               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.12.14.
            COM(2018) 837 final
            2018/0425(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás által létrehozott bor munkacsoporton belül a Japánból származó borászati termékeknek az Európai Unióba irányuló importjára vonatkozó tanúsítványként használandó formanyomtatványok és az öntanúsítás módozatai tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat a bor munkacsoporton belül az Unió által képviselendő álláspont kialakításáról szóló határozatra vonatkozik a Japánból származó borászati termékeknek az Európai Unióba irányuló importjára vonatkozó tanúsítványként használandó formanyomtatványokkal és az öntanúsítás végrehajtásának módozatairól szóló határozat tervezett elfogadásával kapcsolatban. E javaslat célja annak biztosítása, hogy a bor munkacsoport az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás hatálybalépésekor (2019. február 1.) elfogadja a fent említett határozatot.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.A gazdasági partnerségi megállapodás

               Az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás (a megállapodás) célja a kereskedelem és a beruházások liberalizálása és szorgalmazása, valamint a Felek közötti szorosabb gazdasági kapcsolat előmozdítása. A megállapodás [a hatálybalépés napja]-án/-én lép hatályba.

               2.2.A bor munkacsoport

               A megállapodás 22.4. cikke értelmében bor munkacsoport jön létre. A bor munkacsoport a C. szakasz és a 2-E. melléklet hatékony végrehajtásáért és működéséért felelős.

               2.3.A bor munkacsoport által tervezett jogi aktus

               A megállapodás 2.35. cikkének (3) bekezdése értelmében a bor munkacsoport első ülését a megállapodás hatálybalépésének napján tartja. [a hatálybalépés napja]-án/én tartott első ülésén a munkacsoport határozatot fogad el a Japánból származó borászati termékeknek az Európai Unióba irányuló importjára vonatkozó tanúsítványként használandó formanyomtatványokról és az öntanúsítás végrehajtásának módozatairól (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja a megállapodás C. szakaszának és 2-E. mellékletének, és különösen a megállapodás 2.28. cikke (1) bekezdésének hatékony végrehajtása.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás – amely a COM(2018)192 final tanácsi határozatra irányuló bizottsági javaslat tárgya – átfogó szakaszt tartalmaz a borexport, az úgynevezett „borcsomag” kölcsönös elősegítéséről. Ide tartozik különösen a Japánba exportált európai borokra és pezsgőkre vonatkozó vámok teljes eltörlése a megállapodás hatálybalépésekor, a mintegy 130 uniós borászati földrajzi árujelző japán területen való oltalma, több uniós borászati eljárás – ideértve a borokban felhasználható adalékanyagokat is – jóváhagyása, valamint az Unióba importált japán borok egyszerűsített tanúsítási eljárásának elfogadása a bor munkacsoport által hozott határozat útján.

               A munkacsoport mellékelt, tervezett jogi aktusa lehetővé teszi ezen átfogó szakasz végrehajtását azáltal, hogy meghatározza a Japánból származó borászati termékeknek az Európai Unióba irányuló importjára vonatkozó tanúsítványként használandó formanyomtatványokat, valamint az öntanúsítás végrehajtásának módozatait.

               Az öntanúsítás formái és módozatai összhangban vannak azokkal az uniós politikákkal, amelyek a kereskedelem és a csalás megelőzése terén folytatott együttműködés elősegítésére irányulnak Unióval megállapodást kötött harmadik országokkal.

               Ezért elfogadásukat támogatni kell.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat.”

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a kérdéses szervre irányadó nemzetközi jog szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül e fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog értelmében nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  1
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A bor munkacsoport a megállapodás által létrehozott szerv.

               Az általa elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A tervezett jogi aktus a megállapodás 1.3. cikkének megfelelően a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem is módosítja a megállapodás intézményi kereteit.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont kialakításra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt anyagi jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a borászati termékek kereskedelmének liberalizációjához és elősegítéséhez kapcsolódik.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel a bor munkacsoport jogi aktusában meghatározott követelményeket a vámhatóságok és az EU-ba importáló importőrök ültetik át a gyakorlatba, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2018/0425 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás által létrehozott bor munkacsoporton belül a Japánból származó borászati termékeknek az Európai Unióba irányuló importjára vonatkozó tanúsítványként használandó formanyomtatványok és az öntanúsítás módozatai tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodást (a megállapodás) az Unió a [...]
                  2
                tanácsi határozattal kötötte meg. Ez a határozat [2019. február 1-jén] lép hatályba.

               (2)A megállapodás 2.28. cikkének (2) bekezdése értelmében a bor munkacsoport határozattal fogadja el az említett cikk (1) bekezdésének végrehajtására vonatkozó szabályokat, amelyek előírják a Japánból származó borászati termékeknek az Unióba irányuló importjára és az ott történő értékesítésére vonatkozó tanúsítványt, különös tekintettel az alkalmazandó formanyomtatványokra és a tanúsítványon feltüntetendő információkra.

               (3)A megállapodás 2.35. cikke (2) bekezdésének a) pontja rendelkezik arról, hogy a bor munkacsoport feladatai között szerepeljen az öntanúsítás módozatainak elfogadása.

               (4)A megállapodás 2.35. cikke (3) bekezdése értelmében a bor munkacsoport első ülését a megállapodás hatálybalépésének napján tartja.

               (5)A bor munkacsoport [2019. február 1. / a megállapodás hatálybalépésének napja] -án/-én tartott első ülésén elfogadja a Japánból származó borászati termékeknek az Unióba irányuló importjára vonatkozó tanúsítványokhoz használandó formanyomtatványokról és az öntanúsítás módozatairól szóló határozatot a megállapodás hatékony végrehajtásának lehetővé tétele és ezáltal a Japánból származó borászati termékek behozatalának egyszerűsítése érdekében. Az öntanúsítás tervezett formái és módozatai összhangban vannak azokkal az uniós politikákkal, amelyek a kereskedelem és a csalás megelőzése terén folytatott együttműködés elősegítésére irányulnak Unióval megállapodást kötött harmadik országokkal.

               (6)Helyénvaló meghatározni a bor munkacsoporton belül az Unió által képviselendő álláspontot, mivel a munkacsoport által elfogadott határozat kötelező érvényű lesz az Unióra nézve.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A bor munkacsoport első ülésén az Unió által képviselendő álláspont a bor munkacsoport e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

               2. cikk

               A bor munkacsoport határozatát az elfogadást követően ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (2)

                        HL L […], […], […] o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2018.12.14.
            COM(2018) 837 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás által létrehozott bor munkacsoporton belül a Japánból származó borászati termékeknek az Európai Unióba irányuló importjára vonatkozó tanúsítványként használandó formanyomtatványok és az öntanúsítás módozatai tekintetében az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               AZ EU–JAPÁN BOR MUNKACSOPORT 1. SZ. HATÁROZATA

               (dátum)

               a Japánból származó borászati termékek Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó tanúsítványként használandó formanyomtatványoknak és az öntanúsítás módozatainak elfogadásáról

               A BOR MUNKACSOPORT,

               tekintettel az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 2.28. és 2.35. cikkére,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) [2019. február 1-jén] lép hatályba.

               (2)A megállapodás 22.4. cikke létrehozza a — többek között a megállapodás C. szakaszának és 2-E. mellékletének hatékony végrehajtásáért és működéséért felelős – bor munkacsoportot.

               (3)A megállapodás 2.28. cikkével összhangban a Japán jogszabályainak és egyéb rendelkezéseinek megfelelően hitelesített tanúsítvány – ideértve az illetékes japán hatóság által felhatalmazott termelő által kiállított öntanúsítványt is – elegendő bizonyítékul szolgál annak igazolására, hogy teljesülnek a Japánból származó borászati termékeknek az Európai Unióba irányuló importjára és az ott történő értékesítésére vonatkozó előírások.

               (4)A megállapodás 2.28. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében a tanúsítványokhoz használandó formanyomtatványokat és a tanúsítványon feltüntetendő információkat a megállapodás 22.4. cikke alapján létrehozott bor munkacsoport határozatával kell elfogadni.

               (5)A megállapodás 2.35. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében a bor munkacsoportnak el kell fogadnia az öntanúsítás módozatait,

               A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

               1. cikk

               (1)A Japán jogszabályainak és egyéb rendelkezéseinek megfelelően hitelesített, tanúsítványként használandó formanyomtatványt e határozat I. melléklete tartalmazza.

               (2)Az illetékes japán hatóság által felhatalmazott termelő által kiállított, öntanúsítás céljára használandó formanyomtatványt e határozat II. melléklete tartalmazza.

               (3)Az illetékes japán hatóság által felhatalmazott termelő által végzett öntanúsítás részletes szabályait e határozat III. melléklete tartalmazza.

               2. cikk

               E határozat [2019. február 1/a megállapodás hatálybalépésének napja]-án/-(j)én lép hatályba.

                     a bor munkacsoport nevében

                     [...]

               I. MELLÉKLET

               A NATIONAL RESEARCH INSTITUTE OF BREWING [AZ ALKOHOLTARTALMÚ ITALOKKAL FOGLALKOZÓ NEMZETI KUTATÓINTÉZET, NRIB] ÁLTAL KIÁLLÍTOTT, A JAPÁNBÓL SZÁRMAZÓ BORÁSZATI TERMÉKEKNEK AZ EURÓPAI UNIÓBA IRÁNYULÓ IMPORTJÁRA VONATKOZÓ TANÚSÍTVÁNYMINTA
                  1

                        1. Exportőr (teljes név és cím)

                        Kibocsátó harmadik ország:  JAPÁN

                        Egyszerűsített VI 1 sorszám
                           2
                        :

                        OKMÁNY BOR, SZŐLŐLÉ VAGY SZŐLŐMUST EURÓPAI UNIÓBA TÖRTÉNŐ IMPORTJÁHOZ

                        2. Címzett (név és cím)

                        3. Vámbélyegző (csak az EU-n belüli hivatalos használatra)

                        4. Szállítóeszköz és szállítási adatok
                           3

                        5. A kirakodás helye (ha eltér a 2. rovatban feltüntetett helytől)

                        6. Az importált termék leírása
                           4

                        7. Mennyiség l-ben/hl-ben/kg-ban

                        8. Tárolóedények száma
                           5

                        9. Tanúsítvány

                        „A fent leírt terméket közvetlen emberi fogyasztásra szánják, és megfelel az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás 2. fejezetének C. szakaszában engedélyezett meghatározásoknak és borászati eljárásoknak.”

                        A termelő neve és címe:

                        Az illetékes hatóság teljes neve és címe:                               Hely és dátum:

                        National Research Institute of Brewing

                        Japán pénzügyminisztériumának felügyelete alatt

                        3–7–1, Kagamiyama, Higashihiroshima, Hirosima, Japán

                        Az illetékes hatóság bélyegzője:

                        Az illetékes hatóság tisztviselőjének aláírása, neve és beosztása:

               Hozzárendelés (szabad forgalomba bocsátás és kivonatok kiállítása)

                        Mennyiség

                        10. A szabad forgalomba bocsátás vámokmányának és a kivonatnak a száma és kelte

                        11. A címzett teljes neve és címe (kivonat)

                        12. Az

                        illetékes

                        hatóság

                        bélyegzője.

                        Rendelkezésre álló

                        Hozzárendelt

                        Rendelkezésre álló

                        Hozzárendelt

                        Rendelkezésre álló

                        Hozzárendelt

                        13. További észrevételek

               II. MELLÉKLET

               A JAPÁNBÓL SZÁRMAZÓ BORÁSZATI TERMÉKEKNEK AZ EURÓPAI UNIÓBA IRÁNYULÓ IMPORTJÁRA VONATKOZÓ ÖNTANÚSÍTÁSHOZ HASZNÁLANDÓ TANÚSÍTVÁNYMINTA
                  6

                        1. Exportőr (teljes név és cím)

                        Kibocsátó harmadik ország:  JAPÁN

                        Egyszerűsített VI 1 sorszám
                           7
                        :

                        OKMÁNY BOR, SZŐLŐLÉ VAGY SZŐLŐMUST EURÓPAI UNIÓBA TÖRTÉNŐ IMPORTJÁHOZ

                        2. Címzett (név és cím)

                        3. Vámbélyegző (csak az EU-n belüli hivatalos használatra)

                        4. Szállítóeszköz és szállítási adatok
                           8

                        5. A kirakodás helye (ha eltér a 2. rovatban feltüntetett helytől)

                        6. Az importált termék leírása
                           9

                        7. Mennyiség l-ben/hl-ben/kg-ban

                        8. Tárolóedények száma
                           10

                        9. Tanúsítvány

                        „A fent leírt terméket közvetlen emberi fogyasztásra szánják, és megfelel az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás 2. fejezetének C. szakaszában engedélyezett meghatározásoknak és borászati eljárásoknak. A termék olyan termelőtől származik, aki a Japán Nemzeti Adóhatóság által biztosított egyéni bortermelői engedéllyel, valamint a National Research Institute of Brewing (NRIB) által az öntanúsításra vonatkozóan megadott engedéllyel rendelkezik. A termelő az NRIB felügyelete és ellenőrzése alatt áll.”

                        Az engedéllyel rendelkező termelő neve, címe és nyilvántartási vagy engedélyszáma:

                        Az illetékes hatóság teljes neve és címe:                   Hely és dátum:

                        National Research Institute of Brewing

                        Japán pénzügyminisztériumának felügyelete alatt

                        3–7–1, Kagamiyama, Higashihiroshima, Hirosima, Japán

                        Az engedéllyel rendelkező termelő bélyegzője:                                     Az engedéllyel rendelkező termelő aláírása:

                        10. ELEMZŐ JELENTÉS (a fent leírt termék analitikai jellemzőinek ismertetése)

                        SZŐLŐMUST ÉS SZŐLŐLÉ ESETÉBEN:

                         Nincs szükség információkra

                        BOR ÉS RÉSZBEN ERJEDT SZŐLŐMUST ESETÉBEN:

                        -Tényleges alkoholtartalom:

                        MINDEN TERMÉKNÉL:

                        Összes kén-dioxid-tartalom:

                        - Összes savtartalom:

                        Az engedéllyel rendelkező termelő bélyegzője:                                    Hely és dátum:

                        Az engedéllyel rendelkező termelő aláírása, neve és beosztása:

                        Hozzárendelés (szabad forgalomba bocsátás és kivonatok kiállítása)

                        Mennyiség

                        11. A szabad forgalomba bocsátás vámokmányának és a kivonatnak a száma és kelte

                        12. A címzett teljes neve és címe (kivonat)

                        13. Az

                        illetékes

                        hatóság

                        bélyegzője.

                        Rendelkezésre álló

                        Hozzárendelt

                        Rendelkezésre álló

                        Hozzárendelt

                        Rendelkezésre álló

                        Hozzárendelt

                        14. További észrevételek

               III. melléklet

               Az öntanúsítás módozatai

               1.A National Research Institute of Brewing (Japán pénzügyminisztériumának felügyelete alatt)

               i.egyénileg jelöli ki azon japán termelőket, akik engedélyt kapnak az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás 2.28. cikkében említett öntanúsítvány kiállítására;

               ii.felügyeli és ellenőrzi az engedéllyel rendelkező termelőket; valamint

               iii.értesíti az Európai Uniót:

               ·(évente kétszer, januárban és júliusban) az engedéllyel rendelkező termelők nevéről és címéről a hivatalos nyilvántartási számukkal együtt, valamint

               ·(késedelem nélkül) az engedéllyel rendelkező termelők nevének vagy címének valamennyi változásáról, illetve az engedéllyel rendelkező termelő engedélyének visszavonásáról.

               2.Az Európai Unió késedelem nélkül közzéteszi és frissíti a „Harmadik országokban található illetékes hatóságok, kijelölt laboratóriumok, valamint az Európai Unióba irányuló borimportra vonatkozó VI-1 okmányok kiállítására feljogosított bortermelők és feldolgozók” című jegyzékben felsorolt, engedéllyel rendelkező termelők nevét és címét. A szóban forgó jegyzék az Európai Bizottság hivatalos honlapján érhető el:

               ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/wine/lists/06.

                     (1)

                        Az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás 2.28. cikkével összhangban

                     (2)

                        Ez az NRIB által a tételhez rendelt nyomonkövetési szám.

                     (3)

                        Beírandó: az EU-ba való belépés helyéig történő szállítás módja; határozza meg a szállítás módját (hajó, légi stb.); adja meg a hajó nevét stb.

                     (4)

                        Adja meg az alábbi információkat:- kereskedelmi megnevezés, ahogy a címkén szerepel (mint például a termelő és a borvidék neve, a márkanév stb.);- a származási ország neve: [„Japán” beírandó];- adott esetben a földrajzi árujelző neve;- térfogatszázalékban kifejezett tényleges alkoholtartalom- a termék színe (csupán a következők egyikét jelölje meg: „vörös”, „rozé”, „rózsaszín” vagy „fehér”),- a Kombinált Nómenklatúra-kód.

                     (5)

                        Tárolóedényen a 60 liternél kevesebb bort tartalmazó tárolóeszköz értendő. A tárolóedények száma adott esetben megegyezhet a palackok számával.

                     (6)

                        Az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás 2.28. cikkével összhangban.

                     (7)

                        Ez a National Research Institute of Brewing (NRIB) által a tételhez rendelt nyomonkövetési szám.

                     (8)

                        Beírandó: az EU-ba való belépés helyéig történő szállítás módja; határozza meg a szállítás módját (hajó, légi stb.); adja meg a hajó nevét stb.

                     (9)

                        Adja meg az alábbi információkat:- kereskedelmi megnevezés, ahogy a címkén szerepel (mint például a termelő és a borvidék neve, a márkanév stb.);- a származási ország neve: [„Japán” beírandó];- adott esetben a földrajzi árujelző neve;- térfogatszázalékban kifejezett tényleges alkoholtartalom- a termék színe (csupán a következők egyikét jelölje meg: „vörös”, „rozé”, „rózsaszín” vagy „fehér”),- a Kombinált Nómenklatúra-kód.

                     (10)

                        Tárolóedényen a 60 liternél kevesebb bort tartalmazó tárolóeszköz értendő. A tárolóedények száma adott esetben megegyezhet a palackok számával.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.2.15.
            COM(2019) 82 final
            2019/0039(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            a metoxiklórnak a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény A. mellékletébe való felvételére vonatkozó javaslatnak az Európai Unió nevében történő előterjesztéséről

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény, amelyet a 2006/507/EK tanácsi határozat
                     1
                   hagyott jóvá (a továbbiakban: egyezmény), 2004. május 17-én lépett hatályba. Az egyezmény célja az emberi egészség és a környezet védelme a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokkal (POP) szemben. Az egyezmény az elővigyázatosság elve alapján keretet biztosít a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok gyártásának, felhasználásának, behozatalának és kivitelének beszüntetéséhez, ezen anyagok biztonságos kezeléséhez és ártalmatlanításához, valamint egyes ilyen anyagok szándékolatlan kibocsátásának kiküszöböléséhez vagy csökkentéséhez.

                  Az egyezményben, valamint a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt, a 259/2004/EK tanácsi határozattal
                     2
                   jóváhagyott jegyzőkönyvben foglalt kötelezettségvállalásokat az uniós jogban a 850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
                     3
                   hajtja végre.

                  Az egyezmény 8. cikkének (1) bekezdése értelmében bármely részes fél terjeszthet elő javaslatot a Titkárságnál egy vegyi anyagnak az egyezmény A., B. és/vagy C. mellékletébe való felvételére vonatkozóan. A javaslatot ezután a 8. cikk (3) és (4) bekezdésében foglaltak szerint megvizsgálja A Környezetben Tartósan Megmaradó Szerves Szennyező Anyagokat Felülvizsgáló Bizottság (POPRC). A javaslatnak tartalmaznia kell az egyezmény D. mellékletében meghatározott információkat. A POPRC ajánlása alapján a Részes Felek Konferenciája határoz arról, hogy egy anyag bekerül-e az A. (kiküszöbölés), B. (korlátozás) és/vagy C. (szándékolatlan előállítás) mellékletbe. A mellékletek módosításainak elfogadására szolgáló eljárásáról az egyezmény 22. cikke rendelkezik.

                  A metoxiklór hatóanyag használata az Európai Unióban növényvédőszerekben és biocid termékekben is tilos az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
                     4
                  , valamint az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                     5
                   értelmében. Ezenfelül a metoxiklór nem került regisztrálásra az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
                     6
                   szerint, ezért az Unióban történő gyártása, illetve forgalomba hozatala gyártónként vagy importőrönként 1 tonna/év mennyiség felett nem engedélyezett.

                  A rendelkezésre álló információk és a metoxiklór lényegi tulajdonságaira vonatkozó adatok szerint, amelyeket értékeltek az egyezmény D. mellékletének kritériumai alapján, a metoxiklór tartósan megmarad a környezetben, ott felhalmozódik, továbbá mérgező (PBT). Emellett a metoxiklór nagy távolságokra képes terjedni a környezetben, és olyan távoli területeken is megtalálható, mint az Északi-sarkvidék. Említett tulajdonságaira és terjedési képességére tekintettel a metoxiklór vélhetően megfelel az egyezmény D. mellékletében foglalt kritériumoknak, ezért a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagnak (POP-nak) kell tekinteni. A teljes értékelés megtalálható a metoxiklórnak a Stockholmi Egyezmény A. mellékletébe való felvételére vonatkozó javaslatot kísérő tudományos dokumentációban.

                  Jóllehet az Unióban több éve tilos a metoxiklór hatóanyag használata növényvédő szerekben és biocid termékekben, és nincsenek más ismert felhasználásai, nem zárható ki, hogy más országokban még gyártanak, használnak vagy kibocsátanak metoxiklórt. Mivel e vegyi anyag a környezetben nagy távolságokra képes eljutni, és esetében a környezet és az emberi egészség magas szintű védelmének biztosításához nem elegendőek a nemzeti vagy uniós szinten hozott intézkedések, átfogóbb nemzetközi fellépésre van szükség.

                  A POPRC 2019 szeptemberében esedékes következő ülésére tekintettel helyénvaló, hogy a Bizottság az Unió nevében a metoxiklórnak a Stockholmi Egyezmény A. mellékletébe való felvételére irányuló javaslatot terjesszen az egyezmény Titkársága elé. A javaslatot meg kell vizsgálni az egyezmény szerinti kritériumoknak és eljárásoknak megfelelően, mielőtt a Szerződő Felek Konferenciája határozatot hozna az anyag jegyzékbe vételéről.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A javaslat összhangban van a Stockholmi Egyezményt az Unióban végrehajtó 850/2004/EK rendelettel, és hozzájárul annak céljaihoz. Teljes mértékben összhangban áll az emberi egészségnek és a környezetnek a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokkal szembeni védelmére irányuló célkitűzéssel.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A javaslat összhangban van az 1107/2009/EK és az 528/2012/EU rendelettel, mivel mindkettő olyan kritériumokat ír elő, amelyek alapján tilos a PBT-ként, illetve a POP-ként besorolt anyagok forgalomba hozatala és használata. A Stockholmi Egyezmény, a 850/2004/EK rendelet és az 1907/2006/EK rendelet közötti koherencia biztosítása érdekében egységes értelmezési nyilatkozat
                     7
                   készült ezek kapcsolatáról a korlátozások és az engedélyezési követelmények tekintetében.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A javasolt tanácsi határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése, amely az Európai Unió nemzetközi megállapodással – ebben az esetben a Stockholmi Egyezménnyel – kapcsolatos álláspontját meghatározó aktus megfelelő alapja.

                  Az anyagi jogalap az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése, mivel a Stockholmi Egyezmény értelmében elfogadott intézkedések túlnyomórészt környezetvédelmi célkitűzéseket szolgálnak (például a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok kiküszöbölését).

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok globális aggodalomra adnak okot, és az Unióban a 850/2004/EK rendelet hajtja végre a Stockholmi Egyezményt. Mivel az Unió az egyezmény részes fele, helyénvaló, hogy az Unió egy új vegyi anyagot javasoljon felvételre.

               •Arányosság

                  A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok globális aggodalomra adnak okot, és a Stockholmi Egyezmény célja, hogy megszüntesse e vegyi anyagok gyártását és használatát. Ezért a megfelelő, globális szintű intézkedés biztosítása érdekében arányos lépés a vegyi anyag ezen egyezménybe való felvételére vonatkozó javaslattétel.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A javaslat a 850/2004/EK rendelet tekintetében illetékes hatóságok több ülésén, továbbá az Európai Vegyianyag-ügynökség PBT szakértői csoportjának egy ülésen és egy írásbeli eljárásában megvitatásra került a tagállamokkal és más érdekelt felekkel, és a beérkezett észrevételeket figyelembe vették.

               •Hatásvizsgálat

                  Hatásvizsgálat elvégzésére nem került sor. A vegyi anyag egyezménybe való felvételére vonatkozó javaslat várhatóan nem jár hatással, mivel úgy tűnik, hogy azt nem használják az Európai Unióban. Ezenfelül ha a POPRC azt állapítja meg, hogy egy vegyi anyag a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyag, értékelnie kell az arra vonatkozó lehetséges szabályozási intézkedések hatását a társadalmi-gazdasági információk figyelembevételével.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  A javaslat nincs hatással a kereskedelmi tevékenységre, mivel a vegyi anyagot ilyen kontextusban nem használják az Unióban, ezért nem kell mentesíteni a mikrovállalkozásokat, és nem szükséges megállapítani a kkv-kra vonatkozó különleges szabályokat sem. A javaslat nincs hatással az uniós ágazatok versenyképességére vagy a kereskedelemre, mivel az érintett anyag nincs kereskedelmi forgalomban az Unió és harmadik országok között.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  Nem szükséges végrehajtási terv, nyomon követés, értékelés vagy jelentéstétel.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A javaslat felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy az Európai Unió nevében javasolja a metoxiklór felvételét a Stockholmi Egyezménybe.

               2019/0039 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               a metoxiklórnak a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény A. mellékletébe való felvételére vonatkozó javaslatnak az Európai Unió nevében történő előterjesztéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Közösség 2004. október 14-én a 2006/507/EK tanácsi határozat
                  8
                révén megkötötte a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezményt.

               (2)Az egyezmény részes feleként az Unió javaslatokat terjeszthet elő az egyezmény mellékleteinek módosítására. Az egyezmény A. melléklete azon, a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokat (POP) sorolja fel, amelyeket ki kell küszöbölni, a B. melléklet azokat, amelyek használatát korlátozni kell, a C. melléklet pedig azon szándékolatlanul előállított POP-okat tartalmazza, amelyek kibocsátását ki kell küszöbölni, vagy csökkenteni kell.

               (3)A rendelkezésre álló tudományos adatok és vizsgálati jelentések alapján, valamint figyelemmel az egyezmény D. mellékletében megállapított kijelölési kritériumokra, a metoxiklór rendelkezik a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok tulajdonságaival.

               (4)A metoxiklór nem került jóváhagyásra hatóanyagként az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  9
                értelmében, ezért az Unióban nem hozható forgalomba, illetve nem használható növényvédő szerekben. A metoxiklór nem került jóváhagyásra hatóanyagként az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  10
                értelmében sem, ezért az Unióban nem hozható forgalomba, illetve nem használható biocid termékekben. Ezenfelül a metoxiklór nem került regisztrálásra az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  11
                szerint, ezért az Unióban történő gyártása, illetve forgalomba hozatala gyártónként vagy importőrönként 1 tonna/év mennyiség felett nem engedélyezett.

               (5)Bár a metoxiklór használata már sok éve megszűnt az Unióban, az Unión kívül peszticidként használható, és elterjedhet a környezetben, aminek következtében jelenléte kimutatható. Tekintettel arra, hogy a metoxiklór a környezetben nagy távolságokra képes eljutni, és így a környezet és az emberi egészség magas szintű védelmének biztosításához nem elegendőek a nemzeti vagy uniós szinten hozott intézkedések, átfogóbb nemzetközi fellépésre van szükség.

               (6)Az Uniónak ezért az egyezmény Titkárságánál javaslatot kell előterjesztenie a metoxiklórnak az egyezmény A. mellékletébe való felvételére vonatkozóan,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió javaslatot nyújt be a metoxiklórnak (CAS-szám: 72-43-5, EK-szám 200-779-9) a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény (a továbbiakban: egyezmény) A. mellékletébe való felvételére.

               A Bizottság az Unió nevében az egyezmény Titkársága elé terjeszti a javaslatot az egyezmény D. mellékletében előírt valamennyi információ kíséretében.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 2006/507/EK határozata (2004. október 14.) a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezménynek az Európai Közösség részéről való megkötéséről (HL L 209., 2006.7.31., 1. o.).

                     (2)

                        A Tanács 2004/259/EK határozata (2004. február 19.) a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez kapcsolódóan a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 81., 2004.3.19., 35. o.).

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 850/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról és a 79/117/EGK irányelv módosításáról (HL L 158., 2004.4.30., 7. o.).

                     (4)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

                     (5)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 528/2012/EU rendelete (2012. május 22.) a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról (HL L 167., 2012.6.27., 1. o.).

                     (6)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

                     (7)

                  http://ec.europa.eu/growth/sectors/chemicals/reach/special-cases_en

                     (8)

                        A Tanács 2006/507/EK határozata (2004. október 14.) a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezménynek az Európai Közösség részéről való megkötéséről (HL L 209., 2006.7.31., 1. o.).

                     (9)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 309., 2009.11.24., 1. o.).

                     (10)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 528/2012/EU rendelete (2012. május 22.) a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról (HL L 167., 2012.6.27., 1. o.).

                     (11)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.3.8.
            COM(2019) 115 final
            2019/0064(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottságban és a Nemzetközi Delfinvédelmi Programról szóló megállapodás részes feleinek ülésén képviselendő álláspontról, valamint a 10126/14 határozat hatályon kívül helyezéséről

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottságban (IATTC) az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések tervezett elfogadásával kapcsolatban a szervezet 2019 és 2023 között tartandó ülésein képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Az Antiguai Egyezmény és a Nemzetközi Delfinvédelmi Program

               Az Amerikai Egyesült Államok és a Costa Rica Köztársaság között megkötött 1949. évi egyezmény által létrehozott Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság megerősítéséről szóló egyezmény (Antiguai Egyezmény) célja, hogy az IATTC felállítása révén gondoskodjon a hatálya alá tartozó halállományok hosszú távú védelméről és fenntartható hasznosításáról. Az Antiguai Egyezmény 2008. október 10-én lépett hatályba.

               A Nemzetközi Delfinvédelmi Programról szóló megállapodás (AIDCP) célja, hogy az AIDCP részes felei ülésének létrehozásával fokozatosan nullához közeli szintre szorítsa a járulékos delfinpusztulást az Antiguai Egyezmény hatálya alá tartozó területen. Az Antiguai Egyezmény XIV. cikke szerint az IATTC fontos szerepet játszik a megállapodás végrehajtásának koordinálásában, valamint az AIDCP keretében elfogadott intézkedések végrehajtásában. A megállapodás 1999. február 15-én lépett hatályba.

               Az Unió az IATTC és az AIDCP részes fele, mivel a 2006/539/EK tanácsi határozat
                  1
                útján jóváhagyta az Antiguai Egyezményt, a 2005/938/EK tanácsi határozat
                  2
                útján pedig az AIDCP-t.

               2.2.Az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság és a Delfinvédelmi Program részes feleinek ülése

               Az IATTC az Antiguai Egyezmény által létrehozott szerv, amely az egyezmény hatálya alá tartozó területen a halászati erőforrások kezeléséért és védelméért felel. Olyan állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket fogad el, amelyek biztosítják az egyezmény hatálya alá tartozó halállományok hosszú távú védelmét és fenntartható hasznosítását.

               Az AIDCP részes feleinek ülését az AIDCP hozta létre, hogy az Antiguai Egyezmény hatálya alá tartozó területen biztosítsa az erszényes kerítőhálós tonhalhalászat által érintett élő tengeri erőforrások hosszú távú fenntarthatóságát. Az IATTC jelentős hatáskörrel rendelkezik az AIDCP részes feleinek ülése által elfogadott intézkedések végrehajtása tekintetében, és biztosítja az AIDCP titkárságát.

               Az IATTC és az AIDCP részes feleinek ülése által elfogadott intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve.

               Az IATTC és az AIDCP részes felei ülésének tagjaként az Unió részvételi és szavazati joggal is rendelkezik. Az IATTC és az AIDCP részes feleinek ülése konszenzussal hozza határozatait.

               2.3.Az IATTC és az AIDCP részes feleinek ülése által elfogadott határozatok

               Az illetékessége alá tartozó halászati tevékenységek vonatkozásában a IATTC a szerződő felekre nézve kötelező állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket („ajánlások”) fogadhat el.

               Az Antiguai Egyezmény IX. cikkének (7) bekezdésével összhangban a határozatok 45 nappal azután lépnek hatályba, hogy az IATTC értesíti róluk a szerződő feleket.

               Az AIDCP célkitűzéseinek elérése érdekében az AIDCP részes feleinek ülése jogosult határozatok elfogadására. Elfogadásukat követően ezek a határozatok kötelezőek a szerződő felekre nézve.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A regionális halászati gazdálkodási szervezetek éves ülésein az Unió által képviselendő álláspont kialakítása jelenleg egy kétlépcsős eljárásban történik. Az uniós álláspont alapelveit és irányvonalait több évre szólóan rögzíti egy tanácsi határozat. Ezt az álláspontot az egyes éves ülésekre a tanácsi munkacsoportban megvitatandó informális bizottsági dokumentumok révén aktualizálják.

               Az IATTC vonatkozásában ezt a megközelítést a 2014. május 23-i 10126/14 tanácsi határozat vezette be, amely meghatározza a 2014–2018-as időszakban az IATTC-ben és az AIDCP részes feleinek ülésén képviselendő uniós álláspontot. A határozat általános elveket és iránymutatásokat tartalmaz, de a lehetséges mértékben az IATTC és az AIDCP sajátosságait is figyelembe veszi. Ezen túlmenően a tagállamok által kifejezett kérésnek megfelelően egységes eljárást állapít meg az uniós álláspont évenkénti meghatározására vonatkozóan.

               A 10126/14 határozat előírja, hogy a 2019-es éves ülés előtt felül kell vizsgálni az Unió álláspontját. Ezért ez a javaslat meghatározza az IATTC-ben a 2019–2023-as időszakban képviselendő uniós álláspontot, és ezáltal felváltja a 10126/14 határozatot.

               A 10126/14 határozat tükrözte az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben
                  3
                meghatározott új közös halászati politika alapelveit és irányvonalait, figyelembe véve a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleményben
                  4
                megfogalmazott célkitűzéseket is. Ezenkívül az uniós álláspontot összhangba hozta a Lisszaboni Szerződéssel.

               A jelenlegi felülvizsgálat a halászat hatásaival összefüggésben figyelembe veszi „A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közleményt
                  5
               , valamint az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és a Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményét
                  6
                és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetéseket
                  7
               .

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktusok” fogalmába beletartoznak a kérdéses szervet szabályozó nemzetközi jog szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok, valamint azok az eszközök is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  8
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az IATTC-t és az AIDCP részes feleinek ülését megállapodás, nevezetesen az Antiguai Egyezmény, illetve az AIDCP hozta létre.

               Az IATTC és az AIDCP részes feleinek ülése által elfogadandó jogi aktusok joghatással bíró jogi aktusok. Az Antiguai Egyezmény IX. cikkének és az AIDCP VII. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktusok a nemzetközi jog szerint kötelező érvényűek lesznek, és meghatározó módon befolyásolhatják az uniós szabályozás és azon belül a következő jogszabályok tartalmát:

               ·a Tanács 1005/2008/EK rendelete a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról
                  9
               ;

               ·a Tanács 1224/2009/EK rendelete a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról
                  10
               ; és

               ·az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről
                  11
               .

               A tervezett jogi aktusok nem egészítik ki és nem módosítják az AIDCP intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben az említett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus fő célja és tartalma a halászattal kapcsolatos. Az 1380/2013/EU rendelet az a jogalap, amely meghatározza az ebben az álláspontban érvényesítendő elveket.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdése. A határozatnak fel kell váltania a 2014–2018 közötti időszakra vonatkozó 10126/14 határozatot.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2019/0064 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottságban és a Nemzetközi Delfinvédelmi Programról szóló megállapodás részes feleinek ülésén képviselendő álláspontról, valamint a 10126/14 határozat hatályon kívül helyezéséről

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió a 2006/539/EK tanácsi határozat
                  12
                útján csatlakozott az Amerikai Egyesült Államok és a Costa Rica Köztársaság között megkötött 1949. évi egyezmény által létrehozott Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság megerősítéséről szóló egyezményhez, amely létrehozta a Amerikaközi Trópusitonhal-bizottságot (IATTC).

               (2)Az IATTC az Antiguai Egyezmény által létrehozott szerv, amely a szóban forgó egyezmény hatálya alá tartozó területen a halászati erőforrások kezeléséért és védelméért felel. Az IATTC olyan állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket fogad el, amelyek biztosítják az egyezmény hatálya alá tartozó halállományok hosszú távú védelmét és fenntartható hasznosítását. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve.

               (3)Az Európai Unió a 2005/938/EK tanácsi határozat
                  13
                útján jóváhagyta a Nemzetközi Delfinvédelmi Programról szóló megállapodást (AIDCP), amely létrehozta a Nemzetközi Delfinvédelmi Program részes feleinek ülését. Az Antiguai Egyezmény XIV. cikke szerint az IATTC fontos szerepet játszik az AIDCP végrehajtásának koordinálásában, valamint az AIDCP keretében elfogadandó intézkedések végrehajtásában. Az AIDCP titkárságát az IATTC biztosítja.

               (4)Az AIDCP részes feleinek ülését az AIDCP hozta létre, hogy segítse fokozatosan nullához közelítő szintre csökkenteni az erszényes kerítőhálóval végzett tonhalhalászatból eredő járulékos delfinpusztulást az Antiguai Egyezmény hatálya alá tartozó területen. Az AIDCP részes feleinek ülése határozatokat fogad el az Antiguai Egyezmény hatálya alá tartozó területen folytatott erszényes kerítőhálós tonhalhalászat által érintett élő tengeri erőforrások hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása céljából. Ezen intézkedések kötelezővé válhatnak az Unióra nézve.

               (5)Az 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  14
                értelmében az Uniónak biztosítania kell, hogy a halászati és az akvakultúra-tevékenységek környezeti szempontból hosszú távon fenntarthatóak legyenek, végzésük összhangban legyen a gazdasági, a társadalmi és a foglalkoztatási előnyök elérésére irányuló célkitűzésekkel, valamint hogy hozzájáruljanak az élelmiszerellátás biztosításához. Az említett rendelet ezenkívül előírja, hogy az Uniónak elővigyázatossági megközelítést kell alkalmaznia a halászati gazdálkodás vonatkozásában, annak biztosítására törekedve, hogy a tengerek élő biológiai erőforrásainak kiaknázása helyreállítsa és olyan szinten tartsa a halászott fajok állományát, amely meghaladja a maximális fenntartható hozamot előállítani képes szintet. Rögzíti továbbá, hogy az Uniónak a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állománygazdálkodási és -védelmi intézkedéseket kell hoznia, támogatnia kell a tudományos ismeretek elmélyítését és a tudományos szakvélemények kidolgozását, valamint fokozatosan fel kell számolnia a visszadobás gyakorlatát, és elő kell mozdítania az olyan halászati módszerek alkalmazását, amelyek hozzájárulnak a szelektívebb halászathoz és a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerüléséhez és csökkentéséhez, valamint a tengeri ökoszisztémára és a halászati erőforrásokra csekély hatást gyakorló halászathoz. Emellett az 1380/2013/EU rendelet kifejezetten előírja, hogy külső halászati politikáját az Uniónak e célkitűzésekkel és elvekkel összhangban kell folytatnia.

               (6)Amint azt az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és az Európai Bizottság által kibocsátott, a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend”
                  15
               című közös közleménye és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetések
                  16
                is leszögezik, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatékonyságának támogatása és fokozása, valamint – adott esetben – az említett szervezetek irányításának javítása az e fórumok munkájában való uniós szerepvállalás központi elemét képezi.

               (7)„A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény
                  17
                konkrét intézkedéseket említ a műanyagok mennyiségének és a tengerszennyezésnek a csökkentésére, valamint a tengeren elveszített vagy szándékosan hátrahagyott halászeszközök számának mérséklésére.

               (8)Helyénvaló meghatározni az Unió által az IATTC ülésein és az AIDCP részes feleinek a 2019–2023-as időszakban tartandó ülésein képviselendő álláspontot, mivel az IATTC állományvédelmi és végrehajtási intézkedései és az AIDCP részes felei ülésének határozatai kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve, és meghatározó módon befolyásolhatják majd az uniós szabályozás, nevezetesen az 1005/2008/EK tanácsi rendelet
                  18
               , az 1224/2009/EK tanácsi rendelet
                  19
                és az (EU) 2017/2403 európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  20
                tartalmát.

               (9)Az Unió által az IATTC ülésein képviselendő álláspontot jelenleg a 10126/14 tanácsi határozat
                  21
                állapítja meg. A 10126/14 határozatot helyénvaló hatályon kívül helyezni és a 2019–2023-as időszakra egy új határozattal felváltani.

               (10)Tekintettel az Antiguai Egyezmény hatálya alá tartozó területen található halászati erőforrások folyamatosan változó természetére, valamint arra, hogy ezzel összefüggésben az uniós álláspont kialakításánál figyelembe kell venni az új fejleményeket – ideértve az IATTC és az AIDCP részes feleinek ülései előtt vagy alatt előterjesztett új tudományos és egyéb releváns információkat –, az uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 13. cikke (2) bekezdésében meghatározott elvével összhangban a 2019–2023-as időszakra meg kell állapítani az Unió álláspontjának évenkénti kialakítását szolgáló eljárást,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság (IATTC) ülésein és a Nemzetközi Delfinvédelmi Programról szóló megállapodás (AIDCP) részes feleinek ülésén az Unió által képviselendő álláspontot az I. melléklet tartalmazza.

               2. cikk

               Az IATTC ülésein és az AIDCP részes feleinek ülésén képviselendő uniós álláspontot évenként, a II. mellékletben foglaltak alapján kell megállapítani.

               3. cikk

               Az I. mellékletben szereplő uniós álláspontot a Tanács legkésőbb az IATTC 2024-es éves üléséig értékeli és – adott esetben – a Bizottság javaslata alapján felülvizsgálja.

               4. cikk

               A 2014. május 23-i 10126/14 határozat hatályát veszti.

               5. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 2006/539/EK határozata (2006. május 22.) az Amerikai Egyesült Államok és a Costa Rica Köztársaság között megkötött 1949. évi egyezmény által létrehozott Amerika-közi Trópusi Tonhalbizottság megerősítéséről szóló egyezménynek az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 224., 2006.8.16., 22. o.).

                     (2)

                        A Tanács 2005/938/EK határozata (2005. december 8.) a Nemzetközi Delfinvédelmi Programról szóló megállapodás Európai Közösség nevében történő jóváhagyásáról (HL L 348., 2005.12.30., 26. o.).

                     (3)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

                     (4)

                        COM(2011) 424, 2011.7.13.

                     (5)

                        COM(2018) 28 final, 2018.1.16.

                     (6)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

                     (7)

                        7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

                     (8)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (9)

                        HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

                     (10)

                        HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

                     (11)

                        HL L 347., 2017.12.28., 81. o.

                     (12)

                        A Tanács 2006. május 22-i határozata az Amerikai Egyesült Államok és a Costa Rica Köztársaság között megkötött 1949. évi egyezmény által létrehozott Amerika-közi Trópusi Tonhalbizottság megerősítéséről szóló egyezménynek az Európai Közösség nevében történő megkötéséről (HL L 224., 2006.8.16., 22. o.).

                     (13)

                        A Tanács 2005/938/EK tanácsi határozata (2005. december 8.) a Nemzetközi Delfinvédelmi Programról szóló megállapodás Európai Közösség nevében történő jóváhagyásáról (HL L 348., 2005.12.30., 26. o.).

                     (14)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 1380/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 22. o.).

                     (15)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

                     (16)

                        7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.

                     (17)

                        COM(2018) 28 final, 2018.1.16.

                     (18)

                        A Tanács 1005/2008/EK rendelete a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 286., 2008.10.29., 1. o.).

                     (19)

                        A Tanács 1224/2009/EK rendelete (2009. november 20.) a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító uniós ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 343., 2009.12.22., 1. o.).

                     (20)

                        Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2403 rendelete (2017. december 12.) a külső vizeken halászó flották fenntartható kezeléséről, valamint az 1006/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2017.12.28., 81. o.).

                     (21)

                        A Tanács 2014. május 23-i határozata az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottságban (IATTC) az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2019.3.8.
            COM(2019) 115 final
            MELLÉKLETEK
            a következőhöz:
            JavaslatA Tanács határozata
            az Európai Unió által az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottságban és a Nemzetközi Delfinvédelmi Programról szóló megállapodás részes feleinek ülésén képviselendő álláspontról, valamint a 10126/14 határozat hatályon kívül helyezéséről

               I. MELLÉKLET

               Az Unió által az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottságban (IATTC) és a Nemzetközi Delfinvédelmi Programról szóló megállapodás (AIDCP) részes feleinek ülésén képviselendő álláspont

               1.ELVEK

               Az IATTC és az AIDCP részes feleinek ülése keretében az Unió:

               a) azoknak a célkitűzéseknek és elveknek megfelelően jár el, amelyeket az Unió a közös halászati politika keretében követ, elsősorban az elővigyázatossági megközelítés és az 1380/2013/EU rendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerinti, a maximális fenntartható hozamhoz kapcsolódó célkitűzések útján, a következők érdekében: a halászati gazdálkodás ökoszisztéma-alapú megközelítésének előmozdítása, a nem szándékos fogások lehető legnagyobb mértékű elkerülése és csökkentése, a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolása, a halászat által a tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt hatások minimalizálása, valamint – a gazdaságilag életképes és versenyképes uniós halászat támogatása révén – a halászatból élők megfelelő életszínvonalának biztosítása és a fogyasztók érdekeinek figyelembevétele;

               b) elősegíti az érdekelt felek megfelelő szerepvállalását az IATTC- és AIDCP-intézkedések előkészítő szakaszában és gondoskodik arról, hogy az IATTC és az AIDCP részes feleinek ülése által elfogadott intézkedések összhangban legyenek az Antiguai Egyezménnyel és az AIDCP-vel;

               c) gondoskodik arról, hogy az IATTC és az AIDCP részes feleinek ülése által elfogadott intézkedések összhangban legyenek a nemzetközi joggal, különösen az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményével, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló 1995. évi ENSZ-megállapodással, a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 1993. évi megállapodással, valamint a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodással;

               d) olyan álláspontokat képvisel, amelyek összhangban állnak más regionális halászati gazdálkodási szervezetek adott területen már bevált módszereivel;

               e) következetességre és szinergiára törekszik a harmadik országokkal fenntartott kétoldalú halászati kapcsolatok keretében követett politikájával, és biztosítja az összhangot az egyéb uniós politikákkal, elsősorban a külkapcsolatok, a foglalkoztatás, a környezetvédelem, a kereskedelem, a fejlesztés, a kutatás és az innováció területén;

               f)gondoskodik arról, hogy eleget tegyen nemzetközi kötelezettségvállalásainak;

               g) a közös halászati politika külpolitikai vetületéről szóló bizottsági közleménnyel kapcsolatos 2012. március 19-i tanácsi következtetésekkel
                  1
                összhangban végzi tevékenységét;

               h) arra törekszik, hogy egyenlő versenyfeltételeket teremtsen az uniós flotta számára az IATTC-egyezmény hatálya alá tartozó területen, az uniós jog szerint alkalmazandóakkal megegyező elvek és normák alapján, valamint törekszik ezen elvek és normák egységes végrehajtásának előmozdítására;

               i) összhangban jár el az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének és az Európai Bizottságnak a „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című közös közleményével
                  2
                és a hozzá kapcsolódó tanácsi következtetésekkel
                  3
               , továbbá előmozdítja az IATTC és az AIDCP hatékonyságának támogatását és fokozását, valamint – adott esetben – irányításának és teljesítőképességének javítását szolgáló intézkedéseket (különösen a tudományosság, a szabályszerűség, az átláthatóság és a döntéshozatal tekintetében), ily módon hozzájárulva az óceánok minden szempontból fenntartható kezeléséhez;

               j) elősegíti a regionális halászati gazdálkodási szervezetek és a regionális tengeri egyezmények közötti koordinációt, valamint adott esetben ezeknek – megbízatásuk keretein belül – a globális szervezetekkel folytatott együttműködését;

               k)elősegíti a tonhallal foglalkozó egyéb regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel folytatott koordinációt és együttműködést, nevezetesen a tonhallal foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetekre vonatkozó úgynevezett kobei folyamat újraaktiválása, illetve minden regionális halászati gazdálkodási szervezetre való kiterjesztése révén.

               2.IRÁNYVONALAK

               Az Európai Unió – adott esetben – az alábbi IATTC- és AIDCP-intézkedések elfogadásának támogatására törekszik:

               a) az Antiguai Egyezmény hatálya alá tartozó terület halászati erőforrásai vonatkozásában a rendelkezésre álló legjobb tudományos szakvéleményeken alapuló állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések, beleértve az IATTC által szabályozott élő biológiai erőforrásokra vonatkozó teljes kifogható mennyiségek (TAC), kvóták vagy erőkifejtés olyan szinten történő meghatározását, amely legkésőbb 2020-ig fokozatosan, egyre növekvő jelleggel biztosítja a maximális fenntartható hozam szerinti kiaknázást. Szükség esetén az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseknek külön intézkedéseket kell tartalmazniuk a túlhalászott állományokra vonatkozóan, hogy a halászati erőkifejtés összhangba kerüljön a rendelkezésre álló halászati lehetőségekkel;

               b) a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések az egyezmény hatálya alá tartozó területen, többek között a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók feketelistáinak összeállítása;

               c) az Antiguai Egyezmény hatálya alá tartozó területre vonatkozó nyomonkövetési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések, köztük a kikötő szerinti államok intézkedéseinek elfogadása és a műholdas hajómegfigyelési rendszer (VMS) megerősítése, az ellenőrzés hatékonyságának és az IATTC által elfogadott intézkedések betartásának biztosítása érdekében;

               d) a halászati tevékenységek tengeri biodiverzitásra, valamint tengeri ökoszisztémákra és azok élőhelyeire gyakorolt negatív hatásainak minimalizálását célzó intézkedések, beleértve a tengeri szennyezés csökkentésére és a műanyagok tengerbe ürítésének megakadályozására, illetve a már tengerbe került műanyagok tengeri biodiverzitásra és ökoszisztémákra gyakorolt hatásának csökkentésére irányuló intézkedéseket, az ENSZ-közgyűlés határozataival összhangban az Antiguai Egyezmény hatálya alá tartozó terület veszélyeztetett tengeri ökoszisztémáinak védelmét szolgáló intézkedéseket, valamint a nem szándékos fogások – beleértve különösen a veszélyeztetett tengeri fajokat – lehető legnagyobb mértékű elkerülésére és csökkentésére, valamint a visszadobás gyakorlatának fokozatos felszámolására irányuló intézkedéseket;

               e)a halcsoportosulást előidéző eszközök (FAD-ok) használatával kapcsolatos intézkedések, nevezetesen az adatgyűjtés javítását, a FAD-használat pontos felmérését, nyomon követését és figyelését, a veszélyeztetett tonhalállományra gyakorolt hatásának csökkentését, az összes célfajra és nem célfajra, valamint az ökoszisztémákra gyakorolt lehetséges hatásainak mérséklését, továbbá a tengeri hulladék keletkezését mérséklő intézkedések;

               f)hátrahagyott, elveszített vagy más módon az óceánba juttatott halászeszközök hatását csökkentő és az ilyen eszközök azonosítását és begyűjtését megkönnyítő intézkedések;

               g) a szervezeten belül a megfelelés figyelemmel kísérésére szolgáló rendszer megerősítésére irányuló, valamint a lobogó szerinti államok által a meg nem felelési problémák kezelésére tett lépések hatékonyságát biztosító intézkedések;

               h) a kizárólag cápauszonyok zsákmányolására irányuló halászat betiltását és az elejtett cápák uszonyostul való kirakodásának előírását célzó intézkedések;

               i)adott esetben közös megközelítések kidolgozása más regionális halászati gazdálkodási szervezetekkel, főleg az ugyanazon a területen halászati gazdálkodást folytatókkal;

               j) kiegészítő technikai intézkedések az IATTC és az AIDCP részes felei ülésének kisegítő testületei által kibocsátott ajánlások alapján;

               k)az erszényes kerítőhálóval végzett tonhalhalászatból eredő járulékos delfinpusztulás fokozatos, nullához közelítő szintre való csökkentése, valamint a delfinpopulációk rendszeres értékelő felmérése;

               l)adott esetben és a vonatkozó alapító okmányok által megengedett keretek között a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) halászati munkaügyi egyezményének végrehajtását ösztönző ajánlások;

               m)a szervezet hatékony működését biztosító, többek között rendszeres teljesítményértékelésre is kiterjedő intézkedések.

               II. MELLÉKLET

               Az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság ülésein és a Nemzetközi Delfinvédelmi Programról szóló megállapodás részes feleinek ülésein képviselendő uniós álláspont évenkénti meghatározása

               Az IATTC és az AIDCP részes feleinek minden olyan ülése előtt, ahol e szerveknek az Unióra joghatással bíró határozatot kell elfogadniuk, gondoskodni kell arról, hogy az Unió által képviselendő álláspont az I. mellékletben meghatározott alapelvek és irányvonalak tiszteletben tartása mellett figyelembe vegye a Bizottsághoz eljuttatott legújabb tudományos és egyéb releváns információkat.

               Ennek érdekében a Bizottság az IATTC és az AIDCP részes feleinek minden ülése előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz vagy annak előkészítő szerveihez az említett információk figyelembevételével javasolható uniós álláspont részletes írásos ismertetését, amelyet a Tanács megvitat, majd elfogadja az Unió által képviselendő álláspont részleteit.

               Amennyiben az IATTC és az AIDCP részes feleinek valamely ülése során nem sikerül – akár már a helyszínen – megállapodásra jutni, akkor az új elemeket is figyelembe vevő uniós álláspont kialakítása érdekében a kérdést vissza kell utalni a Tanács vagy előkészítői szervei elé.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 2016.11.10.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 2017.3.24.