               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.2.2.
            COM(2022) 33 final
            2022/0022(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás IV. mellékletének (Energia) módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról(Az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv)
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás IV. mellékletének (Energia) módosításáról szóló vegyes bizottsági határozat tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásárólszóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az EGT-megállapodás

               Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) egyenlő jogokat és kötelezettségeket biztosít a belső piacon az EGT polgárai és gazdasági szereplői részére. A megállapodás értelmében a négy alapszabadságra vonatkozó uniós jogszabályokat a 30 EGT-tagország mindegyikében, vagyis az uniós tagállamokban, Norvégiában, Izlandon és Liechtensteinben alkalmazni kell. Ezenfelül az EGT-megállapodás olyan fontos területeken való együttműködésre is kiterjed, mint a kutatás és fejlesztés, az oktatás, a szociálpolitika, a környezetvédelem, a fogyasztóvédelem, a turizmus és a kultúra, amelyek együttesen „kísérő és horizontális politikák” néven ismeretesek. A megállapodás 1994. január 1-jén hatályba lépett. Az Európai Unió a tagállamokkal együtt a megállapodás részes fele.

               2.2.Az EGT Vegyes Bizottság

               Az EGT-megállapodás kezeléséért az EGT Vegyes Bizottság felelős. Az EGT Vegyes Bizottság az EGT-megállapodásban foglaltak érvényesülésével kapcsolatos véleménycsere fóruma. Határozatait konszenzussal hozza meg. Az EU részéről az EGT-ügyek koordinációja az Európai Bizottság Főtitkárságának feladata.

               2.3.Az EGT Vegyes Bizottság tervezett jogi aktusa

               Az EGT Vegyes Bizottság az EGT-megállapodás IV. mellékletének (Energia) módosításáról szóló EGT vegyes bizottsági határozatot (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus) tervezi elfogadni.

               A tervezett jogi aktus célja, hogy az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelvet
                  1
                belefoglalja az EGT-megállapodásba.

               Az EGT-megállapodás 103. és 104. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus kötelező lesz a felekre nézve.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A Bizottság benyújtja az EGT Vegyes Bizottság határozattervezetét a Tanácsnak az Unió álláspontjaként történő elfogadásra. Az elfogadott álláspontot a lehető leghamarabb elő kell terjeszteni az EGT Vegyes Bizottságban.

               Az EGT Vegyes Bizottság csatolt határozattervezetének tartalma és jellege esetében nem csupán a 2894/94/EK tanácsi rendelet értelmében vett technikai kiigazításról van szó. Az Unió álláspontját ennélfogva a Tanács alakítja ki.

               Az EGT Vegyes Bizottság csatolt határozata többek között a következő kiigazításokat tartalmazza:

               Izland viszonylag új és egységes épületállományának sajátosságai miatt a Bizottság ideiglenes és feltételes mentességet javasol az épületek energiahatékonyságáról szóló 2010/31/EU irányelv alkalmazása alól. Izlandon a villamos energia 99,9 %-át és a helyiségfűtés 98 %-át helyi megújuló energiaforrásokból fedezik. Izland esetében ezért az épületek energiahatékonyságának javítását célzó intézkedések gyakorlatilag nem lesznek majd hatással sem az üvegházhatásúgáz-kibocsátásra, sem az energiabiztonságra.

               A liechtensteini épületállomány igen kis méretével, valamint éghajlati és épülettipológiájával összhangban a Bizottság javasolja Liechtenstein mentesítését azon kötelezettség alól, hogy az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv 5. cikkével összhangban az épületek energiahatékonyságára vonatkozó minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek megállapítása céljából saját számításokat végezzen.

               A Bizottság továbbá javasolja, hogy Norvégia és Liechtenstein az energiahatékonyságra vonatkozó minimumkövetelmények tekintetében az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelvben előírt primerenergia-fogyasztástól eltérő rendszerhatár alkalmazásával állapítson meg szabályozást, feltéve azonban, hogy az e határozat 1. cikkének c) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek.

               Annak biztosítása érdekében, hogy Norvégiában a felhasználó által működtetett energiahatékonysági tanúsítványi rendszer az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv 17. cikkében előírtak szerint a független szakértők által kiállított tanúsítványokkal egyenértékű eredményeket hozzon, a Bizottság javasolja az 1. cikk d) pontja szerinti kiigazítást.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  2
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az EGT Vegyes Bizottságot megállapodás, nevezetesen az EGT-megállapodás hozta létre. Az EGT Vegyes Bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. Az EGT-megállapodás 103. és 104. cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét. Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése, összefüggésben az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (3) bekezdésével.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               A 2894/94/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett EUMSZ 218. cikk (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban az EGT-megállapodásba belefoglalandó uniós jogi aktusok anyagi jogalapjától függ.

               Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a belső energiapiac létrehozásához és működéséhez kapcsolódik.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 194. cikkének (2) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 194. cikkének (2) bekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló 2894/94/EK tanácsi rendelet 1. cikkének (3) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel az EGT Vegyes Bizottság jogi aktusa módosítani fogja az EGT-megállapodás IV. mellékletét (Energia), elfogadását követően helyénvaló kihirdetni azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2022/0022 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás IV. mellékletének (Energia) módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról

                  (Az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv)

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 194. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre
                  3
                és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás
                  4
                (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) 1994. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az EGT-megállapodás 98. cikke alapján az EGT Vegyes Bizottság határozhat – többek között – az EGT-megállapodás IV. mellékletének módosításáról, amely az energiára vonatkozó rendelkezéseket tartalmaz.

               (3)A 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet
                  5
                (a továbbiakban: az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (4)Az EGT-megállapodás IV. mellékletét (Energia) ezért ennek megfelelően módosítani kell.

               (5)Az Unió által az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontnak ezért az e határozat mellékletében foglalt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT Vegyes Bizottságban az Unió által az EGT-megállapodás IV. mellékletének (Energia) módosításával kapcsolatban képviselendő álláspont az EGT Vegyes Bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        HL L 153., 2010.6.18., 13. o.

                     (2)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (3)

                        HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

                     (4)

                        HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

                     (5)

                        Az Európai Parlament és a Tanács 2010/31/EU irányelve (2010. május 19.) az épületek energiahatékonyságáról (HL L 153., 2010.6.18., 13. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.2.2.
            COM(2022) 33 final

            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás IV. mellékletének (Energia) módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontról (Az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv)

               MELLÉKLET

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG

               […] HATÁROZATTERVEZETE

               (...)

               az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás IV. mellékletének (Energia) módosításáról

               AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

               tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

               mivel:

               (1)Az épületek energiahatékonyságáról szóló, 2010. május 19-i 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvet
                  1
                bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.

               (2)Izland viszonylag új és egységes épületállományának sajátosságai miatt megállapodás született az épületek energiahatékonyságáról szóló 2010/31/EU irányelv alkalmazása alóli ideiglenes és feltételes mentességről. Ez a mentesség a 2018. május 30-i (EU) 2018/844 európai parlamenti és tanácsi irányelv általi módosítás előtt hatályban lévő 2010/31/EU irányelvre és szigorúan korlátozott időtartamra alkalmazandó, amíg megállapodás nem születik az (EU) 2018/844 irányelvvel módosított 2010/31/EU irányelv belefoglalásáról.

               (3)A liechtensteini épületállomány igen kis méretével, valamint éghajlati és épülettipológiájával összhangban Liechtenstein mentesül azon kötelezettség alól, hogy az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv 5. cikkével összhangban az épületek energiahatékonyságára vonatkozó minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek megállapítása céljából saját számításokat végezzen.

               (4)Norvégia és Liechtenstein az energiahatékonyságra vonatkozó minimumkövetelmények tekintetében az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelvben előírt primerenergia-fogyasztástól eltérő rendszerhatár alkalmazásával írjon elő szabályozást, feltéve azonban, hogy az e határozat 1. cikkének c) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek.

               (5)Annak biztosítása érdekében, hogy Norvégiában a felhasználó által működtetett energiahatékonysági tanúsítványi rendszer az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv 17. cikkében előírtak szerint a független szakértők által kiállított tanúsítványokkal egyenértékű eredményeket hozzon, a Bizottság javasolja az 1. cikk d) pontja szerinti kiigazítást.

               (6)Az EGT-megállapodás IV. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EGT-megállapodás IV. melléklete 17. pontja (a 2002. december 16-i 2002/91/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) szövegének helyébe a következő szöveg lép:

               „32010 L 0031: Az Európai Parlament és a Tanács 2010/31/EU irányelve (2010. május 19.) az épületek energiahatékonyságáról (HL L 153., 2010.6.18., 13. o.).

               Az irányelv rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:

               a)Ez az irányelv nem alkalmazandó Izlandra.

               b)Az 5. cikk (2) bekezdése a következő szöveggel egészül ki:

               »Az energiahatékonyságra vonatkozó minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek megállapítása céljából Liechtenstein felhasználhatja egy másik, összehasonlítható paraméterekkel rendelkező Szerződő Fél számításait.«

               c)Az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv 9. cikke (3) bekezdése a) pontjának és I. mellékletének alkalmazásában Liechtenstein és Norvégia az energiafelhasználásra vonatkozó követelményeit a nettó energiára alapozhatja, feltéve, hogy teljesülnek a következő feltételek és biztosítékok:

                     2
                  i. Az energiahatékonyságra vonatkozó minimumkövetelmények az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv 5. cikkében foglalt követelményekkel összhangban, az energiahatékonyságra vonatkozó minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek kiszámításához megállapított módszertani keret alapelveit követve kerülnek meghatározásra.

               ii. Közzétételre kerül a helyi építési szabályzatban meghatározott energiahatékonysági követelményeknek megfelelő primerenergia-felhasználás numerikus mutatója.

               iii. A Bizottság fenntartja a jogot arra, hogy az épületek energiahatékonyságáról szóló, az (EU) 2018/844 irányelvvel módosított irányelvvel kapcsolatos jövőbeli tárgyalások keretében felülvizsgálja ezt a konkrét kiigazítást.

               d)A 17. cikk szövege a következő szöveggel egészül ki:

               »Az EFTA-államok egyszerűsített, felhasználó által működtetett energiahatékonyságitanúsítvány-rendszert hozhatnak létre a lakóépületekre vonatkozóan, amely a szakértők alkalmazásának alternatívájaként használható, amennyiben teljesülnek az alábbi feltételek:

               i.Alapos ismeretek és jó minőségű adatok állnak rendelkezésre a teljes lakóépület-állományról, beleértve az összes épülettipológiát és korsávot, valamint a külső térelhatárolók és a használt épülettechnikai rendszerek tipológiánkénti jellemzőit, ami lehetővé teszi az egyes épületek és önálló rendeltetési egységek energiahatékonyságának magas fokú bizonyossággal történő kiszámítását a felhasználói inputok alapján.

               ii.Részletes információk állnak rendelkezésre az egyes épülettipológiákra vonatkozó költségoptimalizált vagy költséghatékony fejlesztésekről.

               iii.Olyan intézkedések vannak érvényben, amelyek támogatják a felhasználókat a rendszer üzemeltetésében az épületenergetikai tanúsítványok kiállítása céljából. Ezek az intézkedések magukban foglalhatnak egy segélyvonalat vagy tanácsadó szolgáltatásokat, amelyek lehetővé teszik egyrészt a felhasználók, másrészt a független szakértők és rendszerszakértők közötti kapcsolattartást.

               iv.Annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az eredmények manipulálásának elhanyagolható kockázatát, a felhasználó által működtetett tanúsítványi rendszer minőségellenőrzési és ellenőrzési mechanizmust (mechanizmusokat) foglal magában a felhasználók input adatainak ellenőrzésére, valamint arra, hogy a felhasználók input adatai átláthatók legyenek.

               v.Független kontrollrendszerek vannak érvényben annak biztosítására, hogy a felhasználó által működtetett energiahatékonysági tanúsítvány a minőség és a megbízhatóság tekintetében a szakértők által kiállított tanúsítványokkal egyenértékű eredményeket hozzon.

               vi.A felhasználó által működtetett rendszer ajánlásokat ad ki, amelyek tanácsot adhatnak a felhasználóknak az épületeikre és önálló rendeltetési egységeikre jellemző költségoptimalizált vagy költséghatékony fejlesztésekről.«”

               2. cikk

               A 2010/31/EU irányelvnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

               3. cikk

               Ez a határozat [...]-án/-én lép hatályba, feltéve hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették
                  3*.

               4. cikk

               Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

               Kelt Brüsszelben, [...]-án/-én.

                  az EGT Vegyes Bizottság részéről

                  az elnök

                  az EGT Vegyes Bizottság

                  titkárai

                     (1)

                        HL L 153., 2010.6.18., 13. o.

                     (2)

                        A Bizottság 244/2012/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2012. január 16.) az épületek energiahatékonyságáról szóló 2010/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az épületek és épületelemek energiahatékonyságára vonatkozó minimumkövetelmények költségoptimalizált szintjeinek kiszámítására szolgáló összehasonlító módszertani keret meghatározásával történő kiegészítéséről.

                     (3)
                  *
                        [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.2.3.
            COM(2022) 29 final
            2022/0019(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VII. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás alapján az importált áruk vámérték-megállapítására vonatkozó tanácsadói vélemények, megjegyzések, magyarázatok, esettanulmányok, tanulmányok és hasonló aktusok elfogadása, valamint az áruk származásának a származási szabályokról szóló megállapodás szerinti meghatározására vonatkozó tanácsadói vélemények, tájékoztatás és tanácsadás, valamint hasonló aktusok elfogadása tekintetében a Vámigazgatások Világszervezetének égisze alatt létrehozott Vámértékelési Technikai Bizottságban, illetve Származási Szabályok Technikai Bizottságában az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               A javaslat tárgya az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VII. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás alapján az importált áruk vámérték-megállapítására vonatkozó tanácsadói vélemények, megjegyzések, magyarázatok, esettanulmányok, tanulmányok és hasonló aktusok elfogadása, valamint az áruk származásának a származási szabályokról szóló megállapodás szerinti meghatározására vonatkozó tanácsadói vélemények, tájékoztatás és tanácsadás, valamint hasonló aktusok elfogadása tekintetében a Vámigazgatások Világszervezetének égisze alatt létrehozott Vámértékelési Technikai Bizottságban, illetve Származási Szabályok Technikai Bizottságában az Európai Unió által képviselendő álláspont, meghatározásáról szóló kerethatározat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A Kereskedelmi Világszervezetnek az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VII. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodása és a származási szabályokról szóló megállapodás

               Az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VII. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: vámérték-megállapítási megállapodás vagy CVA)
                  1
                célja, hogy a Kereskedelmi Világszervezet valamennyi tagja számára alkalmazandó tisztességes, egységes és semleges rendszert hozzon létre az áruk vámérték-megállapítására vonatkozóan.

               A származási szabályokról szóló megállapodás (a továbbiakban: ARO)
                  2
                célja egyrészt annak biztosítása, hogy a nem preferenciális származási szabályok önmagukban ne akadályozzák szükségtelenül a kereskedelmet, másrészt a vámkedvezmények nyújtásával összefüggő származási szabályokon kívüli származási szabályok nemzetközi szintű harmonizálása. A szerződő felek a harmonizációs program befejezéséig biztosítják, hogy a származási szabályaik átláthatóak legyenek; ne gyakoroljanak korlátozó, torzító vagy zavaró hatást a nemzetközi kereskedelemre, valamint azokat következetes, egységes, pártatlan és észszerű módon hajtsák végre.

               Mindkét megállapodás 1995. január 1-jén lépett hatályba.

               Az Európai Unió mindkét megállapodás részes fele
                  3
               .

               2.2.A Vámigazgatások Világszervezetének égisze alatt létrehozott Vámértékelési Technikai Bizottság, illetve Származási Szabályok Technikai Bizottsága

               A Vámigazgatások Világszervezetének égisze alatt létrehozott Vámértékelési Technikai Bizottság (TCCV) feladata többek között az, hogy tájékoztatást és tanácsadást nyújtson az importált áruk vámérték-megállapításával kapcsolatos bármely kérdésben, amennyiben azt bármely tag vagy a bizottság kéri. Az ilyen tájékoztatás és tanácsadás történhet tanácsadói vélemények, megjegyzések, magyarázatok, esettanulmányok és tanulmányok formájában.

               A TCCV szükség szerint, de legalább évente kétszer ülésezik. A TCCV a jelen lévő tagok legalább kétharmados többségével hoz határozatot. A TCCV által elfogadott tanácsadói vélemények, megjegyzések, magyarázatok, esettanulmányok és tanulmányok a TCCV üléseiről készült jelentések mellékleteit alkotják, és a TCCV határozatainak gyűjteményében vám- és kereskedelmi ügyek céljából hozzáférhetők. Az Unió és tagállamai egyetlen szereplőként vesznek részt a TCCV-ben, és a TCCV üléseit megelőzően kialakított összehangolt uniós álláspont alapján fejtik ki véleményüket.

               A Vámigazgatások Világszervezetének égisze alatt létrehozott Származási Szabályok Technikai Bizottsága (TCRO) feladata többek között az, hogy az áruk származásának meghatározására vonatkozó bármely kérdésben – az ARO egységes értelmezésének és alkalmazásának biztosítása érdekében – tanácsadói véleményeket fogalmazzon meg, valamint tájékoztatást és tanácsadást nyújtson.

               A TCRO szükség szerint, de legalább évente egyszer ülésezik. Az Unió és tagállamai egyetlen szereplőként vesznek részt a TCRO ülésein, és a TCRO üléseit megelőzően kialakított összehangolt uniós álláspont alapján fejtik ki véleményüket.

               2.3.A tervezett aktusok

               A TCCV esetében a javasolt kerethatározat a következő aktusokat érinti, amennyiben azok joghatással bírnak az Unióban:

               – A CVA II. melléklete 2. pontjának a) és d) alpontja alapján elfogadott tanácsadói vélemények. A tanácsadói vélemény választ ad a CVA alkalmazásával kapcsolatban felmerült valamely kérdésre, tényleges vagy elméleti tényekre. Így ha a tényállás megegyezik a tanácsadói véleményben leírtakkal, egyértelmű megoldás áll a vámigazgatási szervek rendelkezésére; eltérő tényállás esetén pedig a tanácsadói vélemény iránymutatásul szolgálhat a probléma megoldásához.

               – A CVA II. melléklete 2. pontjának d) alpontja alapján elfogadott megjegyzések. A megjegyzés a CVA szövegének adott részére vonatkozó magyarázat, amelynek célja egy olyan helyzet tisztázása, amikor magának a szövegnek a szó szerinti olvasata további iránymutatással hasznosan kiegészíthető. A megjegyzések adott esetben szemléltető példákat is tartalmazhatnak. Így a megjegyzések általában iránymutatást nyújtanak a vámigazgatási szervek számára a CVA egy adott részének számos helyzetre történő alkalmazására vonatkozóan.

               – A CVA II. melléklete 2. pontjának d) alpontja alapján elfogadott magyarázatok. A magyarázat a Technikai Bizottságnak a CVA egy vagy több rendelkezése kapcsán felmerülő általános jellegű kérdéssel kapcsolatos véleményét fejti ki. A magyarázatok keretében a kérdéshez kapcsolódó kereskedelmi gyakorlatok is vizsgálhatók, és levonhatók a szükséges következtetések. A magyarázatokra való hivatkozás lehetővé teszi, hogy a vámigazgatási szervek a CVA valamely rendelkezését a hatálya alá tartozó, különböző kereskedelmi helyzetekre alkalmazzák.

               – A CVA II. melléklete 2. pontjának b) alpontja alapján elfogadott esettanulmányok. Az esettanulmány egy tényleges kereskedelmi ügyleten alapuló tényegyüttes magyarázata, amellyel demonstrálható a CVA egy vagy több rendelkezésének gyakorlati alkalmazása.

               – A CVA II. melléklete 2. pontjának b) alpontja alapján elfogadott tanulmányok. Egy tanulmány a CVA rendelkezéseivel kapcsolatosan olyan módon vizsgál meg bizonyos mélységben valamely kérdést, amely a fenti eszközök egyikével sem végezhető el jobban.

               A tanácsadó véleményeket, megjegyzéseket, magyarázatokat, esettanulmányokat és tanulmányokat a TCCV konszenzus alapján fogadja el, és azokat a TCCV üléseiről készült jelentésekhez csatolják. Ezenkívül azokat a TCCV határozatainak gyűjteményében vám- és kereskedelmi ügyek céljából hozzáférhetővé teszik.

               A javasolt kerethatározat a TCRO által elfogadott alábbi aktusokat is érintheti, amennyiben azok joghatással bírnak az Unióban:

               – Az ARO I. melléklete 1. pontjának a) alpontja alapján elfogadott tanácsadói vélemények. Valamely tagjának kérésére a TCRO megvizsgálhatja a származási szabályok napi szintű alkalmazása során felmerülő konkrét technikai problémákat, és a bemutatott tények alapján tanácsadói véleményt adhat a megfelelő megoldásokról.

               – Az ARO I. melléklete 1. pontjának b) alpontja alapján elfogadott tájékoztatás és tanácsadás. Valamely tagjának kérésére a TCRO tájékoztatást és tanácsot adhat az áruk származásának meghatározásával kapcsolatos bármely kérdésben.

               A TCRO által elfogadott tanácsadói vélemények, tájékoztatások és tanácsok iránymutatásként szolgálhatnak a hasonló technikai problémák vagy az áruk származásának meghatározásával kapcsolatos hasonló kérdések megoldásához. A tanácsadói véleményeket, a tájékoztatást és a tanácsadást a TCRO konszenzus alapján fogadja el.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A TCCV vagy a TCRO ülésein képviselendő és az említett üléseket megelőzően kialakított egyes uniós álláspontok olyan tanácsadói vélemények, megjegyzések, magyarázatok, esettanulmányok, tanulmányok, tájékoztatás és tanácsadás, valamint hasonló aktusok említett bizottságokban való elfogadására vonatkoznak, amelyek – anélkül, hogy szükségszerűen kötelező erejű jogi aktusok lennének – joghatásuk lehet az EU-ban.

               Az említett konkrét eszközökkel kapcsolatos uniós álláspontok elfogadásához – tekintettel a szóban forgó bizottságokban megvitatott kérdések technikai jellegére és nagy számára, valamint a vitára rendelkezésre álló idő rövidségére – intenzív és hatékony intézményközi együttműködésre van szükség.

               Ezért az Uniónak érdekében áll, hogy ezeket az álláspontokat az importált áruk vámérték-megállapítására, illetve az áruk származásának meghatározására irányadó elvek, kritériumok és irányvonalak szerint, valamint gyorsan alakítsa ki annak érdekében, hogy az Unió gyakorolhassa jogait a TCCV-ben és a TCRO-ban.

               Ennek érdekében a Bizottság azt javasolja, hogy a Tanács az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdésével összhangban fogadjon el egy salátahatározatot
                  4
               . Ez a határozat megállapítja az Unió által a TCCV-ben és a TCRO-ban képviselendő álláspontok időben történő kialakításának keretrendszerét, amennyiben az említett szerveknek joghatással bíró aktusokat kell elfogadniuk.

               Annak biztosítása érdekében, hogy a Tanács rendszeresen értékelhesse és adott esetben felülvizsgálhassa az e határozatban rögzített politikát, valamint az uniós intézmények közötti, az Európai Unióról szóló szerződés
                  5
                13. cikkének (2) bekezdésében rögzített lojális együttműködés szellemében e tanácsi salátahatározat érvényességét időben korlátozni kell.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat.”

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által […] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  6
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A Vámigazgatások Világszervezetének (WCO) égisze alatt működő TCCV az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VII. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás (vámérték-megállapítási megállapodás – CVA) alapján létrehozott szerv. A Vámigazgatások Világszervezetének (WCO) égisze alatt működő TCRO a származási szabályokról szóló megállapodás (ARO)által létrehozott szerv.

               A technikai tanácsadói vélemények, megjegyzések, magyarázatok, esettanulmányok, tanulmányok, tájékoztatás és tanácsadás, valamint a hasonló aktusok, amelyeket a TCCV-nek és a TCRO-nak az importált áruk vámértékének megállapítása, illetve az áruk származásának meghatározása tekintetében el kell fogadnia, joghatással bíró aktusnak minősülnek, mivel meghatározó módon befolyásolhatják az uniós jog tartalmát, nevezetesen az importált áruk vámértékének megállapítására, valamint az áruk származásának meghatározására vonatkozóan az Uniós Vámkódexben, valamint annak felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusaiban foglalt rendelkezéseket.

               A tervezett aktus nem egészíti ki és nem is módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt anyagi jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint valamely uniós aktus a közös kereskedelempolitika körébe tartozik, ha kifejezetten e kereskedelmi kapcsolatokat érinti, amennyiben a célja lényegében e kapcsolatok előmozdítása, elősegítése vagy szabályozása, és azokra közvetlen és azonnali hatást gyakorol. Az áruk vámértékét és az áruk származását az Uniós Vámkódex határozza meg és szabályozza olyan tényezőkként, amelyek alapján a behozatali és kiviteli vámot, valamint az árukereskedelemmel kapcsolatos egyéb intézkedéseket alkalmazni kell. A CVA és az ARO az árukereskedelemmel kapcsolatos kereskedelmi megállapodások, csakúgy, mint az általuk létrehozott szervek által elfogadott aktusok. A tervezett aktusok elsődleges célkitűzése és tartalma tehát a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben annak 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2022/0019 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VII. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás alapján az importált áruk vámérték-megállapítására vonatkozó tanácsadói vélemények, megjegyzések, magyarázatok, esettanulmányok, tanulmányok és hasonló aktusok elfogadása, valamint az áruk származásának a származási szabályokról szóló megállapodás szerinti meghatározására vonatkozó tanácsadói vélemények, tájékoztatás és tanácsadás, valamint hasonló aktusok elfogadása tekintetében a Vámigazgatások Világszervezetének égisze alatt létrehozott Vámértékelési Technikai Bizottságban, illetve Származási Szabályok Technikai Bizottságában az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Unió az 1994. december 22-i 94/800/EK tanácsi határozattal
                  7
                jóváhagyta az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VII. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodást (vámérték-megállapítási megállapodás – CVA) és a származási szabályokról szóló megállapodást (ARO).

               (2)A CVA 18. cikkének (2) bekezdése a Vámegyüttműködési Tanács (WCO) égisze alatt létrehozza a Vámértékelési Technikai Bizottságot (TCCV) azzal a céllal, hogy a CVA II. mellékletének 1. pontja értelmében technikai szinten biztosítsa a CVA értelmezésének és alkalmazásának egységességét.

               (3)A CVA II. melléklete 2. pontjának a) alpontja értelmében a TCCV feladata a tagok vámértékelési rendszerének napi szintű alkalmazása során felmerülő konkrét technikai problémák vizsgálata, és a bemutatott tények alapján a megfelelő megoldások tekintetében tanácsadói vélemény megfogalmazása.

               (4)A CVA II. melléklete 2. pontjának b) alpontja értelmében a TCCV feladata, hogy kérésre tanulmányozza az e megállapodáshoz kapcsolódó értékelési jogszabályokat, eljárásokat és gyakorlatokat, és jelentéseket készítsen az ilyen tanulmányok eredményeiről;

               (5)A CVA II. melléklete 2. pontjának d) alpontja értelmében a TCCV feladata, hogy bármely tag vagy a CVA 18. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott vámérték-megállapítási bizottság (CCV) kérésére tájékoztatást és tanácsadást nyújtson az importált áruk vámérték-megállapításával kapcsolatos bármely kérdésben. Az ilyen tájékoztatás és tanácsadás történhet tanácsadói vélemény, megjegyzés vagy magyarázat formájában.

               (6)Az ARO 4. cikkének (2) bekezdése a Vámegyüttműködési Tanács (WCO) égisze alatt létrehozza a Származási Szabályok Technikai Bizottságát (TCRO), amely az ARO I. mellékletében előírt technikai feladatokat látja el.

               (7)Az ARO I. melléklete 1. pontjának a) alpontja értelmében a TCRO feladata a tagok származási szabályainak napi szintű alkalmazása során felmerülő konkrét technikai problémák vizsgálata, és a bemutatott tények alapján a megfelelő megoldások tekintetében tanácsadói vélemény megfogalmazása.

               (8)Az ARO I. melléklete 1. pontjának b) alpontja értelmében a TCRO feladata, hogy bármely tag vagy az ARO 4. cikkének (1) bekezdése alapján létrehozott Származási Szabályok Bizottsága (CRO) kérésére tájékoztatást és tanácsadást nyújtson az áruk származásának megállapításával kapcsolatos bármely kérdésben.

               (9)A CVA egységes értelmezésének és alkalmazásának biztosítása érdekében helyénvaló meghatározni az Unió által a TCCV-ben az importált áruk vámérték-megállapításával kapcsolatos bármely kérdésben a tanácsadói vélemények, megjegyzések, magyarázatok, esettanulmányok, tanulmányok és hasonló aktusok elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontot, mivel ezek az aktusok meghatározó módon befolyásolhatják az uniós jog tartalmát, nevezetesen az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  8
               , valamint az áruk vámértékéről és annak meghatározásáról szóló, 2015. július 28-i (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet
                  9
                és 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet
                  10
                rendelkezéseit.

               (10)Az ARO egységes értelmezésének és alkalmazásának biztosítása érdekében helyénvaló meghatározni az Unió által a TCRO-ban az áruk származásával kapcsolatos tanácsadói vélemények, tájékoztatások és tanácsadások és hasonló aktusok elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontot, mivel ezek az aktusok meghatározó módon befolyásolhatják az uniós jog tartalmát, nevezetesen az áruk származásáról és annak meghatározásáról szóló 952/2013/EU rendelet, (EU) 2015/2446 rendelet és (EU) 2015/2447 rendelet rendelkezéseit.

               (11)Az Uniónak érdekében áll, hogy az Unió által a TCCV-ben és a TCRO-ban képviselt álláspontokat az importált áruk vámérték-megállapítására, illetve az áruk származásának meghatározására irányadó elvek, kritériumok és irányvonalak szerint határozzák meg. Az Uniónak szintén érdekében áll, hogy az ilyen álláspontokat gyorsított módon állapítsák meg annak érdekében, hogy az Unió gyakorolhassa jogait a TCCV-ben és a TCRO-ban.

               (12)Tekintettel az importált áruk vámérték-megállapításával és az áruk származásának meghatározásával kapcsolatos kérdések erősen technikai jellegére, a TCCV és a TCRO évente összehívott ülésén megvitatott kérdések nagy számára, a WCO titkársága és a TCCV/TCRO tagjai által a TCCV/TCRO üléseinek előkészítése során kibocsátott dokumentumok vizsgálatára rendelkezésre álló idő rövidségére, valamint ezzel összefüggésben annak szükségességére, hogy az uniós álláspont vegye figyelembe és operatív módon kezelje a TCCV és a TCRO ülései előtt vagy alatt előterjesztett új információkat, az uniós intézmények közötti lojális együttműködésnek az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdésében rögzített elvével összhangban meg kell állapítani az Unió álláspontjának meghatározásához szükséges lépéseket.

               (13)Tekintettel arra, hogy a munkadokumentumok a TCCV és a TCRO ülései előtt rendszeresen késve állnak rendelkezésre, valamint az Unió jogainak és érdekeinek az említett technikai bizottságok keretében történő védelme érdekében a Bizottságnak törekednie kell a WCO titkárságának felhívására, hogy az említett technikai bizottságok eljárási szabályzatának megfelelően biztosítsa a munkadokumentumok elérhetőségét, hogy ily módon az ilyen dokumentumokat legalább 30 nappal a releváns ülésszak megnyitása előtt kiküldjék.

               (14)Annak biztosítása érdekében, hogy a Tanács rendszeresen értékelhesse és adott esetben felülvizsgálhassa az e határozatban rögzített politikát, valamint az uniós intézmények közötti, az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdésében rögzített lojális együttműködés szellemében e határozat érvényességét időben korlátozni kell,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VII. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodással a Vámigazgatások Világszervezetének égisze alatt létrehozott Vámértékelési Technikai Bizottságban az importált áruk vámérték-megállapításával kapcsolatos tanácsadói vélemények, megjegyzések, magyarázatok, esettanulmányok, tanulmányok és hasonló aktusok elfogadása, valamint az ilyen aktusok előkészítése tekintetében az Unió által képviselendő álláspontot a melléklet I. szakaszában meghatározott elvekkel, kritériumokkal és irányvonalakkal összhangban kell meghatározni.

               2. cikk

               Az 1. cikk értelmében képviselendő uniós álláspontot a melléklet II. szakasza szerinti előírásokkal összhangban kell meghatározni.

               3. cikk

               A származási szabályokról szóló megállapodással a Vámigazgatások Világszervezetének égisze alatt létrehozott Származási Szabályok Technikai Bizottságában az áruk származásának meghatározásával kapcsolatos tanácsadói vélemények, tájékoztatások és tanácsadások és hasonló aktusok elfogadása, valamint az ilyen aktusok előkészítése tekintetében az Unió által képviselendő álláspontot a melléklet I. szakasza szerinti elvekkel, kritériumokkal és irányvonalakkal összhangban kell meghatározni.

               4. cikk

               A 3. cikk értelmében képviselendő uniós álláspontot a melléklet II. szakasza szerinti előírásokkal összhangban kell meghatározni.

               5. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Ez a határozat 2025. december 31-én hatályát veszti.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/20-val_01_e.htm

                     (2)

                        http://www.wcoomd.org/-/media/wco/public/global/pdf/topics/origin/overview/wto-agreement.pdf?db=web

                     (3)

                        A Tanács 94/800/EK határozata (1994. december 22.) (HL L 336/1., 1994.12.23., 1. o.).

                     (4)

                        Az Európai Unió működéséről szóló szerződés egységes szerkezetbe foglalt változata(HL C 326., 2012.10.26., 47. o.).

                     (5)

                        Az Európai Unió működéséről szóló szerződés egységes szerkezetbe foglalt változata (HL C 326., 2012.10.26., 13. o.).

                     (6)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (7)

                        A Tanács 94/800/EK határozata (1994. december 22.) a többoldalú tárgyalások uruguayi fordulóján (1986–1994) elért megállapodásoknak a Közösség nevében a hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében történő megkötéséről (HL L 336., 1994.12.23., 1. o.)

                     (8)

                        HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

                     (9)

                        A Bizottság (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. július 28.) a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 343., 2015.12.29., 1. o.).

                     (10)

                        A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.2.3.
            COM(2022) 29 final

            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VII. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás alapján az importált áruk vámérték-megállapítására vonatkozó tanácsadói vélemények, megjegyzések, magyarázatok, esettanulmányok, tanulmányok és hasonló aktusok elfogadása, valamint az áruk származásának a származási szabályokról szóló megállapodás szerinti meghatározására vonatkozó tanácsadói vélemények, tájékoztatás és tanácsadás, valamint hasonló aktusok elfogadása tekintetében a Vámigazgatások Világszervezetének égisze alatt létrehozott Vámértékelési Technikai Bizottságban, illetve Származási Szabályok Technikai Bizottságában az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásáról

               MELLÉKLET

               1.Az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény VII. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás alapján az importált áruk vámérték-megállapítására vonatkozó tanácsadói vélemények, megjegyzések, magyarázatok, esettanulmányok, tanulmányok és hasonló aktusok elfogadása, valamint az áruk származásának a származási szabályokról szóló megállapodás szerinti meghatározására vonatkozó tanácsadói vélemények, tájékoztatás és tanácsadás, valamint hasonló aktusok elfogadása tekintetében a Vámigazgatások Világszervezetének égisze alatt létrehozott Vámértékelési Technikai Bizottságban, illetve Származási Szabályok Technikai Bizottságában az Európai Unió által képviselendő álláspont

               1.1.ELVEK

               A Vámigazgatások Világszervezetének (WCO) égisze alatt létrehozott Vámértékelési Technikai Bizottság, illetve Származási Szabályok Technikai Bizottsága keretében az Unió:

               a)előmozdítja, ösztönzi és elősegíti az importált áruk vámérték-megállapítását, valamint az 1994. évi Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (CVA) VII. cikkének végrehajtásáról szóló megállapodás egységes értelmezését és alkalmazását;

               b)előmozdítja, ösztönzi és elősegíti az áruk származásának meghatározását, valamint a származási szabályokról szóló megállapodás (ARO) egységes értelmezését és alkalmazását;

               c)törekszik arra, hogy az érdekelt feleket megfelelően bevonják a Vámértékelési Technikai Bizottság (TCCV) és a Származási Szabályok Technikai Bizottsága (TCRO) bármely kérdéssel kapcsolatos tanácsadói véleményeinek, megjegyzéseinek, magyarázatainak, esettanulmányainak, tanulmányainak, tájékoztatásainak vagy tanácsadásainak, illetve hasonló aktusainak előkészítési szakaszába, továbbá biztosítja, hogy az említett technikai bizottságokban bármely kérdésben elfogadott tanácsadói vélemények, megjegyzések, magyarázatok, esettanulmányok, tanulmányok, tájékoztatás vagy tanácsadás, illetve hasonló aktusok összhangban legyenek a CVA-val, illetve az ARO-val;

               d)biztosítja, hogy a TCCV-ben elfogadott intézkedések összhangban legyenek a CVA-hoz fűzött általános bevezető megjegyzéssel és a CVA I. melléklete szerinti értelmezésekkel;

               e)támogatja az uniós szakpolitikákkal és bevált gyakorlatokkal összhangban lévő álláspontokat, beleértve az EU pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozó célkitűzést, valamint az Unió által az érintett területen tett bármely más nemzetközi kötelezettségvállalást;

               1.2.KRITÉRIUMOK

               Az Unió által képviselendő álláspontot a következők szerint kell meghatározni:

               a)az importált áruk vámérték-megállapítása tekintetében a CVA-nak, a CVA általános bevezető megjegyzéseinek, valamint a CVA I. mellékletében szereplő értelmezéseknek megfelelően;

               b)az áruk származásának meghatározása tekintetében az ARO-nak megfelelően;

               c)adott esetben figyelembe kell venni a következőket:

               –az Európai Unió Bíróságának az áruk vámérték-megállapítását és az áruk származását érintő ítélkezési gyakorlata,

               –a TCCV és a TCRO által korábban elfogadott és még alkalmazandó eszközök,

               –az áruk vámértékére és az áruk származására vonatkozó uniós jogi rendelkezések,

               –a vámügyi szakértői csoport vámérték-megállapítási munkaterülete által kidolgozott, az áruk vámértékével kapcsolatos iránymutatási eszközök,

               –a vámügyi szakértői csoport származás-meghatározási munkaterülete által kidolgozott, az áruk származásával kapcsolatos iránymutatási eszközök,

               –a Tanács vagy a Bizottság által kidolgozott, a vámérték-megállapítással és az áruk származásával kapcsolatos egyéb aktusok vagy iránymutatások.

               1.3.IRÁNYVONALAK

               a)Az Unió adott esetben törekszik arra, hogy a TCCV-ben és a TCRO-ban támogassa az importált áruk vámérték-megállapítására, illetve az áruk származásának meghatározására vonatkozó tanácsadói vélemények, megjegyzések, magyarázatok, esettanulmányok, tanulmányok, tájékoztatás és tanácsadás, illetve hasonló aktusok elfogadását annak érdekében, hogy technikai szinten biztosítsa a CVA és az ARO egységes értelmezését és alkalmazását.

               b)Az Unió adott esetben javaslatot tesz az a) pontban említett eszközökre és előkészíti azokat.

               2.A CVA alapján az importált áruk vámérték-megállapítására vonatkozó tanácsadói vélemények, megjegyzések, magyarázatok, esettanulmányok, tanulmányok és hasonló aktusok elfogadása, valamint az áruk származásának az ARO szerinti meghatározására vonatkozó tanácsadói vélemények, tájékoztatás és tanácsadás, valamint hasonló aktusok elfogadása tekintetében a WCO égisze alatt létrehozott Vámértékelési Technikai Bizottságban, illetve Származási Szabályok Technikai Bizottságában az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározása.

               1.A TCCV vagy a TCRO minden olyan ülése előtt, amelynek során a TCCV-t vagy a TCRO-t tanácsadói vélemények, megjegyzések, magyarázatok, esettanulmányok, tanulmányok, tájékoztatás és tanácsadás, valamint az Unióra joghatással levő hasonló aktusok elfogadására kérik, meg kell tenni a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy az Unió által képviselendő álláspont – az I. szakaszban meghatározott elvekkel, kritériumokkal és irányvonalakkal összhangban – figyelembe vegye a Bizottsághoz eljuttatott legfrissebb technikai és egyéb releváns információkat. Az Unió jogainak és érdekeinek a WCO-ban történő védelme érdekében a Bizottság különös figyelmet fordít arra, hogy a TCCV és a TCRO eljárási szabályzatával összhangban rendelkezésre álljanak a munkadokumentumok.

               2.Ennek érdekében Bizottság a TCCV és a TCRO 1. pontban említett minden ülése előtt kellő időben eljuttatja a Tanácshoz az említett információk figyelembevételével javasolható uniós álláspont részletes írásos ismertetését, amelynek alapján a Tanács megvitatja, majd elfogadja az Unió nevében képviselendő álláspont részleteit. A Tanács a lehető legmegfelelőbb időkereten belül megvizsgálja a Bizottság dokumentumait.
                  Amennyiben a Tanács nem hagyja jóvá a javaslat egy konkrét részét, a Bizottság a TCCV-ben vagy a TCRO-ban az adott részre vonatkozóan nem terjeszt elő uniós álláspontot.

               3.Azokban az esetekben, amikor az Unió álláspontja lényegi tekintetben eltér a TCCV keretében javasolt tanácsadói véleményektől, megjegyzésektől, magyarázatoktól, esettanulmányoktól, tanulmányoktól és hasonló aktusoktól, illetve a TCRO keretében javasolt tanácsadói véleményektől, tájékoztatásoktól és tanácsoktól, valamint hasonló aktusoktól, a Bizottság az Unió nevében kifejezi azt az álláspontját, hogy a szóban forgó aktus kapja meg a TCCV vagy a TCRO általi elfogadáshoz szükséges támogatást.

               4. Az Unió jogainak védelme érdekében, valamint annak elkerülésére, hogy olyan kérdésben szülessen döntés, amellyel kapcsolatban a Tanács nem tud állást foglalni azt megelőzően, hogy a TCCV vagy a TCRO tagjai felkérést kapnának a tanácsadói vélemények, megjegyzések, magyarázatok, esettanulmányok, tanulmányok, tájékoztatás és tanácsadás, valamint hasonló aktusok elfogadásával kapcsolatos végleges álláspontjuk kifejtésére, a Bizottság az Unió nevében kéri, hogy a javasolt aktus további megvitatás céljából maradjon a TCCV vagy a TCRO napirendjén.

               ***


                             EURÓPAI
                             BIZOTTSÁG
                                                     Brüsszel, 2022.2.8.
                                                     COM(2022) 41 final
                                                     2022/0029 (NLE)
                                          Javaslat
                                A TANÁCS HATÁROZATA
    a kábítószerek és a pszichotrop anyagok tiltott forgalmazása elleni ENSZ-egyezmény
   I. táblázatában található anyagjegyzék kiegészítése tekintetében a Kábítószer-bizottság
              65. ülésszakán az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                                  INDOKOLÁS
   1.        A JAVASLAT TÁRGYA
   Ennek a javaslatnak a tárgya az Unió által a Kábítószer-bizottságban képviselendő álláspont
   meghatározása a kábítószerek és a pszichotrop anyagok tiltott forgalmazása elleni, 1988. évi
   ENSZ-egyezmény táblázatainak a Nemzetközi Kábítószer-ellenőrző Szerv (INCB) ajánlásai
   alapján tervezett változtatásaival összefüggésben.
   2.        A JAVASLAT HÁTTERE
   2.1.      Az Egyesült Nemzetek Szervezetének (ENSZ) 1988. évi egyezménye a
             kábítószerek és a pszichotrop anyagok tiltott forgalmazása ellen
   A kábítószerek és a pszichotrop anyagok tiltott forgalmazásáról szóló, 1988. évi ENSZ-
   egyezmény (a továbbiakban: egyezmény) célja, hogy előmozdítsa a felek közötti
   együttműködést, hogy azok hatékonyabban tudjanak fellépni a kábítószerek és a pszichotrop
   anyagok tiltott nemzetközi kereskedelmének különféle vonatkozásaival szemben. Az
   egyezmény szerinti kötelezettségeik teljesítése során a felek – az adott nemzeti jogalkotási
   rendszerük alapvető rendelkezéseivel összhangban – meghozzák a szükséges intézkedéseket,
   a jogalkotási és közigazgatási intézkedéseket is beleértve.
   Az egyezmény 1990. november 11-én lépett hatályba.
   Az egyezménynek az Európai Unió1 és annak tagállamai a részes felei.
   2.2.      A Kábítószer-bizottság
   A Kábítószer-bizottság az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsának egyik bizottsága,
   amelynek feladat- és jogkörét többek között az egyezmény határozza meg. A bizottságot a
   Gazdasági és Szociális Tanács által beválasztott 53 ENSZ-tagállam alkotja. Jelenleg 12
   tagállam2 rendelkezik szavazati joggal a Kábítószer-bizottságban. Az Unió megfigyelői
   státusszal rendelkezik a Kábítószer-bizottságban.
   A Kábítószer-bizottság, figyelembe véve a felek által benyújtott észrevételeket és az –
   értékelési szempontból tudományos kérdésekben meghatározó – INCB által megfogalmazott
   észrevételeket és ajánlásokat, valamint az egyéb releváns tényezőket, tagjainak kétharmados
   többségével úgy határozhat, hogy egy anyagot felvesz az egyezmény táblázataiba.
   2.3.      A Kábítószer-bizottság tervezett jogi aktusa
   A 2022. március 14. és 18. között tartandó 65. ülésszakán a Kábítószer-bizottságnak
   jegyzékbevételi határozatot (a továbbiakban: tervezett jogi aktus) kell elfogadnia három
   anyagnak, nevezetesen a 4-AP-nak, a boc-4-AP-nak és a norfentanilnak az egyezmény
   táblázataiba való felvételéről.
   Az egyezmény szerint a Kábítószer-bizottság határozatai kötelező érvényűvé válnak,
   amennyiben valamelyik fél a vonatkozó határidőn belül nem nyújt be a határozat
   felülvizsgálata iránti kérelmet a Gazdasági és Szociális Tanácshoz 3. A Gazdasági és Szociális
   Tanácsnak az ügyre vonatkozó határozatai jogerősek. A tervezett jogi aktusok kötelezőek
   1
           A Tanács határozata (1990. október 22.) az Egyesült Nemzetek Szervezete keretében a kábítószerek és
           pszichotrop anyagok tiltott kereskedelme elleni egyezménynek az Európai Gazdasági Közösség részéről
           történő megkötéséről (HL L 326., 1990.11.24., 56. o.).
   2
           Ausztria, Belgium, Franciaország, Hollandia, Lengyelország, Litvánia, Magyarország, Németország,
           Olaszország, Spanyolország, Svédország és Szlovénia.
   3
           Az 1988. évi ENSZ-egyezmény 12. cikkének (7) bekezdése.
HU                                                       1                                                     HU
 ---pagebreak---    lesznek a felekre nézve az egyezmény erre vonatkozóan a következőképpen rendelkező 12.
   cikkének megfelelően:
   „A Főtitkár a Bizottság e cikk alapján hozott határozatát közli mindegyik Állammal és más
   fennhatóságokkal, amelyek ezen Egyezmény részes Felei, vagy amelyek jogosultak arra, hogy
   az Egyezmény részes Felei legyenek, valamint a Szervvel. A határozat minden Fél
   tekintetében a közlést követő 180. napon lép hatályba.
   Ha valamely Fél az értesítés keltét követő 180 napon belül kéri, a Bizottság e cikk alapján
   elfogadott határozatát felülvizsgálat céljából meg kell küldeni a Tanácsnak. A kérelmet a
   Főtitkárhoz kell benyújtani valamennyi azt alátámasztó szükséges adattal együtt.
   A Főtitkár a kérelem másolatait a szükséges adatokkal megküldi a Bizottságnak, a Szervnek
   és minden Félnek, felkérve őket, hogy észrevételeikről 90 napon belül tájékoztassák. Minden
   beérkezett észrevételt a Tanácsnak kell átadni, megfontolás céljára.
   A Tanács megerősítheti, vagy hatályon kívül helyezheti a Bizottság határozatát. A Tanács a
   határozatot megküldi minden államnak és más jogi személynek, amelyek az Egyezmény
   részes Felei, vagy jogosultak arra, hogy részes Felei legyenek az Egyezménynek, a
   Bizottságnak és a Szervnek.”
   3.        AZ UNIÓ ÁLTAL KÉPVISELENDŐ ÁLLÁSPONT
   A Bizottságot 2022. február 2-án arról tájékoztatták, hogy az INCB javasolja három anyag,
   nevezetesen a 4-AP, a boc-4-AP és a norfentanil felvételét az egyezmény I. táblázatába.
   Az INCB értékelése szerint a 4-AP-t, a boc-4-AP-t és a norfentanilt gyakran használják a
   fentanil és a fentanilanalógok (azaz a szintetikus opioidok) tiltott előállításához. A
   rendelkezésre álló bizonyítékok azt mutatják, hogy e kábítószerek és pszichotrop anyagok
   tiltott előállítása olyan nagyságrendű és annyira elterjedt, hogy az már komoly
   népegészségügyi és társadalmi problémának minősül, ami indokolttá teszi ezen anyagok
   nemzetközi ellenőrzés alá vonását. Ezenkívül a 4-AP-nak, a boc-4-AP-nak és a norfentanilnak
   nincs ismert jogszerű felhasználása, kivéve kis mennyiségben kutatásra, fejlesztésre és
   laboratóriumi vizsgálatra.
   A fentanil és a fentanilanalógok illegális előállítása komoly problémát jelent az Unióban.
   Ezek az illegálisan előállított kábítószerek és pszichotrop anyagok jelentős népegészségügyi
   és társadalmi problémák forrásai az Unióban.
   Az Unió tagállamainak ezért a Kábítószer-bizottságban a 4-AP-nak, a boc-4-AP-nak és a
   norfentanilnak az egyezmény I. táblázatába történő felvétele mellett kell állást foglalniuk.
   Az egyezmény táblázatainak változtatásai közvetlen hatást gyakorolnak a kábítószer-
   prekurzorok ellenőrzésével kapcsolatos uniós jog tárgyi hatályára, mivel az egyezmény
   táblázataiba felvett új anyagokat az uniós jogban is rögzíteni kell4. A Bizottság e célra
   felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el.
   4
           A TANÁCS 111/2005/EK RENDELETE (2004. december 22.) a kábítószer-prekurzoroknak az Unió és
           harmadik országok közötti kereskedelme nyomon követésére vonatkozó szabályok megállapításáról
           (HL L 22., 2005.1.26., 1. o.), valamint az EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
           273/2004/EK RENDELETE (2004. február 11.) a kábítószer-prekurzorokról (HL L 47., 2004.2.18.,
           1. o.).
HU                                                   2                                                   HU
 ---pagebreak---    4.        JOGALAP
   4.1.      Eljárási jogalap
   4.1.1.    Általános elvek
   Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének
   (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott
   szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az
   ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi
   kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.
   Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Unió tagja-
   e a szervnek vagy részes fele-e a megállapodásnak5.
   A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses
   szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom
   magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak
   kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott
   szabályozás tartalmát”6.
   4.1.2.    A jelen esetre történő alkalmazás
   A Kábítószer-bizottság egy, az Egyesült Nemzetek Szervezetének a kábítószerek és a
   pszichotrop anyagok tiltott forgalmazása elleni egyezménye által megállapodással létrehozott
   szerv.
   A Kábítószer-bizottság által elfogadandó határozatok joghatással bíró jogi aktusok. A
   kábítószerek és a pszichotrop anyagok tiltott forgalmazása elleni ENSZ-egyezmény 12.
   cikkének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz és
   meghatározó módon befolyásolja az uniós szabályozás tartalmát, nevezetesen:. A Tanács
   111/2005/EK rendelete (2004. december 22.) a kábítószer-prekurzoroknak az Unió és
   harmadik országok közötti kereskedelme nyomon követésére vonatkozó szabályok
   megállapításáról, valamint az Európai Parlament és a Tanács 273/2004/EK rendelete
   (2004. február 11.) a kábítószer-prekurzorokról. Ennek oka az, hogy az egyezmény
   táblázatainak változtatásai közvetlen hatást gyakorolnak a kábítószer-prekurzorok
   ellenőrzésével kapcsolatos uniós jog tárgyi hatályára, mivel az egyezmény táblázataiba felvett
   új anyagokat az uniós jogban is rögzíteni kell.
   A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.
   Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.
   4.2.      Anyagi jogalap
   4.2.1.    Általános elvek
   Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon
   tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által
   képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős
   5
           A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258,
           64. pont.
   6
           A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–
           64. pont.
HU                                                       3                                                    HU
 ---pagebreak---    célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő
   jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9)
   bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű
   célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.
   4.2.2.   A jelen esetre történő alkalmazás
   A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikával
   kapcsolatos.
   Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207.
   cikke.
   4.3.     Következtetés
   A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke, összefüggésben a 218. cikkének
   (9) bekezdésével.
           Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)
   Tárgytalan.
   •       Arányosság
   A javaslat arányos, és nem haladja meg a célkitűzések eléréséhez szükséges mértéket, mivel
   az az uniós szinten aggályos új kábítószer-prekurzorokra vonatkozik.
   •       A jogi aktus típusának megválasztása
   Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése a nemzetközi megállapodások által létrehozott
   testületekben képviselendő uniós álláspontok kialakítására tanácsi határozat alkalmazását írja
   elő.
   5.       A TERVEZETT JOGI AKTUS KIHIRDETÉSE
   Nincs.
HU                                                4                                               HU
 ---pagebreak---                                                             2022/0029 (NLE)
                                                  Javaslat
                                          A TANÁCS HATÁROZATA
      a kábítószerek és a pszichotrop anyagok tiltott forgalmazása elleni ENSZ-egyezmény
     I. táblázatában található anyagjegyzék kiegészítése tekintetében a Kábítószer-bizottság
                 65. ülésszakán az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére,
   összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   mivel:
   (1)      A kábítószerek és a pszichotrop anyagok tiltott forgalmazása elleni, 1988. évi ENSZ-
            egyezménynek (a továbbiakban: egyezmény) az Unió nevében történő megkötésére a
            90/611/EGK tanácsi határozat révén került sor; az egyezmény 1990. november 11-én
            lépett hatályba.
   (2)      Az egyezmény 12. cikkének (2)–(7) bekezdése alapján az egyezmény azon táblázatai,
            amelyek a kábítószer-prekurzorokat tartalmazzák, további anyagokkal egészíthetők ki.
   (3)      A Kábítószer-bizottság 2022. március 14. és 18. között Bécsben megrendezésre kerülő
            65. ülésszakán várhatóan döntést hoz három új anyagnak az egyezmény I. táblázatába
            való felvételéről.
   (4)      Helyénvaló meghatározni az Unió által a Kábítószer-bizottságban képviselendő
            álláspontot, mivel az említett bizottság határozata kötelező erővel fog bírni az Unióra
            nézve, és meghatározó módon befolyásolhatja az uniós jog tartalmát, nevezetesen a
            kábítószer-prekurzoroknak az Unió és harmadik országok közötti kereskedelme
            nyomon követésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2004. december 22-i
            111/2005/EK tanácsi rendeletet7, valamint a kábítószer-prekurzorokról szóló, 2004.
            február 11-i 273/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet8.
   (5)      A Nemzetközi Kábítószer-ellenőrző Szerv által végzett értékelés szerint három
            anyagot, nevezetesen a 4-AP-t, a boc-4-AP-t és a norfentanilt gyakran használják a
            fentanil tiltott előállítására, és ezek az anyagok rendkívül alkalmasak a fentanil és
            többféle fentanilanalóg tiltott előállítására is, melyek igen erős szintetikus opioidok.
            Elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a tekintetben, hogy a fentanil és a
            fentanilanalógok tiltott előállítása olyan nagyságrendű és annyira elterjedt, hogy az
            már komoly népegészségügyi és társadalmi problémának minősül, ami indokolttá teszi
            ezen anyagok nemzetközi ellenőrzés alá vonását.
   7
            (HL L 22., 2005.1.26., 1. o.).
   8
            (HL L 47., 2004.2.18., 1. o.).
HU                                                   5                                               HU
 ---pagebreak---    (6)     A Nemzetközi Kábítószer-ellenőrző Szerv 2022. február 2-án ennek megfelelően
           olyan ajánlást intézett a Bizottsághoz, miszerint a 4-AP-t, a boc-4-AP-t és a
           norfentanilt fel kell venni az egyezmény I. táblázatába.
   (7)     A tiltott előállításból származó fentanil és fentanilanalógok bizonyos tagállamokban
           jelentős népegészségügyi és társadalmi problémát okoznak.
   (8)     Az egyezmény I. táblázatának új anyagokkal való kiegészítéséről hozott határozat az
           Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik. Az Unió megfigyelői státusszal rendelkezik a
           Kábítószer-bizottságban, amelyben jelenleg 12 uniós tagállam szavazati joggal
           rendelkező tag.
   (9)     Az Unió álláspontját a Kábítószer-bizottságban tagsággal rendelkező uniós
           tagállamoknak kell képviselniük, amelyek együttesen, az Unió érdekében járnak el.
   (10)    Az uniós tagállamoknak azt az álláspontot kell képviselniük a Kábítószer-
           bizottságban, hogy a 4-AP, a boc-4-AP és a norfentanil kerüljön be az egyezmény
           I. táblázatába,
   ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
                                                1. cikk
   A Kábítószer-bizottság 2022. március 14. és 18. között tartandó 65. ülésszakán a tagállamok
   által az Unió nevében képviselendő álláspont a következő:
   A 4-AP-t, a boc-4-AP-t és a norfentanilt fel kell venni az egyezmény I. táblázatába.
                                                2. cikk
   Az 1. cikkben említett álláspontot az Unió azon tagállamai képviselik az Unió érdekében
   közösen eljárva, amelyek a Kábítószer-bizottság tagjai.
                                                3. cikk
   Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
   Kelt Brüsszelben, -án/-én.
                                                a Tanács részéről
                                                az elnök
HU                                                 6                                            HU


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.2.9.
            COM(2022) 38 final
            2022/0025(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Beruházási Vitarendezési Nemzetközi Központban (ICSID) képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Európai Unió által a Beruházási Viták Rendezésének Nemzetközi Központjának (ICSID) igazgatótanácsában a módosított ICSID-szabályok
                  1
                tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat. Az említett elfogadás joghatással lesz az Európai Uniónak a beruházási viták rendezése terén a szerződéseken alapuló gyakorlatára.

               2.A javaslat háttere

               2.1.Az Európai Unió különleges érdeke az ICSID-ben

               Az ICSID-nek jelenleg 155 szerződő állama van, amelyek közül 26 az Unió tagállama. Az Európai Unió maga nem tagja az ICSID-nek. Az Európai Unió azonban valamennyi, beruházásvédelmi szabályokat tartalmazó kereskedelmi és beruházási megállapodásába beépítette az ICSID választottbírósági szabályait és a kiegészítő intézkedésekre vonatkozó választottbírósági szabályait
                  2
               . E megállapodások értelmében az ICSID szabályai alkalmazhatók az uniós beruházók által harmadik országokkal szemben, a nem uniós beruházók által az uniós tagállamokkal szemben kezdeményezett beruházási vitákban, vagy – a javasolt módosításokat követően – az ICSID kiegészítő intézkedésekre vonatkozó választottbírósági szabályai alapján az Unióval szemben indított vitákban. Az Uniónak ezért különös érdeke fűződik az ICSID szabályainak reformjához.

               2.2.ICSID

               Az ICSID a Világbank-csoport részét képező intézmény. Független és politikamentes vitarendezési intézmény. Az ICSID célkitűzései a következők:

               a)vitarendezési mechanizmus biztosítása a beruházó és az állam közötti viták rendezésére békéltetés, választottbíráskodás vagy ténymegállapítás útján,

               b)e viták kezelése, valamint

               c)a nemzetközi beruházások előmozdítása a vitarendezési folyamatba vetett bizalom megteremtésével.

               Az ICSID vitarendezési mechanizmusa a beruházó és az állam közötti, valamint az államközi viták esetén vehető igénybe a beruházási szerződésekkel és kereskedelmi megállapodásokkal, a belföldi beruházási jogszabályokkal, valamint az államok és külföldi beruházók között létrejött beruházási szerződésekkel összefüggésben. Az ICSID adminisztratív nyilvántartásként is működik.

               2.3.Az ICSID tervezett jogi aktusa

               Az ICSID titkársága 2018-ban konzultációs folyamatot kezdeményezett a központra vonatkozó szabályok reformjáról. A 2018–2021 közötti időszakban a titkárság és az ICSID tagállamai öt egymást követő felülvizsgált szabálytervezet alapján intenzív megbeszéléseket folytattak. Az Európai Bizottság által képviselt Európai Unió aktívan részt vett a konzultációs folyamatban, koordinálta az uniós tagállamok álláspontjait, valamint az EU és tagállamai nevében több alkalommal írásbeli észrevételeket nyújtott be a szövegtervezetekre vonatkozóan. E folyamat eredményeként az alábbi, az Európai Unió szerződéseken alapuló gyakorlatára joghatással bíró módosítások és új szövegek kerülnek írásbeli eljárás keretében szavazásra az igazgatótanácsban, amely a tervek szerint 2022. március 21-én zárul le:

               2.3.1.
                     Az ICSID-egyezmény szerinti eljárások módosításai

               A módosítások az ICSID adminisztratív és pénzügyi szabályzatát, az ICSID intézményi szabályait, az ICSID választottbírósági szabályait és az ICSID békéltetési szabályait érintik.

               A főbb lényegi változások közé tartozik az az új követelmény, amely szerint a választottbírósági vagy békéltetési kérelemnek tartalmaznia kell a beruházás tulajdonjogának és az a feletti irányításnak a leírását, a harmadik fél által nyújtott finanszírozás közzétételére vonatkozó kötelezettséget, a választottbírák felmentésére vonatkozó megerősített szabályokat, az eljárás költségeit, a megalapozatlan követelések korai elutasítását, az eljárások elválasztását, valamint a felülvizsgált határidőket. Egy új rendelkezés kifejezetten a költségek fedezésére szolgáló biztosítékkal foglalkozik. Az eljárás átláthatóságának növelése a lehetőségekhez mérten az ICSID-egyezmény módosítása nélkül történt. A javaslat a gyorsított választottbírósági eljárásra vonatkozó új szabályokat is tartalmaz.

               2.3.2. A kiegészítő intézkedésekre vonatkozó szabályok módosításai

               A módosítások magukban foglalják az ICSID kiegészítő intézkedésekre vonatkozó szabályainak, az ICSID kiegészítő intézkedésekre vonatkozó adminisztratív és pénzügyi szabályzatának, az ICSID kiegészítő intézkedésekre vonatkozó választottbírósági szabályainak és az ICSID kiegészítő intézkedésekre vonatkozó békéltetési szabályainak módosítását.

               A kiegészítő intézkedésekre vonatkozó szabályok lehetséges alkalmazási köre kiterjed az olyan beruházási vitákra, amelyekben sem az alperes, sem a felperes állama nem szerződő fél az ICSID-ben, valamint a regionális gazdasági integrációs szervezeteket érintő jogvitákra. Emellett az ICSID választottbírósági és békéltetési szabályaiban végrehajtott módosítások többsége az ICSID kiegészítő intézkedésekre vonatkozó felülvizsgált szabályaiban is érvényesül. Ez utóbbi az átláthatóságra vonatkozóan valamivel ambiciózusabb rendelkezéseket tartalmaz.

               2.3.3. Az ICSID ténymegállapítási eljárásának módosításai

               A változások az ICSID ténymegállapításra vonatkozó szabályait, valamint az ICSID ténymegállapításra vonatkozó adminisztratív és pénzügyi szabályzatát érintik. A javaslat aktualizált, különálló ténymegállapító szabályokat tartalmaz, amelyek értelmében a jogvitában részt vevő felek egy ténymegállapító bizottságtól közösen kérhetik egy konkrét ténymegállapító eljárás lefolytatását.

               2.3.4. Az ICSID új közvetítési szabályaira irányuló javaslat

               Az ICSID új közvetítési szabályokat és kapcsolódó adminisztratív és pénzügyi szabályokat javasol azt követően, hogy az államok és a befektetők a közvetítési kapacitások növelését kérték. A közvetítésre vonatkozó szabályok alkalmazási köre kiterjedt, és az érintettek hozzájárulása esetén bármely, valamely államot vagy regionális gazdasági integrációs szervezetet érintő beruházással kapcsolatos közvetítői eljárásra alkalmazhatók.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az ICSID igazgatótanácsa szavazásra bocsátja a beruházók és az állam közötti vitarendezés jelenlegi rendszerével összefüggésben feltárt egyes hiányosságok kezelése érdekében javasolt módosításokat. Meg kell jegyezni, hogy az ICSID reformfolyamatával párhuzamosan az Európai Unió és tagállamai egy állandó multilaterális beruházási bíróság létrehozására törekednek, amelynek következtében a beruházási választottbíráskodás jelenlegi rendszerét egy állandó mechanizmus váltaná fel. A multilaterális beruházási bíróság létrehozására irányuló munka jelenleg zajlik az Egyesült Nemzetek Nemzetközi Kereskedelmi Jogi Bizottságában (UNCITRAL), amely várhatóan 2026-ban fejeződik be. Az Európai Unió álláspontja szerint csak egy állandó beruházási bíróság tudja kellő mértékben és átfogóan kezelni a beruházásokkal kapcsolatos ad hoc választottbíráskodás jelenlegi rendszeréből eredő összes problémát. A multilaterális bíróság létrehozásáig azonban a beruházási választottbíráskodás jelenlegi rendszere továbbra is alkalmazandó, és kívánatos a vonatkozó szabályok javítása. Helyénvaló tehát, hogy a Tanács támogassa az ICSID-szabályok javasolt módosításait.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „A Tanács a Bizottságnak vagy az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének a javaslata alapján határozatot fogad el valamely megállapodás alkalmazásának felfüggesztésére, valamint a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat.”

               Először is, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése megköveteli egy olyan nemzetközi megállapodással létrehozott szerv meglétét, amelyet a megállapodás keretében szabályok megállapítására vagy határozatok elfogadására irányuló jogkörrel ruháztak fel. A „megállapodással létrehozott szervben” kifejezés arra utal, hogy „a rendelkezés alkalmazása az ilyen aktusoknak az érintett nemzetközi szervezeten belüli elfogadása során az Unió – intézményei vagy adott esetben az érdekében együttesen eljáró tagállamai közvetítésével való – részvétele keretében általa képviselendő álláspontokra vonatkozik”.
                  3

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése attól függetlenül alkalmazandó, hogy az Európai Unió tagja-e a szervnek vagy részes fele-e a megállapodásnak.
                  4
                A Bíróság megállapította, hogy „[a]mennyiben az érintett terület az Unió hatáskörébe tartozik […], az, hogy az Unió nem részese az adott nemzetközi megállapodásnak, nem akadálya annak, hogy az Unió gyakorolja e hatáskörét az e megállapodással létrehozott szervben általa képviselendő álláspontnak az intézményei keretében való kialakításával, többek között az Unió érdekei szerint eljáró, az említett megállapodásban részes tagállamok közvetítésével”.
                  5

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az ICSID-szabályokat módosító tervezett jogi aktusok megfelelnek ezeknek az elveknek.

               Először is, az ICSID igazgatótanácsa, amely a módosításokról szavaz, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével összhangban megállapodás által létrehozott szerv. Az ICSID-egyezmény jelenlegi 7. cikke és az ICSID adminisztratív és pénzügyi szabályzatának 7. szabálya kifejezetten utal az igazgatótanács azon szerepére, hogy módosítja többek között az ICSID-szabályokat. Az igazgatótanács hatáskörrel rendelkezik arra vonatkozóan, hogy az ICSID-megállapodásokkal összefüggésben szabályokat állapítson meg vagy határozatokat fogadjon el. Az igazgatótanács nem a felektől függetlenül jár el, hanem szerződő államain keresztül (lásd az ICSID-egyezmény 4. cikkének (1) bekezdését).

               Másodszor, a tervezett jogi aktusok az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének értelmében „joghatással bíró jogi aktusoknak” minősülnek. Az Európai Unió és tagállamai nemzetközi beruházásvédelmi megállapodásaiban az ICSID vitarendezési mechanizmusa alkalmazandó
                  6
               . A módosítások elfogadását követően az ICSID kiegészítő intézkedésekre vonatkozó szabályai potenciálisan alkalmazandók lesznek az Európai Unió ellen indított olyan jogvitákban, amelyekben az Unió által elfogadott intézkedések képezik a jogvita tárgyát, és amelyekben az Unió jár el alperesi minőségben. Így az ICSID-szabályok módosításai joghatással bírnak az Unió által kötött nemzetközi megállapodások működésére és alkalmazására, valamint azon jogi eljárások lefolytatására, amelyekben az Unió részes fél.

               Összefoglalva, a Bizottság felkéri a Tanácsot, hogy fogadja el a tervezett jogi aktusokkal kapcsolatos uniós álláspontot annak érdekében, hogy azok a tagállamok, amelyek az ICSID-egyezmény szerződő felei, az Unió érdekében együttesen eljárva képviselhessék az Unió álláspontját az ICSID igazgatótanácsában. A javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Alapelvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Európai Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. „Az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében egy közösségi jogi aktus jogalapja megválasztásának olyan objektív elemeken kell alapulnia, amelyek alkalmasak a bírósági felülvizsgálatra, ilyen elemnek számít többek között a jogi aktus célja és tartalma”.
                  7

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktusok fő célkitűzése a meglévő ICSID-szabályok naprakésszé tétele és módosítása, konkrétan az Európai Unió és tagállamai által számos uniós megállapodásban alkalmazott beruházási vitarendezési szabályok reformja.

               Az EUMSZ 207. cikke értelmében a közvetlen külföldi befektetések az Európai Unió közös kereskedelempolitikájának részét képezik. Az EU és az uniós tagállamok ICSID-szabályokra hivatkozó nemzetközi megállapodásai védelmet nyújtanak a közvetlen külföldi befektetések számára, és azok elfogadása (vagy engedélyezése az uniós tagállamok beruházási megállapodásai
                  8
                esetében) az EUMSZ 207. cikke alapján történik. Az Európai Unió Bírósága szerint a közvetlen külföldi befektetések az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak, míg a nem közvetlen külföldi befektetések és a beruházási viták rendezése az Unió és a tagállamok megosztott hatáskörébe.
                  9

               A javasolt határozat anyagi jogalapja ezért az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése.

               4.3.Következtetés

               Következésképpen a javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Tekintettel a beruházók és az állam közötti vitarendezés reformjához fűződő közérdekre, és összhangban az Unió átláthatóság iránti kötelezettségvállalásával, a tanácsi határozatot az ICSID igazgatótanácsában 2022. március 21-én lefolytatott szavazási eljárás lezárultát követően helyénvaló közzétenni.

               2022/0025 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a Beruházási Vitarendezési Nemzetközi Központban (ICSID) képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az ICSID igazgatótanácsa a tervek szerint 2022. március 21-én lezáruló írásbeli eljárás keretében szavaz az ICSID szabályainak módosításairól, amelyek az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének alkalmazásában joghatással fognak bírni.

               (2)Az Európai Unió nem tagja az ICSID-nek. Az Unió azonban folyamatosan beépítette az ICSID szabályait a beruházásvédelemről és a beruházási viták rendezéséről rendelkező kereskedelmi és beruházási megállapodásaiba.

               (3)A Bíróság 2/15. sz., 2017. május 16-i véleményében
                  10
                tisztázta, hogy a közvetlen külföldi befektetések az Unió kizárólagos hatáskörébe tartoznak, míg a nem közvetlen külföldi befektetések és a beruházási viták rendezése az Unió és a tagállamok megosztott hatáskörébe.

               (4)Az ICSID-szabályok reformja révén az ICSID kiegészítő intézkedésekre vonatkozó szabályai potenciálisan alkalmazandók lesznek a regionális gazdasági integrációs szervezetekkel, például az Európai Unióval szemben kezdeményezett vitákra. Az Unió továbbá az ICSID-szabályokat szerződéseiben is alkalmazza, és e szabályok az uniós beruházók által harmadik országokkal szemben, a nem uniós beruházók által az uniós tagállamokkal vagy magával az Unióval szemben kezdeményezett beruházási vitákban alkalmazhatók, amennyiben teljesülnek az ICSID-egyezmény vonatkozó követelményei
                  11
               . Ezért az ICSID-szabályok módosításai joghatással lesznek az Unió által kötött nemzetközi megállapodások működésére és alkalmazására, valamint azon jogi eljárások lefolytatására, amelyekben az Unió részes fél. Az Uniónak ezért különös érdeke fűződik az ICSID szabályainak reformjához.

               (5)Az Unió huszonhat tagállama tagja az ICSID-nek. Ezeknek a tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy írásbeli eljárás keretében részt vegyenek az igazgatótanácsban és szavazzanak a módosított szabályokról.

               (6)Ezért helyénvaló, hogy a Tanács elfogadja az ICSID-szabályok tervezett módosításaival kapcsolatos uniós álláspontot annak érdekében, hogy azok a tagállamok, amelyek az ICSID-egyezmény szerződő felei, az Unió érdekében együttesen eljárva képviseljék az Unió álláspontját az ICSID igazgatótanácsában.

               (7)Az ICSID-egyezmény szerinti eljárásokkal összefüggésben a módosítások naprakésszé teszik és továbbfejlesztik az ICSID adminisztratív és pénzügyi szabályzatát, az ICSID intézményi szabályait, az ICSID választottbírósági szabályait és az ICSID békéltetési szabályait. A módosítások többek között az eljárások nagyobb átláthatóságát eredményezik majd, egyértelműsítik a megalapozatlan követelések korai elutasítására és a költségek fedezésére szolgáló biztosítékra vonatkozó rendelkezéseket, és végrehajtják a harmadik fél általi finanszírozásra vonatkozó közzétételi kötelezettségeket.

               (8)Az ICSID kiegészítő intézkedésekre vonatkozó szabályaival összefüggésben a javasolt módosítások naprakésszé teszik és továbbfejlesztik az ICSID kiegészítő intézkedésekre vonatkozó adminisztratív és pénzügyi szabályzatát, az ICSID kiegészítő intézkedésekre vonatkozó választottbírósági szabályait és az ICSID kiegészítő intézkedésekre vonatkozó békéltetési szabályait. Az ICSID-egyezmény szerinti eljárások legtöbb módosítása az ICSID kiegészítő intézkedésekre vonatkozó szabályaiban is érvényesülni fog. Ezen túlmenően a kiegészítő intézkedésekre vonatkozó eljárások hatálya ki fog terjedni többek között a regionális gazdasági integrációs szervezeteket érintő vitákra is.

               (9)Az ICSID ténymegállapítási eljárásaival összefüggésben a javasolt módosítások naprakésszé teszik és továbbfejlesztik az ICSID különálló ténymegállapító szabályait és az ICSID ténymegállapításra vonatkozó adminisztratív és pénzügyi szabályzatát.

               (10)Az ICSID közvetítési szabályaival összefüggésben a reformjavaslat új ICSID közvetítési szabályokat és a közvetítésre vonatkozó új adminisztratív és pénzügyi szabályzatot hoz létre.

               (11)A Bizottság az ICSID-egyezmény szerződő felei közé tartozó tagállamok kormányaival együtt vezető szerepet vállalt az elfogadott uniós álláspontokon alapuló aktualizált szabályokról folytatott tárgyalásokban. A módosítások kezelik a beruházó és állam közötti meglévő vitarendezési rendszerrel kapcsolatos jelenlegi aggályokat, és jelentősen javítják az ICSID-szabályokat és -szabályzatokat.

               (12)Az e határozat értelmében az Unió által képviselendő álláspont nem sérti az Európai Unió és tagállamai azon törekvését, hogy egy állandó multilaterális beruházási bíróság jöjjön létre, amelynek következtében a beruházási választottbíráskodás jelenlegi rendszerét egy állandó mechanizmus váltaná fel.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió érdekében együttesen eljárva azon tagállamok, amelyek az ICSID-egyezmény szerződő felei, az ICSID igazgatótanácsának elnöke által 2022. január 20-án kezdeményezett írásbeli szavazási eljárás során kinyilvánítják, hogy elfogadják az ICSID-szabályok módosításait.

               2. cikk

               Ezt a határozatot az ICSID igazgatótanácsában lefolytatott szavazási eljárás lezárultát követően ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               3. cikk

               Ennek a határozatnak azok a tagállamok a címzettjei, amelyek az ICSID-egyezmény szerződő felei.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az ICSID adminisztratív és pénzügyi szabályzata, intézményi szabályai, választottbírósági szabályzata, békéltetési szabályai, kiegészítő intézkedésekre vonatkozó szabályai, a kiegészítő intézkedésekre vonatkozó adminisztratív és pénzügyi szabályzata, a kiegészítő intézkedésekre vonatkozó választottbírósági szabályai, a kiegészítő intézkedésekre vonatkozó békéltetési szabályai, a ténymegállapításra vonatkozó szabályai, a ténymegállapításra vonatkozó adminisztratív és pénzügyi szabályzata, közvetítési szabályai, a közvetítésre vonatkozó adminisztratív és pénzügyi szabályzata.

                     (2)

                        Lásd az EU–Kanada átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) 8.23. cikkének (2) bekezdését, az EU–Vietnám beruházásvédelmi megállapodás 3.33. cikkének (2) bekezdését és az EU–Szingapúr beruházásvédelmi megállapodás 3.6. cikkének (1) bekezdését. Az Energia Charta Egyezmény – amelynek az Unió részes fele – 26. cikke szintén lehetővé teszi az ICSID-szabályok alkalmazását.

                     (3)

                        A Bíróság 2015. október 6-i ítélete, Tanács kontra Bizottság, C-73/14, ECLI:EU:C:2015:663, 63. pont.

                     (4)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. pont.

                     (5)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 52. pont.

                     (6)

                        Lásd az EU–Kanada átfogó gazdasági és kereskedelmi megállapodás (CETA) 8.23. cikkének (2) bekezdését, az EU–Vietnám beruházásvédelmi megállapodás 3.33. cikkének (2) bekezdését és az EU–Szingapúr beruházásvédelmi megállapodás 3.6. cikkének (1) bekezdését. Az Energia Charta Egyezmény – amelynek az Unió részes fele – 26. cikke szintén lehetővé teszi az ICSID-szabályok alkalmazását.

                     (7)

                        A Bíróság 2002. december 12-i ítélete, Bizottság kontra Tanács, C-281/01, ECLI:EU:C:2002:761, 33. pont.

                     (8)

                        Lásd: Az Európai Parlament és a Tanács 1219/2012/EU rendelete (2012. december 12.) a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról.

                     (9)

                        A Bíróság 2/15. sz., 2017. május 16-i véleménye, ECLI:EU:C:2017:376, 293. pont.

                     (10)

                        A Bíróság 2/15. sz., 2017. május 16-i, véleménye, ECLI:EU:C:2017:376.

                     (11)

                        Ez jelenleg nem lehetséges az Unió esetében, mivel a regionális gazdasági integrációs szervezetek – az ICSID-egyezmény módosítása nélkül – nem lehetnek tagjai az ICSID-nek.