekezdésében említett eljárással összhangban azonnal alkalmazandó végrehajtási
aktusokat fogadhat el, beleértve a meglévő cselekvési programok és
intézkedések módosításait is.
(4)
A projektek szintjén megfelelő előzetes
környezeti vizsgálatot kell végezni, többek között az éghajlat-változási és
biodiverzitási hatások tekintetében, beleértve adott esetben a környezetvédelmi
szempontból érzékeny projektek, különösen a nagyobb új infrastruktúrák környezeti
hatásvizsgálatát. Amennyiben szükséges, az ágazati programok végrehajtásakor
stratégiai környezeti vizsgálatot kell végezni. Biztosítani kell az érdekelt
felek környezeti vizsgálatokba való bevonását és az eredményekhez való
nyilvános hozzáférést.
3. cikk
Kísérő
intézkedések
(1)
Az uniós finanszírozás fedezheti az eszközök
végrehajtásával és célkitűzéseik megvalósításával kapcsolatos kiadásokat,
ideértve a végrehajtáshoz közvetlenül szükséges előkészítési,
figyelemmelkísérési, nyomonkövetési, ellenőrzési és értékelési
tevékenységekhez kapcsolódó igazgatási támogatás költségeit, valamint az uniós
küldöttségeknek az eszközök keretében finanszírozott műveletek
igazgatásához szükséges igazgatási támogatáshoz kapcsolódó kiadásait.
(2)
Amennyiben az a), b) és c) pontban felsorolt
tevékenységek a fellépés útján végrehajtott alkalmazandó eszköz általános
célkitűzéseihez kapcsolódnak, az uniós finanszírozás fedezheti a
következőket:
a)      tanulmányok, találkozók, tájékoztatás,
tudatosságnövelés, képzés, publikációs tevékenységek és bármilyen más
igazgatási vagy technikai segítségnyújtási kiadás, amely a fellépések
igazgatásához szükséges,
b)      a releváns kérdésekre vonatkozó kutatási
tevékenységek és tanulmányok, valamint azok terjesztése,
c)      tájékoztatás nyújtásához és kommunikációs
tevékenységekhez, így az Unió politikai prioritásainak intézményi
kommunikációjához kapcsolódó kiadások.
(3)
A kísérő intézkedések finanszírozhatók az
indikatív programozási dokumentumok hatályán kívül is. Adott esetben a
Bizottság a 15. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági
eljárásnak megfelelően fogad el kísérő intézkedéseket.
II.
CÍM
A
finanszírozási módszerekre vonatkozó rendelkezések
4.
cikk
Általános finanszírozási rendelkezések
(1)
Az uniós pénzügyi támogatás többek között a
költségvetési rendeletben előirányzott következő finanszírozási
formák útján nyújtható:
a)      támogatások;
b)      szolgáltatásokra, árukra vagy építési
beruházásra vonatkozó beszerzési szerződések;
c)      költségvetés-támogatás;
d)      a Bizottság által létrehozott
vagyonkezelő alapokhoz való hozzájárulás;
e)      olyan pénzügyi eszközök, mint a
kölcsönök, garanciák, saját tőke vagy kvázi-sajáttőke, beruházások
vagy részesedések, valamint kockázatmegosztási eszközök, esetleg támogatással
kombinálva;
f)       részvénytulajdonok vagy
tőkerészesedések nemzetközi pénzügyi szervezetekben, ideértve a regionális
fejlesztési bankokat is.
Az Unió a költségvetési rendelettel összhangban
nyújthat pénzügyi támogatást nemzetközi, regionális vagy nemzeti pénzalapokhoz
– például a nemzetközi szervezetek, tagállamok vagy partnerországok és -régiók
által több donortól származó közös finanszírozás vonzása céljából létrehozott
vagy kezelt pénzalapokhoz, vagy az egy vagy több donor által projektek közös
végrehajtása céljából létrehozott pénzalapokhoz – való hozzájárulás útján is.
(2)
Az e) pontban említett pénzügyi eszközök
végrehajtásához, valamint a költségvetési rendelet 18. cikkének (4)
bekezdésével összhangban a valamely pénzügyi eszköz által generált bevételeket
vagy visszafizetéseket belső címzett bevételként hozzárendelik a
megfelelő pénzügyi eszközhöz. A 2007–2013. időszakra vonatkozó
többéves pénzügyi keret során létrehozott pénzügyi eszközök esetében ezeket a
bevételeket vagy visszafizetéseket a 2014–2020. időszakban érvényes,
megfelelő új pénzügyi eszközhöz rendelik hozzá.
(3)
Az uniós pénzügyi támogatást a Bizottság a
költségvetési rendelet rendelkezései szerint hajtja végre, közvetlenül a
Bizottság szolgálatai, az uniós küldöttségek vagy végrehajtó ügynökségek útján,
illetve közvetetten, a költségvetési rendeletben felsorolt szervezetekre bízva
a költségvetés-végrehajtási feladatokat, többek között a tagállamokkal megosztott
igazgatással.
(4)
Az (1) bekezdésben és a 6. cikk (1) bekezdésében
említett finanszírozási formákat, valamint a (3) bekezdésben említett
végrehajtási módszereket annak alapján kell kiválasztani, hogy mennyire képesek
megvalósítani a fellépések konkrét célkitűzéseit, figyelemmel többek
között az ellenőrzések költségeire, az igazgatási terhekre és a szabályok
be nem tartásának várható kockázataira. Támogatások esetén ennek részét képezi
az átalányösszegek, átalánydíjak és az egységköltségek alkalmazásának
mérlegelése.
(5)
Az eszközök keretében finanszírozott fellépések
végrehajthatók párhuzamos vagy közös társfinanszírozással.
Párhuzamos társfinanszírozás esetén a fellépést
számos, egyértelműen azonosítható részre osztják, amelyeket a
társfinanszírozást nyújtó különböző partnerek egyenként finanszíroznak oly
módon, hogy a finanszírozás végső felhasználása mindig azonosítható.
Közös társfinanszírozás esetén a fellépés teljes
költségét felosztják a társfinanszírozást nyújtó partnerek között, és a
forrásokat úgy egyesítik, hogy a finanszírozás forrása a fellépés részeként
végzett tevékenységek egyike esetében sem azonosítható.
(6)
Az (1) bekezdésben vagy a 6. cikk (1) bekezdésében
említett finanszírozási formák igénybevétele során az Unió és a partnerei
közötti együttműködés többek között a következő formákat öltheti:
a)      háromoldalú megállapodások, amelyek
értelmében az Unió harmadik országokkal hangolja össze a partnerországnak vagy
-régiónak nyújtott támogatását,
b)      igazgatási együttműködési
intézkedések, mint amilyen a tagállamok, valamint a partnerországok vagy
-régiók közintézményei, helyi hatóságai, nemzeti közjogi szervei vagy
közfeladatokat ellátó magánjogi szervezetei közötti ikerintézményi
együttműködés, valamint olyan együttműködési intézkedések, amelyek keretében
a tagállamok és a tagállamok regionális és helyi hatóságai közigazgatási
szakértőket küldenek ki,
c)      köz-magán társulás létrehozásához és
igazgatásához szükséges költségekhez való hozzájárulás, és
d)      ágazati szakpolitikai támogatási
programok, amelyek révén az Unió egy partnerország ágazati programjához nyújt
támogatást,
e)      az IPA és az ENI esetében hozzájárulás az
országok uniós programokban és ügynökségekben való részvételéhez.
5. cikk
Adók,
illetékek és díjak
Az uniós támogatás nem keletkeztet speciális
adókat, illetékeket és díjakat, és nem indít ezek beszedésére.
Adott esetben megfelelő
rendelkezésekről kell megállapodni a partnerországokkal annak érdekében,
hogy az uniós pénzügyi támogatást végrehajtó fellépések mentesüljenek az adók,
vámok és más adóterhek alól. Egyéb esetben az ilyen adók, illetékek és díjak a
költségvetési rendeletben meghatározott feltételeknek megfelelően
támogathatók.
6. cikk
Konkrét
finanszírozási rendelkezések
(1)
A 4. cikk (1) bekezdésében említett finanszírozási
formák mellett a következő eszközök keretében biztosított uniós pénzügyi
támogatás a költségvetési rendelettel összhangban a következő
finanszírozási formák útján is nyújtható:
a)      a DCI és az ENI keretében: nemzetközileg
elfogadott adósságcsökkentő programok szerinti adósságcsökkentés;
b)      a DCI és az IfS keretében: kivételes
esetekben ágazati és általános importprogramok útján, amelyek a következő
formákat ölthetik:
i.           természetbeni ágazati
importprogramok;
ii.          a szóban forgó ágazat importjának
finanszírozására devizát nyújtó ágazati importprogramok; vagy
iii.         a termékek széles skáláját átfogó
általános import finanszírozására devizát nyújtó általános importprogramok;
c)      az EIDHR keretében a következők
közvetlen odaítélése:
i.           az emberi jogok védelmezőinek
nyújtott kisebb értékű támogatások sürgős védelmi intézkedések
finanszírozására;
ii.          az EIDHR-rendelet 2. cikkének (4)
bekezdésében említett legsúlyosabb körülmények között vagy helyzetekben
szükséges fellépések finanszírozására nyújtott támogatások, amikor egy
ajánlattételi felhívás közzététele alkalmatlan lenne. Az ilyen támogatások maximális
összege legfeljebb 2 000 000 EUR, és időtartamuk legfeljebb
18 hónap, amely további hat hónappal meghosszabbítható a végrehajtás objektív
és váratlan akadályainak felmerülése esetén.
iii.         támogatások
–
az ENSZ emberi jogi főbiztosának hivatala részére;
–
az Emberi Jogokkal és Demokratizálódással
Foglalkozó Európai Egyetemközi Központ részére, amely az emberi jogok és a
demokratizálódás területén szerezhető európai mesterfokozatot és EU–ENSZ
ösztöndíjprogramot nyújt, valamint az ahhoz kapcsolódó egyetemi hálózat
részére, amely az emberi jogok terén szerezhető posztgraduális diplomákat
ad ki; ezek mindegyike teljes mértékben hozzáférhető harmadik országok
állampolgárai számára.
(2)
Az IPA és az ENI keretében nyújtott uniós pénzügyi
támogatás végrehajtható a tagállamokkal megosztott igazgatással, valamint az
ENI keretében végrehajtott határon átnyúló együttműködési programok
esetében közvetett igazgatással, feltéve hogy a költségvetési rendeletben
előírt ágazatspecifikus és kiegészítő szabályok, valamint az egyéb
vonatkozó rendelkezések szerepelnek az alkalmazandó eszköz alapján elfogadott,
felhatalmazáson alapuló jogi aktusban.
(3)
Az IPA és az ENI keretében végrehajtott
fellépésekre vonatkozó, egy pénzügyi éven túlnyúló költségvetési
kötelezettségvállalások felbonthatók több évre esedékes éves részletekre.
7. cikk
Az
Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1)
A Bizottság megfelelő intézkedésekkel –
csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni megelőző
intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság feltárása esetén
a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével, valamint szükség esetén
hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókkal, illetve ha a
kedvezményezett az állam vagy egy harmadik ország közintézménye,
visszaszolgáltatással – biztosítja, hogy az Európai Unió pénzügyi érdekei az e
rendelet alapján finanszírozott tevékenységek végrehajtása során ne sérüljenek.
Adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat is
alkalmazni kell.
(2)
A Bizottság és képviselői, valamint a Számvevőszék
jogosultak dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni az e
[határozat/rendelet] alapján uniós forrásból származó támogatások
kedvezményezettjeinél, valamint az uniós forrásokban részesülő
vállalkozóknál, alvállalkozóknál és más harmadik feleknél.
Az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) jogosult
az ilyen finanszírozással közvetlenül vagy közvetetten érintett gazdasági
szereplőknél a 2185/96/Euratom, EK rendeletben[6] előírt eljárásoknak
megfelelően helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezni annak
megállapítására, hogy történt-e az uniós finanszírozásra vonatkozó támogatási
megállapodással, támogatási határozattal vagy szerződéssel összefüggésben
olyan csalás, korrupciós vagy más jogellenes cselekmény, amely az Unió pénzügyi
érdekeit sérti.
Az első és második albekezdés sérelme nélkül
az e rendelet végrehajtása keretében harmadik országokkal és nemzetközi
szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásokban, az e rendelet
végrehajtása keretében létrejött támogatási megállapodásokban, támogatási
határozatokban és szerződésekben kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy
a Bizottság, a Számvevőszék és az OLAF elvégezheti az említett helyszíni
és egyéb ellenőrzéseket és vizsgálatokat.
III. CÍM
Az
állampolgárságra és származásra vonatkozó szabályok közbeszerzések vagy
támogatások odaítélése és más odaítélési eljárások esetén
8. cikk
Közös
szabályok
(1)
A harmadik személyek érdekét szolgáló, e rendelet
keretében finanszírozott fellépésekhez kapcsolódó beszerzési szerződések
vagy támogatások odaítélésére vonatkozó, és más odaítélési eljárásokban való
részvétel nyitva áll az alkalmazandó eszközre vonatkozóan e cím következő
cikkeiben meghatározott, támogatható országok minden természetes személy
állampolgára és az ezen országokban ténylegesen letelepedett minden jogi
személy, valamint a nemzetközi szervezetek előtt.
(2)
A valamely partnerrel közösen társfinanszírozott,
vagy valamely megbízott szervezet útján közvetett igazgatással végrehajtott,
illetve a Bizottság által a költségvetési rendeletnek megfelelően
létrehozott vagyonkezelő alap útján végrehajtott fellépések esetén azon –
a társfinanszírozó vagy végrehajtó szervezettel kötött megállapodásokban
azonosított vagy a vagyonkezelő alap alapokmányában meghatározott –
országok, amelyek az adott szervezet szabályai alapján támogathatók, a
következő cikkekben meghatározott specifikus szabályoktól függetlenül
jogosultak támogatásra. A társfinanszírozó vagy végrehajtó szervezet ezenkívül
beleegyezik, hogy az ugyanezen megállapodásokban meghatározott módon alkalmazza
az e rendelet által meghatározott támogathatósági szabályokat.
(3)
A valamelyik eszköz és emellett egy másik
külső fellépési eszköz – ideértve az Európai Fejlesztési Alapot is – által
finanszírozott fellépések, illetve az adott eszközök szabályai szerint
támogatható kedvezményezett országokat is érintő globális, regionális vagy
határokon átnyúló jellegű tevékenységek esetén a bármelyik eszköz szerint
meghatározott országokat az adott fellépés alkalmazása szempontjából
támogathatónak lehet tekinteni.
(4)
Az e rendelet keretében finanszírozott beszerzési
szerződés alapján vagy ilyen támogatási megállapodásnak megfelelően
vásárolt valamennyi készletnek és árunak valamely támogatásra jogosult
országból kell származnia. Azonban, ha megengedett a versenytárgyalásos eljárás
alkalmazása, akkor bármely országból származhatnak. E rendelet alkalmazásában a
„származás” kifejezés a vámügyi céllal meghatározott származási szabályokról
szóló, vonatkozó uniós jogszabályok szerint értendő.
(5)
Az e címben szereplő szabályok nem alkalmazandók
és nem keletkeztetnek az állampolgársághoz kapcsolódó korlátozásokat az olyan
természetes személyekre vonatkozóan, akik egy támogatható vállalkozó vagy adott
esetben alvállalkozó alkalmazásában vagy vele más jogszerű
szerződéses viszonyban állnak.
(6)
Ha a költségvetési rendelet mérlegelési jogkört
biztosít a vállalkozó kiválasztása tekintetében, akkor adott esetben
előnyben kell részesíteni a helyi és regionális beszerzést.
(7)
Valamennyi egyéb szabálytól eltérve, ha azt a
fellépés jellege és célkitűzései szükségessé teszik, és amennyiben a
fellépés hatékony végrehajtása érdekében szükséges, az e címben meghatározott
támogathatóság korlátozható a kérelmezők állampolgársága, földrajzi
elhelyezkedése vagy jellege tekintetében. Ilyen korlátozások különösen a
határokon átnyúló együttműködési fellépések odaítélési eljárásaiban való
részvételre vonatkozhatnak.
(8)
Azok az ajánlattevők, pályázók és részvételre
jelentkezők, akiknek szerződést ítéltek oda, tiszteletben tartják az
alkalmazandó környezetvédelmi jogszabályokat, köztük a többoldalú
környezetvédelmi megállapodásokat, valamint az alapvető nemzetközi
munkaügyi normákat[7].

9. cikk
A
DCI, az ENI, a PI és az INSC
(1)
A következő országokbeli ajánlattevők,
pályázók és részvételre jelentkezők,támogathatók a DCI, az ENI, a PI és az
INSC keretében:
a)      tagállamok, az Unió által elismert
tagjelölt országok és potenciális tagjelölt országok, valamint az Európai
Gazdasági Térség tagjai;
b)      az ENI vonatkozásában az ENI által
érintett partnerországok, valamint az Orosz Föderáció, ha az adott eljárásra
azon több országot érintő és határokon átnyúló együttműködési
programok keretében kerül sor, amelyekben részt vesz;
c)      a Gazdasági Együttműködési és
Fejlesztési Szervezet Fejlesztési Támogatási Bizottságának (OECD-DAC) meghatározása
szerinti fejlődő országok és területek, amelyek nem tagjai a G‑20
csoportnak, valamint a [2001. november 27-i 2001/822/EK[8]] tanácsi határozat szerinti
tengerentúli országok és területek;
d)      az OECD-DAC meghatározása szerinti
fejlődő országok, amelyek tagjai a G‑20 csoportnak, valamint
más országok és területek, ha kedvezményezettjei az Unió által az e cikk
hatálya alá tartozó eszközök keretében finanszírozott fellépésnek;
e)      olyan országok, amelyek számára a
Bizottság külső támogatáshoz való kölcsönös hozzáférést biztosít. Legalább
egy éves, korlátozott időtartamra kölcsönös hozzáférés biztosítható,
amikor egy ország egyenlő feltételek mellett támogatásra jogosítja az
Unióból és az e cikk hatálya alá tartozó eszközök keretében támogatható
országokból származó jogalanyokat. A Bizottság a 15. cikk (2) bekezdésében
említett tanácsadó bizottsági eljárásnak megfelelően és az érintett fogadó
országgal vagy országokkal folytatott konzultációt követően határoz a
kölcsönös hozzáférésről és annak időtartamáról; valamint
f)       az OECD-DAC meghatározása szerinti
legkevésbé fejlett országok egyikében végrehajtott szerződések esetén az
OECD-DAC tagállama.
(2)
A nem támogatható országokbeli ajánlattevőket,
pályázókat és részvételre jelentkezőket vagy a nem támogatható származású
árukat a Bizottság támogathatónak fogadhatja el a következők esetében:
a)      a kedvezményezett országokkal szomszédos,
velük hagyományos gazdasági, kereskedelmi vagy földrajzi kapcsolatban álló
országok; vagy
b)      harmadik országokkal kötött háromoldalú
együttműködési megállapodások végrehajtása; vagy
c)      sürgősség, vagy a termékeknek és
szolgáltatásoknak az érintett országok piacán tapasztalt hiánya vagy más olyan
kellően indokolt esetek, amikor a támogathatósági szabályok lehetetlenné
tennék vagy rendkívül megnehezítenék egy projekt, program vagy fellépés
megvalósítását.
(3)
Megosztott igazgatással végrehajtott fellépés
esetén az a tagállam, amelyre a Bizottság végrehajtási feladatokat ruházott,
jogosult a Bizottság nevében támogathatónak elfogadni nem támogatható
országokbeli ajánlattevőket, pályázókat és részvételre jelentkezőket
a (2) bekezdéssel összhangban, vagy nem támogatható származású árukat a 8. cikk
(4) bekezdésével összhangban.
10. cikk
IPA
(1)
A következő országokbeli ajánlattevők,
pályázók és részvételre jelentkezők jogosultak támogatásra az IPA
keretében:
a)      tagállamok, az IPA által érintett
kedvezményezett országok, az Európai Gazdasági Térség tagjai és az ENI által
érintett partnerországok, és
b)      olyan donor országok, amelyek számára a
Bizottság a 9. cikk (1) bekezdésének e) pontjában meghatározott feltételeknek
megfelelően külső támogatáshoz való kölcsönös hozzáférést biztosít.
(2)
A nem támogatható országokbeli ajánlattevőket,
pályázókat és részvételre jelentkezőket vagy a nem támogatható származású
árukat a Bizottság megfelelően indokolt esetekben támogathatónak
fogadhatja el,
a)      ha a támogathatósági szabályok a
termékeknek vagy szolgáltatásoknak az érintett országok piacán tapasztalt
hiánya miatt lehetetlenné tennék vagy rendkívül megnehezítenék a fellépés
megvalósítását, vagy kivételes sürgősség esetén, vagy
b)      harmadik országokkal kötött háromoldalú
együttműködési megállapodások végrehajtása érdekében.
(3)
Megosztott igazgatással végrehajtott fellépés
esetén az a tagállam, amelyre a Bizottság végrehajtási feladatokat ruházott,
jogosult a Bizottság nevében támogathatónak elfogadni nem támogatható
országokbeli ajánlattevőket, pályázókat és részvételre jelentkezőket
a (2) bekezdéssel összhangban, vagy nem támogatható származású árukat a 8. cikk
(4) bekezdésével összhangban.
11. cikk
IfS
és EIDHR
(1)
A fellépés jellegében és célkitűzéseiben benne
rejlő, a 8. cikk (7) bekezdésében foglalt korlátozások sérelme nélkül, a
beszerzési szerződésekre vagy támogatásokra vonatkozó odaítélési
eljárásokban, valamint a szakértők toborzásában való részvétel
korlátozások nélkül nyitott az IfS és az EIDHR keretében.
(2)
Az EIDHR keretében a következő szervek és
szereplők támogathatók a 4. cikk (1) bekezdésével és a 6. cikk (1)
bekezdésének c) pontjával összhangban:
a)      civil társadalmi szervezetek, köztük nem
kormányzati nonprofit szervezetek és független politikai alapítványok,
közösségi alapú szervezetek és a magánszektor nonprofit ügynökségei,
intézményei és szervezetei, valamint ezek helyi, nemzeti, regionális és
nemzetközi hálózatai;
b)      állami nonprofit ügynökségek, intézmények
és szervezetek, valamint helyi, nemzeti, regionális és nemzetközi szintű
hálózatok;
c)      nemzeti, regionális és nemzetközi
parlamenti szervek, ha ez szükséges az eszköz célkitűzéseinek
megvalósításához, és a javasolt intézkedés nem finanszírozható más uniós
külső támogatási eszközből;
d)      nemzetközi és regionális kormányközi
szervezetek;
e)      természetes személyek, jogi
személyiséggel nem rendelkező entitások, és – kivételes és kellően
indokolt esetben – az e bekezdésben fel nem sorolt szervek vagy szereplők,
ha ez az eszköz célkitűzéseinek megvalósításához szükséges.
12. cikk
A
fellépések értékelése
(1)
A Bizottság rendszeresen értékeli és felülvizsgálja
a fellépéseit, valamint értékeli az ágazati szakpolitikák és fellépések
végrehajtásának eredményeit és a programozás hatékonyságát, adott esetben
független külső értékelések útján, hogy megbizonyosodjon arról,
teljesültek-e a célkitűzések, valamint hogy ajánlásokat fogalmazhasson meg
a jövőbeli műveletek tökéletesítése céljából.
(2)
A Bizottság tájékoztatás céljából megküldi
értékelő jelentéseit az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A tagállamok
kérhetik konkrét értékeléseknek a 15. cikkben említett bizottságokban való
megvitatását. Az eredmények felhasználásra kerülnek a programtervezés és a
forráselosztás során.
(3)
A Bizottság megfelelő mértékig minden érintett
érdekelt felet bevon az e rendelet szerint nyújtott uniós támogatás értékelési
szakaszába.
IV. CÍM
EGYÉB KÖZÖS
RENDELKEZÉSEK
13. cikk
Kétévenkénti
jelentés
(1)
A Bizottság megvizsgálja a külső tevékenységek
pénzügyi támogatási intézkedéseinek végrehajtása terén történt
előrehaladást, és 2016-tól kezdődően kétévente jelentést nyújt
be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a végrehajtásról és az
eredményekről, valamint – amennyire lehetséges – az uniós pénzügyi
támogatás legfőbb eredményeiről és hatásairól. Ezt a jelentést
megküldi az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók
Bizottságának is.
(2)
A kétéves jelentés információkat tartalmaz az
előző év vonatkozásában a finanszírozott intézkedésekről, a
nyomon követési és értékelési gyakorlatok eredményeiről, az érintett
partnerek bevonásáról, valamint a költségvetési kötelezettségvállalások és
kifizetési előirányzatok teljesítéséről. A jelentés értékeli az uniós
pénzügyi támogatás eredményeit, a lehető legnagyobb mértékben felhasználva
a támogatás ezen eszközök célkitűzéseinek teljesítése terén játszott
szerepére vonatkozó konkrét és mérhető mutatókat.
14. cikk
Éghajlat-politikai
és biodiverzitási kiadások
Az eszközök keretében odaítélt finanszírozást
– az éghajlat-politikához és a biodiverzitáshoz kapcsolódó kiadásoknak a 2.
cikk (1) bekezdésében említett cselekvési programok, egyedi és különleges
intézkedések szintjén való számszerűsítése érdekében – az OECD
módszertanán (a riói mutatókon) alapuló, az uniós programok
teljesítménymenedzsmentjének meglévő módszertanába integrált éves
rendszerrel nyomon követik, és rögzítik az értékelésekben és a kétéves
jelentésekben. Az éghajlat-politikához és a biodiverzitáshoz kapcsolódó összes
kiadás éves becslését az elfogadott indikatív programozási dokumentumok alapján
végzik el.
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
15. cikk
Bizottságok
(1)
A Bizottságot az eszközök által létrehozott
bizottságok segítik.
(2)
Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén a
182/2011/EU rendelet 4. cikke alkalmazandó.
Amennyiben a bizottság véleményét írásbeli eljárás
útján kell kialakítani, az írásbeli eljárást eredmény nélkül lezárják,
amennyiben a vélemény kialakítására megállapított határidőn belül az elnök
így dönt, vagy a bizottsági tagok egyszerű többsége ezt kéri.
(3)
Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén a
182/2011/EU rendelet 5. cikke alkalmazandó.
Amennyiben a bizottság véleményét írásbeli eljárás
útján kell kialakítani, az írásbeli eljárást eredmény nélkül lezárják,
amennyiben a vélemény kialakítására megállapított határidőn belül az elnök
így dönt, vagy a bizottsági tagok egyszerű többsége ezt kéri.
(4)
Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén a
182/2011/EU rendelet 8. cikke alkalmazandó, az 5. cikkével összefüggésben.
Az elfogadott határozat az elfogadott vagy
módosított dokumentum, cselekvési program vagy intézkedés időtartamára
marad hatályban.
16. cikk
Az
eszközök értékelése és felülvizsgálata
(1)
A Bizottság legkésőbb 2017. december 31-ig
jelentést készít az egyes eszközök célkitűzéseinek megvalósulásáról, olyan
eredmény- és hatásmutatók alapján, amelyek a források felhasználásának
hatékonyságát és az eszközök európai többletértékét mérik, figyelemmel az
eszközök keretében végrehajtott fellépési formák megújítása, módosítása vagy
felfüggesztése kérdésében hozott határozatra. A jelentés ezenkívül megvizsgálja
az egyszerűsítés lehetőségét, a belső és külső koherenciát,
azt, hogy a célkitűzések továbbra is relevánsak-e, valamint az intézkedések
hozzájárulását az Unió intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre
vonatkozó prioritásaihoz. Figyelembe veszi az eszközök hosszú távú hatásaira
vonatkozó megállapításokat és következtetéseket.
(2)
Ezt a jelentést be kell nyújtani az Európai
Parlamentnek és a Tanácsnak, adott esetben az eszközök szükséges módosításait
tartalmazó jogalkotási javaslattal együtt.
(3)
A mutatók 2014. január 1-jei értékeit kell alapul
venni annak értékelésekor, hogy milyen mértékben valósultak meg a
célkitűzések.
(4)
A Bizottság felkéri a partnerországokat, hogy a
segélyhatékonyságra vonatkozó nemzetközi kötelezettségvállalásoknak
megfelelően adjanak meg minden szükséges adatot és információt annak
érdekében, hogy lehetővé váljon az érintett intézkedések nyomon követése
és értékelése.
(5)
A hosszabb távú hatásokat és az eszközök hatásainak
fenntarthatóságát az akkor alkalmazandó szabályoknak és eljárásoknak
megfelelően értékelik.
17. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező
és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Ezt a rendeletet 2014. január 1-jétől
kell alkalmazni.
Kelt Brüsszelben,
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
[1]               A 182/2011/EU rendelet. Az Európai Beruházási Bank egy megfigyelője
részt vehet a bizottságnak a bankot érintő kérdésekkel kapcsolatos
munkájában, a bizottság eljárási szabályaival összhangban (lásd az
„Eljárásiszabályzat-minta bizottságok számára” című dokumentumok, HL C
206., 2011.7.12., 11. o.).
[2]               A (6) preambulumbekezdésben említettek szerint.
[3]               HL L 55., 2011.2.28., 13. o.
[4]               Jelenleg az Európai Közösségek általános költségvetésére
alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i
1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).
[5]               Jelenleg az Európai Közösségek általános költségvetésére
alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi
rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló,
2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (HL L 357.,
2002.12.31., 1. o.).
[6]               HL L 292., 1996.11.15., 2. o.
[7]               Az ILO alapvető munkaügyi normái, az egyesülési
szabadságról és a kollektív tárgyalásról, a kényszermunka eltörléséről, a
foglalkoztatás és alkalmazás tekintetében a diszkrimináció
megszüntetéséről, valamint a gyermekmunka felszámolásáról szóló egyezmény.
[8]               HL L 314., 2001.11.30., 1. o.


|

52011PC0906

/* COM/2011/0906 végleges - 2011/0445 (COD) */  Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a kiváló minőségű marhahúsra, a sertéshúsra, baromfihúsra, búzára és kétszeresre, korpára, korpás lisztre és más maradékra előírt egyes közösségi vámkontingensek megnyitására és kezelésére vonatkozó rendelkezésekről szóló 774/94/EK tanácsi rendelet módosításáról

	INDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTEREAz Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. és 291. cikke két bizottsági jogi aktust különböztet meg:Az EUMSZ 290. cikke lehetővé teszi, hogy a jogalkotó felhatalmazást adjon a Bizottság részére olyan általános hatályú nem jogalkotási aktusok elfogadására, amelyek a jogalkotási aktusok egyes nem alapvető rendelkezéseit kiegészítik, illetve módosítják. A Bizottság által ily módon elfogadott jogi aktusokat a Szerződés által használt terminológia „felhatalmazáson alapuló jogi aktusként” említi (290. cikk (3) bekezdés).Az EUMSZ 291. cikke lehetővé teszi, hogy a tagállamok nemzeti jogukban elfogadják a kötelező erejű uniós jogi aktusok végrehajtásához szükséges intézkedéseket. Az ilyen jogi aktusok végrehajtási hatásköröket ruházhatnak a Bizottságra abban az esetben, ha végrehajtásuknak egységes feltételek szerint kell történnie. A Bizottság által ily módon elfogadott jogi aktusokat a Szerződés által használt terminológia „végrehajtási aktusként” említi (291. cikk (4) bekezdés).E rendelet célja a kiváló minőségű marhahúsra, a sertéshúsra, baromfihúsra, búzára és kétszeresre, korpára, korpás lisztre és más maradékra előírt egyes közösségi vámkontingensek megnyitására és kezelésére vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. március 29-i 774/94/EK tanácsi rendelet összehangolása a Szerződés 290. és 291. cikkével.A 774/94/EK rendelet felhatalmazza a Bizottságot a szükséges végrehajtási intézkedések elfogadására. Ezenkívül magának a szóban forgó rendeletnek a módosítására is felhatalmazza a Bizottságot, arra az esetre, ha a kontingensek mennyiségi tételei és egyéb feltételei – különösen valamely, egy vagy több harmadik országgal kötött megállapodás jóváhagyására vonatkozó határozat útján – kiigazításra kerülnek.A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében a 774/94/EK rendelet alapján a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkével.A 774/94/EK rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell ruházni a megfelelő végrehajtási hatáskörökkel. E hatásköröket a Bizottságnak a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően kell gyakorolnia.2. AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK EREDMÉNYEI ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOKSem az érdekeltekkel folytatott konzultációra, sem hatásvizsgálatra nem volt szükség, mivel a 774/94/EK rendeletnek az EUMSZ-hez való hozzáigazítására irányuló javaslat olyan intézményközi kérdés, amely valamennyi tanácsi rendeletet érinteni fog.3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI-  A javaslat összefoglalásaA 774/94/EK rendeletnek a Szerződés 290. és 291. cikkében előírt új rendelkezésekkel való összehangolása a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése nyomán.-  JogalapAz Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke.4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKA javaslatnak nincs költségvetési vonzata.5. OPCIONÁLIS ELEMEKNincsenek opcionális elemek.2011/0445 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa kiváló minőségű marhahúsra, a sertéshúsra, baromfihúsra, búzára és kétszeresre, korpára, korpás lisztre és más maradékra előírt egyes közösségi vámkontingensek megnyitására és kezelésére vonatkozó rendelkezésekről szóló 774/94/EK tanácsi rendelet módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,rendes jogalkotási eljárás keretében,mivel:1.  A 774/94/EK tanácsi rendelet[1] hatásköröket ruház a Bizottságra az említett rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtása érdekében.2.  A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében a 774/94/EK rendelet alapján a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkével.3.  A 774/94/EK rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése vagy módosítása érdekében a Bizottságot indokolt felhatalmazni arra, hogy a Szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az említett rendelet kiigazításainak elfogadására vonatkozóan, amennyiben a kontingensek mennyiségi tételei és egyéb feltételei – különösen valamely, egy vagy több harmadik országgal kötött megállapodás jóváhagyására vonatkozó határozat útján – kiigazításra kerülnek. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz történő egyidejű, időben és megfelelő módon történő eljuttatásáról.4.  A 774/94/EK rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében végrehajtási hatásköröket kell a Bizottságra ruházni a szóban forgó rendeletben előírt kontingensrendszer kezeléséhez szükséges szabályok elfogadása tekintetében. E hatásköröket a Bizottságnak a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek[2] megfelelően kell gyakorolnia.5.  A 774/94/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:1. cikkA 774/94/EK rendelet a következőképpen módosul:1. A 7. és a 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:„7. cikkA Bizottság végrehajtási aktusok útján elfogadja az e rendeletben előírt kontingensrendszer kezeléséhez szükséges szabályokat és adott esetben a következőket:a) a termék jellegét, eredetét és származását garantáló rendelkezéseket;b) az a) pontban említett garanciák igazolására alkalmas dokumentumok elismerésével kapcsolatos rendelkezéseket; ésc) a behozatali engedélyek kiadásának feltételeit és azok érvényességi idejét.A szóban forgó végrehajtási aktusokat a(z) [xxxx/yyyy]/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet [ az egységes közös piacszervezésről szóló kiigazított rendelet ]* [323. cikkének (2) bekezdésében] említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.8. cikkA Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 8a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a szükségessé váló kiigazítások elfogadása céljából abban az esetben, ha a kontingensek e rendelet szerinti mennyiségi tételei és egyéb feltételei – különösen valamely, egy vagy több harmadik országgal kötött megállapodás jóváhagyására vonatkozó határozat útján – kiigazításra kerülnek.* HL L …., …., …. o.”2. A rendelet szövege a következő 8a. cikkel egészül ki:„8a. cikk(1) E cikk meghatározza a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit.(2) A Bizottságnak a 8. cikkben említett felhatalmazása [ beillesztendő e módosító rendelet hatálybalépésének dátuma ]-tól/-(jé)től határozatlan időre szól.(3) Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 8. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.(4) A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.(5) A 8. cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az aktusról szóló értesítést követő két hónapos időtartamon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel ellene kifogást, vagy ha az említett időtartam leteltét megelőzően az Európai Parlament és a Tanács egyaránt tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbodik.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő X napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt …az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök [1] HL L 91., 1994.4.8., 1. o.[2] HL L 55., 2011.2.28., 13. o.