				|

		52013PC0097

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a regisztráltutas-program létrehozásáról /* COM/2012/097 final - 2013/0059 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
·      A javaslat okai és céljai
Az integrált határigazgatás területén
megjelenő új technológiák nyújtotta lehetőséggel uniós szinten
aktívan foglalkoznak 2008 óta, amikor is a Bizottság közzétette „Az Európai
Unió határigazgatása terén teendő újabb lépések előkészítéséről”
szóló közleményét[1].
Közleményében a Bizottság javasolta a regisztráltutas-program létrehozását az
előzetes utasvizsgálatnak alávetett, gyakran utazó harmadik országbeli
állampolgárok határátkelésének megkönnyítése érdekében.
Az Európai Tanács 2009. decemberi ülésén
elfogadott Stockholmi Program[2]
támogatta a regisztráltutas-programot.
A 2011. júniusi Európai Tanács szorgalmazta
„az intelligens határellenőrzéssel kapcsolatos gyors előrehaladást”.
E felhívás első megválaszolásaként a Bizottság 2011. október 25-én
közleményt[3]
tett közzé a határregisztrációs rendszer és a regisztráltutas-program
végrehajtási lehetőségeiről.
E javaslatot a határregisztrációs rendszer
létrehozásáról szóló javaslattal és a külső határátkelőhelyeken
végzett ellenőrzésekre, illetve a külső határőrizetre vonatkozó
szabályokról szóló közösségi kódexnek (Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex)[4] a két új rendszer működése
céljából történő módosításáról szóló javaslattal egyidejűleg
terjesztjük elő Mindegyik rendszerhez hatásvizsgálatot mutatunk be.
E javaslat nem érinti a
vámellenőrzéseket, azaz az áruk ellenőrzését.
·      Háttér-információk
2006. március 15-én elfogadták a Schengeni
Határ-ellenőrzési Kódexet a külső határátkelőhelyeken végzett
ellenőrzésekre, illetve a külső határőrizetre vonatkozó
feltételek, kritériumok és részletes szabályok meghatározása céljából. A 7.
cikkel összhangban a külső határokon minden személyt ellenőrizni
kell.
A harmadik országbeli állampolgárokat
rendszerint alapos ellenőrzésnek, az uniós polgárokat és a szabad mozgás
jogát élvező személyeket[5]
pedig minimális ellenőrzésnek vetik alá. A harmadik országbeli
állampolgárokra alkalmazott jelenlegi szabályok azonban egyen megoldások, azaz
ugyanazt az ellenőrzést alkalmazzák attól függetlenül, hogy a
különböző utasok nem ugyanolyan kockázatot képviselnek és nem ugyanolyan
gyakorisággal utaznak. Ez azért van így, mert a jelenlegi jogszabályok nem
tesznek lehetővé kivételeket az alapos határellenőrzés elve alól, kivéve
a schengeni határellenőrzési kódexben vagy a kishatárellenőrzési
rendeletben[6]
külön megemlített olyan harmadik országbeli személykategóriák esetében, mint
például az államfők, a határ mentén ingázó munkavállalók, valamint a határ
mentén élők.
A külső határokon átkelő személyek
mindössze nagyon csekély kisebbsége élvezheti a fenti kivételeket:
megközelítőleg két millió személy, amely a teljes utasforgalom 0,2%-át
teszi ki. Ez a szám várhatóan nagyjából állandó marad, a kishatárforgalmi
rendszerek fokozottabb alkalmazása miatti csekély növekedéstől eltekintve.
2010 végéig a tagállamok 110 000 kishatárforgalmi engedélyt bocsátottak
ki.
A schengeni határellenőrzési kódex
követelményeinek teljesítése érdekében a határőrnek meg kell állapítania,
hogy a harmadik országbeli állampolgár minden egyes belépés alkalmával eleget
tesz-e valamennyi uniós belépési követelménynek (az EU-ban tartózkodás célja,
rendelkezik-e elegendő anyagi fedezettel, és szándékában áll-e visszatérni
származási országába). Ez az utas kikérdezésével, valamint az olyan szükséges
dokumentumok ellenőrzésével történik, mint például a szállásfoglalás
visszaigazolása és visszaúti repülő-/komp- vagy vonatjegy. A határőr
a schengeni területen engedélyezett tartózkodást is ellenőrzi, amit
jelenleg az úti okmányban szereplő bélyegzők alapján számítanak ki.
A külső határokon végbemenő
utasforgalom előrejelzett növekedésének figyelembe vételével alternatív
határellenőrzési eljárást kell felkínálni a gyakran utazó harmadik
országbeli állampolgárok számára, ami azt jelenti, hogy az országcentrikus
megközelítésről fokozatosan a személycentrikus megközelítésre térünk át.
A regisztráltutas-program a gyakorlatban a
következőképpen működne a határon: A regisztrált utas számára tokent
bocsátanak ki géppel olvasható kártya formájában, amely egyedi azonosítót
(például a kérelem száma) tartalmaz, amelyet érkezéskor és távozáskor a határon
automatizált kapu segítségével olvasnának le. A kapu leolvasná a tokent, az úti
okmányt (és adott esetben a vízumbélyeg számát), valamint az utasok
ujjlenyomatait, amelyeket összevetnek a központi adatbázisban és egyéb
adatbázisokban – ideértve a vízuminformációs rendszert (VIS) is – a
vízumbirtokosokról tárolt adatokkal. Ha minden ellenőrzés sikeres, az utas
áthaladhat az automatizált kapun. Ha bármi felmerülne, az utast határőr
segíti.
A határátkelés a manuális határellenőrzés
esetében is könnyebbé válna, mivel a határőröknek nem kellene olyan
„további” kérdéseket feltenniük a regisztrált utasnak, mint például úti célja
vagy a szükséges anyagi fedezet megléte.
A rövid ideig tartózkodó harmadik országbeli
állampolgárok külső határokon történő belépését és kilépését
rögzítő határregisztrációs rendszer létrehozása – biometrikus adatokkal
vagy azok nélkül – előfeltétele lenne annak, hogy a fentiek szerint teljes
mértékben automatizálni lehessen a regisztrált utasok határellenőrzését. A
határregisztrációs rendszerrel megszüntethető lenne az úti okmány
schengeni határellenőrzési kódexben előírt lebélyegzésének
kötelezettsége, mivel a kézi bélyegzést a tartózkodás automatikus rögzítése és
számítása váltaná fel. Amint megszűnik a bélyegzési kötelezettség, a
határregisztrációs rendszert kötelező lenne lekérdezni a külső
határokon annak biztosítása érdekében, hogy a harmadik országbeli állampolgár
nem lépte túl a schengeni területen történő tartózkodásának jogszerű
időtartamát. E lekérdezést automatikusan meg lehetne tenni az úti okmányok
vagy ujjlenyomatok géppel olvasható zónájának alkalmazásával.
A regisztráltutas-program a határregisztrációs
rendszerrel együtt jelentősen javítani fogja a határokon végbemenő
utasforgalom igazgatását és ellenőrzését azáltal, hogy megerősíti az
ellenőrzéseket, ugyanakkor felgyorsítja a gyakran utazó, előzetes
ellenőrzésnek alávetett nem uniós személyek határátkelését.
Az e javaslathoz mellékelt pénzügyi kimutatás
a külső megbízott által a határregisztrációs rendszer és
regisztráltutas-program költségeiről készített tanulmányon alapszik.
A fenti megfontolások alapján ennek az európai
parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatnak az a célja, hogy
–
megállapítsa a regisztráltutas-programban való
részvételre vonatkozó eljárásokat és feltételeket,
–
meghatározza a token[7]-központi
adatbázis – mint a regisztrált utasok adatait tároló rendszer – célját,
funkcióit és feladatait, valamint
–
a szabadságon, a biztonságon és a jog
érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési
igazgatását végző ügynökségre[8]
(a továbbiakban: az ügynökség) ruházza a központi adatbázis kifejlesztésének és
üzemeltetési igazgatásának, valamint a token technikai jellemzői
meghatározásának feladatát.
E rendelet a regisztráltutas-program jogi
keretének alapvető aktusát képezi. E jogi keret kiegészítése céljából a
schengeni határellenőrzési kódexet is módosítani kell a harmadik
országbeli állampolgárok határátkelésének megkönnyítése tekintetében; e
módosítást e javaslattal párhuzamosan terjesztjük elő. Továbbá, a harmadik
országbeli állampolgárok belépését és kilépését rögzítő határregisztrációs
rendszerre irányuló javaslatot ugyancsak e javaslattal egyidejűleg
terjesztjük elő.
·      Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen
Az Európai Parlament és a Tanács 562/2006/EK
rendelete a személyek határátlépésére irányadó szabályok közösségi kódexének
(Schengeni határ-ellenőrzési kódex) létrehozásáról.
Az Európai Parlament és a Tanács 1931/2006/EK
rendelete a tagállamok külső szárazföldi határain való kishatárforgalom
szabályainak meghatározásáról, valamint a schengeni egyezmény rendelkezéseinek
módosításáról.
Az Európai Parlament és a Tanács 767/2008/EK
rendelete a vízuminformációs rendszerről (VIS) és a rövid távú
tartózkodásra jogosító vízumokra vonatkozó adatok tagállamok közötti
cseréjéről (VIS-rendelet).
Az Európai Parlament és a Tanács 810/2009/EK
rendelete a Közösségi Vízumkódex létrehozásáról
Az Európai Parlament és a Tanács 1077/2011/EU
rendelete a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség
nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai
ügynökség létrehozásáról
2.           KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT
·      Konzultáció az érdekeltekkel
Az érdekelt felekkel folytatott konzultációt a
javaslathoz kapcsolódó hatásvizsgálat tartalmazza.
·      Hatásvizsgálat
Az első hatásvizsgálat 2008-ban[9] készült, amikor a Bizottság e
kérdésben közleményt készített, a másodikat pedig 2013-ben[10] fejezték be. Az első a
szakpolitikai opciókat és legvalószínűbb hatásaikat elemezte, és
megállapította, hogy regisztráltutas-programot kell létrehozni a harmadik
országbeli állampolgárok számára.
Konzultációt és előzetes átvilágítást követően
az utóbbi hatásvizsgálat kulcsfontosságú végrehajtási lehetőségeket
elemzett.
Az opciók és alopciók elemzése után a
külső határokon végbemenő – az uniós biztonság szintjének csökkentése
nélküli – zökkenőmentes utasforgalom legkivitelezhetőbb opciójának az
tűnt, hogy részvételi díjon alapuló regisztráltutas-programot hozzunk
létre az előzetes ellenőrzésnek alávetett és előzetesen
átvizsgált, gyakran utazó harmadik országbeli állampolgárok számára, akiknek az
adatait (biometrikus adatok, alfanumerikus adatok és egyedi azonosító szám) egy
központi adatbázisban tárolnánk, az egyedi azonosítót (kérelem száma) pedig egy
tokenben. Ez az opció minimálisra csökkenti a személyes adatok felhasználását
az EU számítógépes rendszerében, mivel a határőrök az ellenőrzési
ponton való ellenőrzéskor nem kérdeznek le személyes adatokat, ugyanakkor
el lehet kerülni a pusztán tokeneket alkalmazó rendszerrel járó főbb
biztonsági problémákat. Az előnyben részesített szakpolitikai opció
megfelelő adatvédelmi rendelkezéseinek biztosításához ugyanazokat az
adatvédelmi rendelkezéseket kellene alkalmazni, mint a VIS-hez, továbbá fenn
kell tartani a status quo-t, ideértve az információk maximum öt évig tartó
őrzését. A központi adatbázisban tárolt személyes adatok (a kérelmekben
szereplő biometrikus és alfanumerikus adatok) csak addig
őrizhetők meg, amíg az a regisztráltutas-program céljai érdekében
szükséges. Helyénvaló az adatokat maximum öt évig tárolni annak érdekében, hogy
a későbbi regisztráltutas-program kérelmek és a regisztráltutas-programban
való részvétel meghosszabbítása iránti kérelmek elbírálásakor figyelembe
lehessen venni a korábbi kérelmekkel kapcsolatos adatokat, szem előtt
tartva az adatbázisban tárolt (59 hónap) ujjlenyomatok újrahasználását is. Továbbá,
az ötéves adatmegőrzési időszak lehetővé tenné, hogy öt éven
keresztül új kérelem benyújtása nélkül biztosítsanak részvételt a
regisztráltutas-programban. Először egy évre kell részvételt biztosítani a
regisztráltutas-programban. A részvétel két
évvel, majd további két évvel meghosszabbítható új kérelem nélkül. Új kérelmet az öt év érvényesség lejárta után
kellene benyújtani a részvétel meghosszabbítására. Ez összhangban lenne a
többszörös belépésre jogosító vízumok (maximum öt évre történő) kiadásával
azon utazók számára, akiknek az adatait a VIS-ben öt éven át tárolják.
A központi adatbázisban négy ujjlenyomatot
kell tárolni annak biztosítására, hogy a regisztrált utast a külső
határátkelőhelyen pontosan ellenőrizhessék. A négy ujj
ujjlenyomat-adatainak tárolása garantálja, hogy minden körülmény között
elegendő adat álljon rendelkezésre, ugyanakkor ésszerű szinten tartja
az adatmennyiséget. Mindössze egy vagy két ujjlenyomat tárolása problémát
okozhat az utazóknak és a külső határokon működő hatóságoknak,
mivel az ujjlenyomatok elmosódhatnak, torzulhatnak vagy töredezettek lehetnek. Ez
különösen fontos a regisztráltutas-program szempontjából, mivel a részvételt öt
évre lehet megadni, és ugyanazon ujjlenyomatokat (59 hónapon át) újból
felhasználhatják, amennyiben a regisztrált utas új kérelmet nyújt be.
A határőrök csak akkor férhetnének hozzá
a központi adatbázisban tárolt adatokhoz, amikor kérelmet bírálnak el, a
regisztráltutas-programban való részvételt vonnak vissza vagy hosszabbítanak
meg, amikor egy tokent elveszítenek vagy ellopnak, vagy bármilyen probléma
merül fel a regisztrált utasok határátkelésének megkönnyítése körül. A
határellenőrzéskor a határőr csak arról kapna értesítést, hogy a
központi adatbázisban van-e találat. Ezért az előnyben részesített
szakpolitikai opció arányos egyensúlyt biztosít a biztonság, a határátlépés
megkönnyítése és az adatvédelem között.
A regisztráltutas-programban való
egyszerű részvétel biztosítása céljából a harmadik országbeli
állampolgárok számára lehetővé kell tenni, hogy regisztráltutas-program
iránti kérelmüket bármely tagállam konzulátusán vagy bármely külső
határátkelőhelyen benyújtsák. Ez garantálná, hogy a programban nagy
számban vegyenek részt, így segítene a tagállamoknak a külső
határátkelőhelyeiken végbemenő utasforgalom kezelésében. A kérelmeket
a többszöri belépésre jogosító vízumok kiadására vonatkozókkal azonos
kritériumok alapján kell elbírálni. Az uniós polgárok családtagjai által
benyújtott kérelmeket azonban ugyanazon kritériumok alapján kell elbírálni,
mint beutazóvízum iránti kérelmüket. A tagállamok dönthetnek arról, hogy
kívánnak-e automatizált határellenőrzést alkalmazni és telepíteni
külső határátkelőhelyeiken. Egyértelmű, hogy a regisztrált
utasok határátkelésének megkönnyítése szempontjából az lenne a leghatásosabb,
ha a többszöri belépésre jogosító vízumokra vonatkozókkal azonos vizsgálati
kritériumokat összekapcsolnák a teljes mértékben automatizált
határellenőrzéssel. Továbbá ez egyidejűleg biztosítana magas fokú
biztonságot, valamint az alapvető jogok tiszteletben tartását. Ez egyben a
legkevésbé költséges megközelítés is, figyelembe véve a szigorúbb vizsgálati
eljárással és a félig automatizált határellenőrzéssel járó költségeket. A
teljes automatizálás költséghatékony eszköz lehetne különösen a legforgalmasabb
határátkelőhelyeken, ahol már manapság is kapacitásproblémával és sorokkal
kell számolni. Ugyanakkor minden tagállamnak fel kellene mérnie minden egyes
határátkelőhely esetében, hogy az automatizált határellenőrzés
hozzáadott értéket képviselne-e a határátkelőhely átbocsátó képessége
tekintetében, és így csökkentené-e az utasok határátkelési idejét,
szabadítana-e fel humán erőforrásokat, valamint eszközt biztosítana-e a
tagállamok számára a növekvő utasforgalom igazgatásához. Automatizált
határellenőrzési létesítmények alkalmazásától függetlenül a határátkelés
valamennyi külső határátkelőhelyen meg kell könnyíteni a
regisztráltutas-programban részt vevő harmadik országbeli állampolgárok
számára. A kérelmezők megbízható ellenőrzésének biztosítása érdekében
a biometrikus adatokat (ujjlenyomatokat) fel kell dolgozni a központi
adatbázisban, és ellenőrizni kell a külső határátkelőhelyeken[11].
A Hatásvizsgálati Testület áttekintette a
hatásvizsgálati értékelést, és 2012. március 14-én kibocsátotta véleményét. A
javításra vonatkozó ajánlásokat beépítették a jelentés végleges változatába. Különösen
az alábbi változtatásokat említhetjük meg: az alapforgatókönyv
körvonalazottabbá és egyértelműbbé vált; a problémameghatározást
kiterjesztették, többek között a más nagyméretű IT-rendszerek fejlesztéséből,
valamint a tagállamokban és nem EU-tagállamokban alkalmazott automatizált
határellenőrzésekből és nemzeti regisztráltutas-programokból levont
tanulságok alapján; javították a mellékletekre és a 2008-as hatásvizsgálatra
mutató linkeket; a jelentésben a lehető legnagyobb mértékben
megjelenítették az érdekelt felek nézeteit annak figyelembe vételével, hogy az
érdekelt felek véleményei eléggé általánosak voltak; részletesebben ismertették
a költségek számítási módját, valamint szigorúbban jelentették a különböző
érdekelt felek várható költségeit és hasznait; egyértelművé tették a
határőröknek az utasforgalom várt megnövekedésének figyelembe vételével
történő áthelyezését; végül pedig egyértelmű áttekintést illesztettek
be az európai adatvédelmi biztos véleményéről.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
·      A javasolt intézkedések összefoglalása
A regisztráltutas-program célját és funkcióit
– ideértve a token-központi adatbázist is – és azok feladatait meg kell
határozni. Továbbá, a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén
alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását
végző ügynökséget meg kell bízni a központi adatbázis kifejlesztésével,
létrehozásával és üzemeltetési igazgatásával, valamint a token technikai
jellemzőinek meghatározásával az ügymeneti követelmények előzetes
meghatározása alapján. Meg kell állapítani a regisztráltutas-programban való
részvételi iránti kérelmekre és a regisztrált utasok adatainak tárolására
vonatkozó eljárásokat és feltételeket. Egy különálló bizottsági szolgálati
munkadokumentum cikkenként részletesen ismerteti a javaslatot.
·      Jogalap
E rendelet jogalapja az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 74. cikke, 77. cikke (2)
bekezdésének b) pontja, és 77. cikke (2) bekezdésének d) pontja. A 77. cikk (2)
bekezdésének b) és d) pontja biztosítja a megfelelő jogalapot a tagállamok
külső határainak átlépéséről szóló intézkedések további
meghatározásához, valamint az ilyen határokon végzett
személyellenőrzésekkor a tagállamok által követendő előírások és
eljárások kidolgozásához. A 74. cikk biztosítja a megfelelő jogalapot a
regisztráltutas-program létrehozásához és fenntartásához, valamint a tagállamok
közötti információcserét érintő eljárásokhoz, együttműködést
biztosítva a tagállamok illetékes hatóságai, illetve az említett hatóságok és a
Bizottság között a Szerződés V. címe alá tartozó területeken.
·      A szubszidiaritás elve
Az Európai Unió működéséről szóló
szerződés 74. cikke, 77. cikke (2) bekezdésének b) pontja és 77. cikke (2)
bekezdésének d) pontja alapján az Unió intézkedéseket fogadhat el a személyek
ellenőrzésével és a tagállamok külső határain való átkelés hatékony
ellenőrzésével kapcsolatban. A tagállamok külső határain való
átkelésről szóló hatályos uniós rendelkezéseket módosítani kell abból a
célból, hogy figyelembe vegyék a növekvő utasforgalmat, valamint az új
technológia kínálta lehetőségeket. Közös rendszerre van szükség ahhoz,
hogy összehangolt szabályokat állapítsunk meg a regisztrált utasok
megkönnyített határátkeléséről ahhoz, hogy a könnyítés valamennyi
schengeni határátkelőhelyre vonatkozzon külön vizsgálat és a biztonság
csorbulása nélkül.
Ennélfogva a javaslat célkitűzését az
egyes tagállamok nem képesek kielégítően megvalósítani.
·      Az arányosság elve
Az Európai Unióról szóló szerződés 5.
cikke kimondja, hogy az Unió intézkedései nem léphetik túl az e Szerződés
célkitűzéseinek eléréséhez szükséges mértéket. Az ehhez az uniós
fellépéshez választott jogszabályi formának lehetővé kell tennie, hogy a
javaslat elérje célkitűzését, és azt a lehető leghatékonyabban
lehessen végrehajtani. A javasolt kezdeményezés a schengeni vívmányok
továbbfejlesztését jelenti annak biztosítása érdekében, hogy a külső
határokon minden tagállam ugyanúgy alkalmazza a közös szabályokat. A javaslat
ezért megfelel az arányosság elvének.
·      A jogi aktus típusának megválasztása
Javasolt aktus: rendelet.
Más jogi aktus nem felelne meg a
következők miatt:
E javaslat a külső határokon végzett
határellenőrzésre vonatkozó szabályokat határoz meg, amelyek minden
tagállamban azonosak. Következésképpen jogi aktusként csupán rendeletet
választhatunk.
·      Alapjogok
A javasolt rendelet hatással lehet az
alapvető jogokra, főleg a személyes adatok védelméhez való jogra (az
EU Alapjogi Chartájának 8. cikke), valamint a hatékony jogorvoslathoz való
jogra (a Charta 47. cikk).
A javaslat biztosítékokat tartalmaz, különösen
a 15. és 16. cikk alapján, olyan esetekre vonatkozóan, amikor visszautasítják
vagy visszavonják a regisztráltutas-programban való részvételt. E biztosítékok
rendelkeznek a hatékony jogorvoslathoz való jogról, valamint a 48. és 49. cikk
alapján a rendelet céljából felhasznált adatok tekintetében a tájékoztatáshoz,
hozzáféréshez, javításhoz vagy törléshez való jogról, amelyek ugyancsak
magukban foglalják az 51. cikk szerinti hatékony jogorvoslathoz való jogot.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A Bizottság következő többéves pénzügyi
keretre irányuló javaslata 4,6 milliárd EUR összeget tartalmaz a Belső
Biztonsági Alapra a 2014–2020 közötti időszakra. A javaslatban indikatív
összegként 1,1 milliárd EUR-t különítünk el a határregisztrációs rendszer és a
regisztráltutas-program fejlesztésére, azzal a feltételezéssel, hogy az
első fejlesztési költségek csak 2015-ben jelentkeznének[12].
E pénzügyi támogatás nem csak a központi
alkotóelemek költségeit (uniós szinten, fejlesztési és működési költségek
egyaránt) fedezné a többéves pénzügyi keret teljes időtartama alatt, hanem
e két rendszer nemzeti, tagállami alkotóelemeinek fejlesztési költségeit is, a
rendelkezésre álló erőforrások erejéig. A nemzeti fejlesztési költségek
pénzügyi támogatása biztosítaná, hogy a nemzeti szinten fennálló nehéz
gazdasági körülmények ne akadályozzák vagy késleltessék a projekteket. Ez
magában foglal 145 millió EUR-t az IT-rendszerek tárhelyével, a végfelhasználói
felszerelés befogadási helyével, valamint az operátorok irodahelyével kapcsolatos,
nemzeti szinten felmerülő költségekre. Magában foglal továbbá 341 millió
EUR-t a karbantartással, valamint a hardver- és szoftverlicenszekkel
kapcsolatos, nemzeti szinten felmerülő költségekre.
Amint működésképessé válnak az új
rendszerek, a tagállamokban jelentkező jövőbeni működési
költségeket nemzeti programokkal lehetne támogatni. Javasoljuk, hogy a
tagállamok használhassák fel a nemzeti programok alapján nyújtott allokációk 50%-át
az Unió külső határain keresztül érkező migrációs áramlatok
igazgatását szolgáló IT-rendszerek üzemeltetési költségeinek támogatására. E
költségek magukban foglalhatják a VIS, a SIS és az adott időszakban
létrehozott új rendszerek üzemeltetési költségeit, személyzeti költségeket,
szolgáltatási költségeket, biztonságos helyszínek bérlését, stb. Így a
jövőbeni eszköz adott esetben biztosítaná a finanszírozás folyamatosságát.
Az automatizálás költségei nagyban függnének a
létrehozandó automatizált kapuk számától.
5.           KIEGÉSZÍTŐ INFORMÁCIÓK
·      Részvétel
Ez a javaslat a schengeni vívmányokra épül, és
a külső határok átlépését érinti. Tehát az alábbi következményeket kell
figyelembe venni a különböző társult országokkal létrejött
jegyzőkönyvekkel és megállapodásokkal kapcsolatosan:
Dánia:
Az Európai Unióról szóló szerződéshez
(EUSZ) és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUMSZ)
csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke
értelmében Dánia nem vesz részt az EUMSZ harmadik részének V. címe szerinti
intézkedések Tanács általi elfogadásában.
Mivel e rendelet a schengeni vívmányokon alapul,
Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének megfelelően az e
rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat hónapon belül dönt
arról, hogy azt nemzeti jogában végrehajtja-e.
Az Egyesült Királyság és Írország:
Az Európai Unió keretébe beillesztett schengeni
vívmányokról szóló jegyzőkönyv 4. és 5. cikke, a Nagy-Britannia és
Észak-Írország Egyesült Királyságának kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK
tanácsi határozat, valamint az Írországnak a schengeni vívmányok egyes
rendelkezései alkalmazásában való részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002.
február 28-i 2002/192/EK tanácsi határozat szerint az Egyesült Királyság és
Írország nem vesz részt a rendelet elfogadásában, így az rájuk nézve nem
kötelező, és nem alkalmazható.
Izland és Norvégia:
A Tanács, valamint az Izlandi Köztársaság és a
Norvég Királyság között, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására,
alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodásban
meghatározott eljárások alkalmazandók, mivel e javaslat a schengeni vívmányokon
alapul az e megállapodás A. mellékletében[13]
meghatározottak szerint.
Svájc:
E rendelet az Európai Unió, az Európai
Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a Svájci
Államszövetségnek a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és
fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás[14]
értelmében a schengeni vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi.
Liechtenstein:
Ez a rendelet az Európai Unió, az Európai
Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség közötti, a
Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai Közösség és a Svájci
Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a schengeni vívmányok
végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról szóló
megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv[15] értelmében a schengeni
vívmányok rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi.
Ciprus:
E rendelet a 2003. évi csatlakozási okmány 3.
cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerint a schengeni vívmányok
rendelkezésein alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi
aktusnak minősül.
Bulgária és Románia:
E rendelet a 2005. évi csatlakozási okmány 4.
cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerint a schengeni vívmányok
rendelkezésein alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi
aktusnak minősül.
2013/0059 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
RENDELETE
a regisztráltutas-program létrehozásáról
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 74. cikkére
és 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjára,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[16],
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamenteknek való továbbítását követően,
tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális
Bizottság véleményére[17],
tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[18],
az európai adatvédelmi biztossal folytatott
konzultációt követően,
a rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
A határellenőrzéseknek magas szintű
biztonságot kell biztosítaniuk, ugyanakkor a lehető legnagyobb mértékben
korlátozniuk kell a várakozási időt. A külső határokon egyre
növekvő utasforgalom is szerepet játszik abban, hogy új megoldásokat kell
találni e célkitűzések elérése érdekében. A határellenőrzések nagyobb
differenciálásának köszönhetően a tagállamok egyszerűsített
ellenőrzéseket alkalmazhatnak az alacsony kockázatúnak értékelt harmadik
országbeli állampolgárokra.
(2)
Az uniós polgárok automatizált határellenőrzés
vehetnek igénybe, amelyek hatékonynak bizonyultak a határellenőrzések
felgyorsításában. Használatukat harmadik országbeli állampolgárok számára is
lehetővé kell tenni a várakozási idő korlátozása, ugyanakkor magas
szintű biztonság biztosítása érdekében.
(3)
A Bizottság „Az Európai Unió határigazgatása terén
teendő újabb lépések előkészítéséről” című, 2008. február 13-közleménye[19] az európai integrált
határigazgatási stratégia részeként felvázolta, hogy a gyakran utazó harmadik
országbeli állampolgárok számára létre kell hozni a regisztráltutas-programot,
a külső határokon való átkelés megkönnyítése érdekében pedig automatizált
határellenőrzési létesítményeket kell bevezetni.
(4)
A 2008. június 19–20-i Európai Tanács hangsúlyozta
annak fontosságát, hogy folytatni kell az EU integrált határigazgatási
stratégiájának kidolgozásával kapcsolatos munkát, a külső határok
igazgatásának javítását célzó korszerű technológiák hatékonyabb
alkalmazását is ideértve.
(5)
„A szabadság a biztonság és a jog érvényesülésén
alapuló térség a polgárok szolgálatában” című 2009. június 10-i bizottsági
közlemény[20]
hangsúlyozta, hogy az Unióba történő zökkenőmentes beutazás
biztosítása érdekében létre kell hozni a regisztráltutas-programot.
(6)
Az Európai Tanács 2011. június 23–24-i ülésén
szorgalmazta, hogy gyorsan előre kell vinni az „intelligens határokkal”
kapcsolatos munkát. A felhívás első megválaszolásaként a Bizottság 2011.
október 25-én közleményt tett közzé „Intelligens határellenőrzés –
választási lehetőségek és a követendő út” címmel.
(7)
A regisztráltutas-program céljául azt kell
kitűzni, hogy megkönnyítse az Unió külső határain történő
átkelést a gyakran utazó, előzetes vizsgálatnak és ellenőrzésnek
alávetett harmadik országbeli polgárok számára.
(8)
A regisztráltutas-programról szóló rendelkezéseknek
valamennyi tagállamban azonosnak kell lenniük ahhoz, hogy a regisztrált utas a
tagállamok valamennyi külső határátkelőhelyén – az egyes tagállamok
által végzett külön előzetes vizsgálat és előzetes ellenőrzés
nélkül – könnyített határellenőrzést élvezhessen.
(9)
Meg kell határozni a regisztráltutas-program
céljait és műszaki felépítését, meg kell állapítani a működésére és
felhasználására vonatkozó szabályokat, valamint meg kell határozni a rendszerre
vonatkozó felelősségi köröket, a rendszerbe felveendő adatkategóriákat,
az adatbevitel céljait, bevitelük feltételeit, az adatokhoz való hozzáféréssel
rendelkező hatóságokat, továbbá az adatfeldolgozásra és a személyes adatok
védelmére vonatkozó további szabályokat.
(10)
A szabadságon, a biztonságon és a jog
érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési
igazgatását végző európai ügynökség létrehozásáról szóló, 2011. október 25-i
1077/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel[21] létrehozott, a szabadságon, a
biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű
IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség (a
továbbiakban: az ügynökség) lesz felelős a központi adatbázist, a tartalék
központi adatbázist, a minden tagállamban egységes interfészt, a hálózati
belépési pontokat, valamint a központi adatbázis és a hálózati belépési pontok
közötti kommunikációs infrastruktúrát magában foglaló központi rendszer
kifejlesztéséért és üzemeltetési igazgatásáért. Továbbá,
az ügynökség felelős a token technikai jellemzőinek meghatározásáért
a regisztráltutas-program egész Unión belüli interoperábilitásának garantálása
érdekében. A tagállamok felelősek saját
nemzeti rendszereik kifejlesztéséért és üzemeltetési igazgatásáért.
(11)
A központi adatbázist össze kell kötni a tagállamok
nemzeti rendszereivel ahhoz, hogy az illetékes tagállami hatóságok
feldolgozhassák a regisztráltutas-programban való részvétel iránti kérelmekkel
kapcsolatos adatokat.
(12)
A regisztrált utas megbízható ellenőrzésének
biztosítása érdekében a központi adatbázisban tárolni kell a kérelemből
vett egyedi azonosítót (a kérelem száma), biometrikus adatokat (ujjlenyomatok)
és alfanumerikus adatokat, továbbá az egyedi azonosítót tokenben is, a
külső határokon pedig ellenőrizni kell a biometrikus adatokat. Az
alfanumerikus adatokat és ujjlenyomatokat a központi adatbázis külön részeiben
kell tárolni, és nem kapcsolódhatnak össze. Az
alfanumerikus adatokat és az ujjlenyomatokat csak az egyedi azonosítóval lehet
összekapcsolni.
(13)
A regisztráltutas-programban részt venni kívánó
harmadik országbeli állampolgároknak igazolniuk kell gyakori vagy rendszeres
utazásuk szükségességét vagy indokolniuk kell annak szándékát, különösen
foglalkozási okok vagy családi állapotuk miatt: például üzletemberek, a
tagállamokkal és uniós intézményekkel rendszeres hivatalos kapcsolatot tartó
köztisztviselők, kutatók, civil társadalmi szervezetek olyan
képviselői, akik oktatási, képzési célból, szemináriumokra vagy
konferenciákra utaznak, gazdasági tevékenységekben vesznek részt, uniós polgár
családtagjai, vagy valamely tagállam területén jogszerűen tartózkodó
harmadik országbeli állampolgár családtagjai.
(14)
A többszöri belépésre jogosító vízummal vagy
legalább egy éves „D” vízummal, illetve a valamely tagállam által kiadott
tartózkodási engedéllyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok
számára – általános szabályként – kérésükre lehetővé kell tenni a
regisztráltutas-programban való részvételt.
(15)
Amennyiben a harmadik országbeli állampolgár
többszöri belépésre jogosító vízumot és a regisztráltutas-programban való
részvételt kérelmez, az illetékes hatóságok eldönthetik, hogy mindkét kérelmet
egyidejűleg bírálják-e el és azok tárgyában egyidejűleg hoznak-e
határozatot ugyanazon meghallgatás és ugyanazon igazoló dokumentumok alapján.
(16)
Az uniós polgárok családtagjai számára általános
szabályként lehetővé kell tenni a regisztráltutas-programban való
részvételt. Az uniós polgárok családtagjai
számára akkor is lehetővé kell tenni a regisztráltutas-programban való
részvételt, ha nem az Unió területén tartózkodnak, azonban gyakran utaznak valamely
tagállam területére, hogy elkísérjék az érintett uniós polgárt vagy
csatlakozzanak hozzá. A külső határok átlépésekor uniós polgárok
családtagjain végzett ellenőrzéseket az Unió polgárainak és
családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és
tartózkodáshoz való jogáról szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai
parlamenti és tanácsi irányelvvel[22]
összhangban kell végezni.
(17)
Az uniós polgárok családtagjai által benyújtott
kérelmek elbírálására ugyanazon kritériumokat kell alkalmazni, mint az uniós
polgárok családtagjai által benyújtott vízumkérelmek elbírálására. Ez
összhangban van a hatályos határigazgatási politikával.
(18)
Meg kell határozni a tagállamok azon illetékes
hatóságait, amelyek kellően felhatalmazott személyzete hozzáférési
jogosultsággal rendelkezik a regisztráltutas-program meghatározott céljaihoz
szükséges adatok beviteléhez, módosításához, lekérdezéséhez, illetve az azokban
történő kereséshez e rendelettel összhangban, a feladatai elvégzéséhez
szükséges mértékben.
(19)
A regisztráltutas-program központi adatbázisban
tárolt adatai feldolgozásának a kitűzött célokkal arányosnak és az
illetékes hatóságok feladatainak elvégzéséhez szükséges mértékűnek kell
lennie. A regisztráltutas-program
használatakor az illetékes hatóságoknak biztosítaniuk kell azon személyek
emberi méltóságának és sérthetetlenségének tiszteletben tartását, akiknek
adatait lekérik, továbbá e személyek nem különböztethetők meg nemi
hovatartozás, faji vagy etnikai származás, vallás vagy meggyőződés,
fogyatékosság, életkor vagy szexuális irányultság alapján.
(20)
Készenléti terveket kell biztosítani, és e terveket
egyértelművé kell tenni az utazók, légitársaságok/légi fuvarozók és a
határátkelőhelyen működő valamennyi hatóság számára. Ha például egy regisztrált utas bármilyen okból nem
tudja igénybe venni az automatizált határellenőrzés, és a manuális
határellenőrzéshez irányítják át, kellő figyelmet kell fordítani
arra, hogy az ebből fakadó eljárások teljes mértékben tiszteletben tartsák
az alapvető jogokat.
(21)
A központi adatbázisban tárolt (biometrikus és
alfanumerikus) személyes adatok csak addig őrizhetők meg, amíg az a
regisztráltutas-program céljaihoz szükséges. Helyénvaló
az adatokat maximum öt évig tárolni annak érdekében, hogy a későbbi
regisztráltutas-program kérelmek elbírálásakor figyelembe lehessen venni a
korábbi kérelmekkel kapcsolatos alfanumerikus adatokat, figyelembe véve az
adatbázisban (59 hónapig) tárolt ujjlenyomatok újbóli felhasználását is. Ennél rövidebb időszak nem elegendő e
célok eléréséhez. Az adatokat az ötéves
időszak elteltével törölni kell, kivéve, ha azok korábbi törlése indokolt. A regisztráltutas-programban való részvétel
legfeljebb öt évig érvényes.
(22)
A későbbi kérelmekkel kapcsolatos eljárás
megkönnyítése érdekében lehetővé kell tenni, hogy az ujjlenyomatokat a
központi adatbázisban történő első rögzítéstől számított 59
hónapon belül át lehessen másolni. Ezen
időszak lejártát követően az ujjlenyomatokat újra fel kell venni.
(23)
A kérelmezési eljárás megkönnyítése érdekében
lehetővé kell tenni, hogy a kérelmező a regisztráltutas-programban
való részvétel iránti kérelmét bármely tagállam konzulátusán vagy bármely
külső határátkelőhelyen benyújtsa. A közös igénylőlap valamint
közös jogosultsági szabályok és kritériumok alapján bármely tagállamnak
képesnek kell lennie a kérelem elbírálására, és az azzal kapcsolatos
határozathozatalra. Általános szabályként
meghallgatást kell tartani.
(24)
A biometrikus adatok központi adatbázisba
történő rögzítése miatt a kérelmező személyes megjelenését – legalább
az első kérelemnél – alapkövetelménnyé kell tenni a
regisztráltutas-programban való részvétel iránti kérelmek elbírálásához, és az
azzal kapcsolatos határozatok meghozatalához.
(25)
Az automatizált határellenőrzési eljárás során
a személyazonosság külső határokon történő ellenőrzését a
központi adatbázisban tárolt biometrikus adatokkal összevetve kell végezni. Az ellenőrzés csak akkor lehetséges, ha a
tokent és az ujjlenyomatokat egyidejűleg ténylegesen bemutatják. Az automatizált és manuális határellenőrzési
eljárás során a megadott részvétel ellenőrzését a központi adatbázisban
tárolt alfanumerikus adatokkal összevetve kell végezni a tokenek határokon
történő tényleges felmutatásával. A
személyazonosság és a megadott részvétel ellenőrzésének mindössze a
találatra vagy annak hiányára vonatkozó eredményt kell adni az ellenőrzési
ponton határellenőrzést végző határőrök számára.
(26)
A rendelet nyomon követésére és értékelésére
megfelelő intézkedéseket kell megállapítani. E
rendelet alkalmazásának eredményes figyelemmel kísérése rendszeres értékelést
követel.
(27)
A statisztikai adatok fontos eszközei a
határellenőrzési eljárások figyelemmel kísérésének, valamint hatékony irányítási
eszközként is szolgálhatnak. Ezért az ilyen
adatokat rendszeresen és közös formátumban kell összeállítani.
(28)
A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az
egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995.
október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv[23] alkalmazandó a személyes
adatok tagállamok által e rendelet alkalmazásában történő feldolgozására. Egyes pontokat ugyanakkor a személyes adatok
feldolgozásának jogszerűsége, az adatfeldolgozás felelőssége, az adatalanyok
jogainak biztosítása és az adatvédelem felügyelete tekintetében részletesebben
meg kell határozni.
(29)
A személyes adatok közösségi intézmények és szervek
által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről,
valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK
európai parlamenti és tanácsi rendeletet[24]
kell alkalmazni az uniós intézmények vagy szervek által a token-központi
adatbázis üzemeltetési igazgatásának felelőseként rájuk háruló feladatok
ellátása során végzett tevékenységekre. Egyes
pontokat ugyanakkor a személyes adatok feldolgozásának jogszerűsége, az
adatfeldolgozás felelőssége és az adatvédelem felügyelete tekintetében
részletesebben meg kell határozni.
(30)
A 95/46/EK irányelv 28. cikkével összhangban
létrehozott felügyelő hatóságoknak felügyelniük kell a személyes adatok
tagállamok általi feldolgozásának jogszerűségét, a 45/2001/EK rendeletben
meghatározott európai adatvédelmi biztosnak pedig felügyelnie kell az uniós
közösségi intézményeknek és szerveknek a személyes adatok feldolgozásához
kapcsolódó intézkedéseit, figyelembe véve az uniós intézményeknek és szerveknek
magukkal az adatokkal kapcsolatos korlátozott feladatait.
(31)
Az Európai Adatvédelmi Biztosnak és a
felügyelő hatóságoknak aktívan együtt kell működniük a
regisztráltutas-program koordinált felügyeletének biztosítása érdekében.
(32)
A tagállamoknak szankciókat kell megállapítaniuk e
rendelet rendelkezéseinek megsértése esetére, és ezek végrehajtását
biztosítaniuk kell.
(33)
E rendelet egységes feltételek mellett történő
végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel
kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a
Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami
ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek
megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai
parlamenti és tanácsi rendeletnek[25]
megfelelően kell gyakorolni.
(34)
A mellékletek technikai módosításainak az 58.
cikkel összhangban történő elfogadása érdekében a Bizottságot fel kell
ruházni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke
szerinti, jogi aktusok elfogadására irányuló hatáskörrel. Különösen fontos, hogy a Bizottság
előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten –
megfelelő konzultációkat folytasson. A
felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a
Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament
és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és
megfelelő továbbításáról.
(35)
E rendelet tiszteletben tartja a különösen az
Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert alapvető jogokat és elveket,
nevezetesen a személyes adatok védelmét (8. cikk) és a hatékony jogorvoslathoz
való jogot (51. cikk), és az említett jogokkal és elvekkel összhangban kell
alkalmazni.
(36)
Mivel a közös regisztráltutas-program létrehozását,
valamint a regisztrált utasokkal kapcsolatos adatok tárolására vonatkozó közös
kötelezettségeket, feltételeket és eljárásokat a tagállamok önmagukban nem
képesek kielégítően megvalósítani, és ezért az az intézkedés
nagyságrendjéből adódóan uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió az
Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében megállapított szubszidiaritás
elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az
említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően a rendelet nem
lépi túl az említett cél eléréséhez szükséges mértéket,
(37)
Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az
Európai Unió működéséről szóló szerződéshez csatolt, Dánia
helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikke értelmében Dánia nem
vesz részt ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező
és nem alkalmazandó. Mivel ez a rendelet a
schengeni vívmányokon alapul, Dánia az említett jegyzőkönyv 4. cikkének
megfelelően az e rendeletről szóló tanácsi döntést követő hat
hónapos időszakon belül határoz arról, hogy azt nemzeti jogában
végrehajtja-e.
(38)
Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon
rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában az Egyesült
Királyság, a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának a
schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való részvételére
vonatkozó kéréséről szóló, 2000. május 29-i 2000/365/EK tanácsi
határozattal[26]
összhangban nem vesz részt. Ennélfogva az Egyesült Királyság nem vesz részt
ennek a rendeletnek az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem
alkalmazandó.
(39)
Ez a rendelet a schengeni vívmányok azon
rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek alkalmazásában Írország, az
Írországnak a schengeni vívmányok egyes rendelkezéseinek alkalmazásában való
részvételére vonatkozó kéréséről szóló, 2002. február 28-i 2002/192/EK
tanácsi határozattal[27]
összhangban nem vesz részt; Ennélfogva
Írország nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve nem
kötelező és nem alkalmazandó
(40)
Izland és Norvégia tekintetében ez a rendelet az
Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság
között, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és
fejlesztésére irányuló társulásáról szóló megállapodás[28] értelmében a schengeni
vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését képezi, amelyek az említett
megállapodás alkalmazását szolgáló egyes szabályokról szóló, 1999. május 17-i 1999/437/EK
tanácsi határozat[29]
1. cikkének A. pontja által említett területhez tartoznak.
(41)
Svájc tekintetében e rendelet az Európai Unió, az
Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek
a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló
társulásáról kötött megállapodás[30] értelmében
a schengeni vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek
az 1999/437/EK tanácsi határozatnak a 2008/146/EK tanácsi határozat[31] 3. cikkével összefüggésben
értelmezett 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak.
(42)
Liechtenstein tekintetében ez a rendelet az Európai
Unió, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini
Hercegség közötti, a Liechtensteini Hercegségnek az Európai Unió, az Európai
Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a Svájci Államszövetségnek a
schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló
társulásáról szóló megállapodáshoz való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv[32] értelmében a schengeni
vívmányok azon rendelkezéseinek továbbfejlesztését jelenti, amelyek az 1999.
május 17-i 1999/437/EK tanácsi határozatnak a 2011/350/EU tanácsi határozat[33] 3. cikkével összefüggésben
értelmezett 1. cikkének A. pontjában említett területhez tartoznak.
(43)
Ciprus tekintetében ez a rendelet a 2003-as
csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni
vívmányokon alapuló, illetve azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus.
(44)
Ez a rendelet a 2005-ös csatlakozási okmány 4.
cikkének (2) bekezdése értelmében a schengeni vívmányokon alapuló, illetve
azokkal egyéb módon összefüggő jogi aktus.
(45)
Mivel a regisztrált utasokon a schengeni
vívmányokat teljes körűen végrehajtó fenti tagállamok elvégezték az összes
szükséges ellenőrzést és előzetes vizsgálatot, és nem jelentenek
veszélyt Bulgáriára, Romániára és Ciprusra nézve, utóbbi tagállamok egyoldalúan
elismerhetik a regisztrált utasok regisztráltutas-programbeli tagságát, hogy
azok külső határaikon könnyített határellenőrzésben részesülhessenek.
ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:
I.
FEJEZET
Általános
rendelkezések
1. cikk
Tárgy
E rendelet megállapítja a
regisztráltutas-programban való részvételre vonatkozó feltételeket és
eljárásokat, valamint meghatározza a regisztráltutas-programon belül a
regisztrált utasok adatainak tárolórendszereként szolgáló token-központi
adatbázis célját, funkcióit és felelősségeit.
2.
cikk
A
regisztáltutas-program felépítése
(1)
A regisztráltutas-program a regisztrált utasok
adatainak tárolását szolgáló olyan rendszeren alapul, amely egyrészt az egyéni
utasoknál tárolt tokenekből, másrészt egy központi adatbázisból áll, mely
utóbbi a regisztráltutas-program adatainak központi fizikai tárhelye, a
továbbiakban együttesen: token-központi adatbázis.
(2)
A token-központi adatbázis technikai felépítését
részletesebben a 21. cikk határozza meg.
(3)
A szabadságon, a biztonságon és a jog
érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési
igazgatását végző ügynökséget (a továbbiakban: az ügynökség) bízzák meg a
központi adatbázis, minden egyes tagállam egységes interfésze, a hálózati
belépési pontok, valamint a központi adatbázis és a hálózati belépési pontok
közötti kommunikációs infrastruktúra kifejlesztésének és üzemeltetési igazgatásának
feladatával. Az ügynökség felelős továbbá a token technikai
jellemzőinek meghatározásáért.
3. cikk
Fogalommeghatározások
E rendelet alkalmazásában a következő
fogalommeghatározások alkalmazandók:
1.      „regisztráltutas-program”: olyan program,
amely lehetővé teszi az előzetes utasvizsgálatnak alávetett és a
regisztráltutas-programban való részvételre engedélyezett harmadik országbeli
állampolgároknak, hogy az Unió külső határain könnyített
határellenőrzésben részesülhessenek;
2.      „regisztrált utas”: olyan harmadik
országbeli állampolgár, aki e rendelettel összhangban részt vehet a
regisztráltutas-programban;
3.      „ügynökség”: az 1077/2011/EU rendelettel
létrehozott, a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség
nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai
ügynökség;
4.      „központi adatbázis”: a
regisztráltutas-program adatainak központi fizikai tárolója;
5.      „token”: a regisztrált utasnak adott
egyedi azonosító tárolására szolgáló eszköz. Az egyedi azonosító összekapcsolja
az utast a központi adatbázisban tárolt adataival;
6.      „üzemeltetési igazgatás”: a
nagyméretű IT-rendszerek működtetéséhez szükséges valamennyi feladat,
ideértve a rendszerek által használt kommunikációs infrastruktúráért való
felelősséget is;
7.      „fejlesztés”: a nagyméretű
IT-rendszerek létrehozásához szükséges valamennyi feladat, ideértve a rendszer
által használt kommunikációs infrastruktúrát is;
8.      „illetékes hatóságok”: a 767/2008/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet[34]
4. cikkének 3. pontja értelmében vett vízum- vagy határőrizeti hatóságok,
valamint az 562/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[35] összhangban a nemzeti jognak
megfelelően a külső határátkelőhelyeken személyellenőrzésre
kijelölt hatóságok;
9.      „harmadik országbeli állampolgár” vagy
„harmadik országbeli utas”: olyan személy, aki a Szerződés 20. cikke
értelmében nem uniós polgár, vagy nem olyan harmadik országbeli állampolgár,
aki egyfelől az Uniós és tagállamai, másfelől az említett harmadik
országok között létrejött megállapodások alapján az uniós polgárokat
megilletővel azonos, szabad mozgáshoz való jogot élvez;
10.    „igénylőlap”: egységes
igénylőlap a regisztráltutas-programban való részvételhez, az 1.
mellékletben megadottak szerint;
11.    „biometrikus adatok”: ujjlenyomatok;
12.    „úti okmány”: útlevél vagy más annak
megfelelő okmány, amely arra jogosítja fel birtokosát, hogy átlépje a
határt, és amely vízummal látható el;
13.    „ellenőrzés”: adatcsoportok
összehasonlítása, amelynek célja a kívánt személyazonosság érvényességének
megállapítása (egy az egyhez megfeleltetés);
14.    „alfanumerikus adatok”:
betűkből, számokból, speciális karakterekből, szóközökből
és központozásból álló adatok.
15.    „nemzeti rendszer”: a hardver, szoftver és
nemzeti kommunikációs infrastruktúra, amely a 23. cikk (2) bekezdésében
meghatározott illetékes hatóságok végfelhasználó berendezéseit összekapcsolja
minden egyes tagállam hálózati belépési pontjával.
16.    „token-központi adatbázis”: a regisztrált
utasokkal kapcsolatos adatok tárolását szolgáló rendszer, amely központi adatbázisból
és tokenből áll.
17.    „felelős tagállam”: az a tagállam,
amelyik rögzítette az adatot a központi adatbázisban;
18.    „közös igénylési központ”: a 810/2009/EK
európai parlamenti és tanácsi rendelet[36]
41. cikkének (2) bekezdésében említett központ;
19.    „felügyelő hatóság”: a 95/46/EK
irányelv 28. cikkével összhangban létrehozott felügyeleti hatóság.
II. fejezet
A regisztráltutas-programban való
részvétel iránti kérelem benyújtására vonatkozó eljárások és feltételek
4.
cikk
A regisztráltutas-programban való részvétel iránti kérelem elbírálására
és az azzal kapcsolatos határozat meghozatalára jogosult hatóságok és
tagállamok
A regisztráltutas-programban való részvétel
iránti kérelem elbírálására és az azzal kapcsolatos határozat meghozatalára
jogosult hatóságok a tagállamok vízum- és határigazgatási hatóságainak kellően
felhatalmazott személyzete.
5. cikk
A kérelem benyújtása
(1)
A harmadik országbeli állampolgárok bármely
tagállam konzulátusán, bármely közös igénylési központban vagy bármely
külső határátkelőhelyen benyújthatják a regisztráltutas-programban
való részvétel iránti kérelmüket. Adott esetben online igénylőlap is
elfogadható.
(2)
A kérelmezőktől megkövetelhetik, hogy a
kérelem benyújtására személyes meghallgatást kérjenek. A meghallgatást
általános szabályként az időpontkéréstől számított két hetes
időszakban meg kell tartani.
(3)
Ha a kérelmező első alkalommal
jelentkezik a regisztráltutas-programban való részvételre, személyesen kell
megjelennie, hogy ujjlenyomatokat vegyenek tőle a meghallgatáshoz és az
ellenőrizendő úti okmányokhoz.
(4)
Amennyiben a kérelmező online igénylőlapot
nyújt be vagy az (5) bekezdés hatálya alá tartozik, a biometrikus adatokat
akkor veszik, az úti okmányokat akkor ellenőrzik, és adott esetben a
meghallgatást akkor tartják, amikor a kérelem ügyében határozatot hoznak és
kiadják a tokent.
(5)
A 8. cikk sérelme nélkül, az illetékes hatóságok
eltekinthetnek a (3) bekezdésben említett követelménytől, amennyiben a
kérelmező tartózkodási engedéllyel vagy tartózkodási kártyával
rendelkezik, vagy a kérelmezőt feddhetetlennek és megbízhatónak ismerik.
(6)
A kérelem benyújtásakor a kérelmező:
a)      betöltötte legalább a 12. életévét;
b)      a 6. cikk szerinti igénylőlapot
nyújt be;
c)      a 7. cikk szerinti úti okmányt mutat be;
d)      megengedi, hogy a 8. cikkel összhangban
ujjlenyomatot vegyenek tőle;
e)      adott esetben igazoló dokumentumokat
nyújt be a 9. cikkel és a II. melléklettel összhangban;
f)       a 10. cikknek megfelelően megfizeti
a díjat;
(7)
A kérelmező a kérelemmel kapcsolatban hozott
döntés meghozataláig bármikor visszavonhatja kérelmét.
6. cikk
Igénylőlap
(1)
Minden kérelmezőnek kitöltött és aláírt
igénylőlapot kell benyújtania. A kiskorúak az állandó szülői
felügyeletet gyakorló vagy a gyámságot ellátó személy által aláírt
igénylőlapot nyújtanak be.
(2)
A tagállamok az igénylőlapot széles körben,
könnyen és díjmentesen hozzáférhetővé teszik a kérelmezők számára.
(3)
Az igénylőlapot legalább az alábbi nyelveken
kell elérhetővé tenni: az érintett tagállam hivatalos nyelve(i), a
harmadik ország vagy a kérelem benyújtásának helye szerinti ország hivatalos
nyelve(i), és adott esetben a szomszédos harmadik országok hivatalos nyelve(i).
(4)
A tagállamok tájékoztatják a kérelmezőt az
igénylőlap kitöltéséhez használható nyelv(ek)ről.
7. cikk
Úti okmányok
A kérelmező olyan géppel olvasható úti
okmányt (MRTD) vagy elektronikus géppel olvasható úti okmányt (eMRTD) mutat be,
amely érvényes legalább a regisztráltutas-programban való kért részvétel
időtartama alatt, és az előző öt éven belül adták ki. Az úti
okmány csatolva tartalmazza az előírt vízumot vagy az előírt géppel
olvasható tartózkodás engedély vagy tartózkodási kártya kíséri. Ennek
alternatívájaként a kérelmező a regisztráltutas-programban való részvétel
iránti kérelemmel egyidejűleg adott esetben vízumot kérelmezhet.
8. cikk
Biometrikus adatok
(1)
Amennyiben a kérelmező korábban nem kérelmezte
a regisztráltutas-programban való részvételt, a tagállamok a
kérelmezőktől négy lapos, digitálisan rögzített ujjlenyomatból álló
biometrikus azonosítókat vesznek, az Európa Tanácsnak az emberi jogok és
alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményében, az Európai Unió
Alapjogi Chartájában és az Egyesült Nemzetek Szervezetének a gyermek jogairól
szóló egyezményében foglalt biztosítékokkal összhangban.
(2)
Amennyiben nincs lehetőség arra, hogy négy
ujjlenyomatot vegyenek, akkor a lehető legtöbb ujjlenyomatot kell venni. A
tagállamok biztosítják, hogy a kérelmező méltóságát garantáló,
megfelelő eljárások álljanak rendelkezésre, ha az ujjlenyomat-vétel során
nehézségek merülnek fel.
(3)
Amennyiben a kérelmezőtől egy korábbi
kérelem kapcsán vett ujjlenyomatok első alkalommal az új kérelem
időpontjánál kevesebb, mint 59 hónappal korábban kerültek be a központi
adatbázisba, azokat át lehet másolni a későbbi kérelembe.
Ha azonban megalapozott kétségek merülnek fel a
kérelmező személyazonosságát illetően, vagy nem lehet azonnal megerősíteni,
hogy az ujjlenyomatokat az első albekezdésben meghatározott időszakon
belül vették, az illetékes hatóságok ujjlenyomatot vesznek a
kérelmezőtől.
(4)
Az ujjlenyomatok felbontásának meghatározásáról és
a regisztráltutas-programban való, biometrikus ellenőrzés céljából
történő felhasználásáról a Bizottság hoz határozatot a 37. cikkel
összhangban.
(5)
Az ujjlenyomatokat az illetékes hatóságok
szakképzett és kellően felhatalmazott személyzetet veszi.
(6)
Az ujjlenyomatokat nem kapcsolják össze az
alfanumerikus adatokkal, hanem azokat a központi adatbázis külön részeibe
veszik fel.
9. cikk
Igazoló dokumentumok
(1)
A regisztráltutas-programban való részvétel
kérelmezése esetén a kérelmező benyújtja az alábbiakat:
a)      az utazás célját feltüntető
dokumentumok;
b)      elegendő anyagi fedezet igazolása a
következő két utazásra és szállásra vonatkozóan;
c)      a foglalkozási vagy családi helyzetet
igazoló dokumentumok, például a tagállamokkal és az európai uniós
intézményekkel rendszeres, hivatalos kapcsolatban álló üzletemberek, köztisztviselők,
civil társadalmi szervezetek képviselői, képzések, szemináriumok és
konferenciák céljából utazó személyek, gazdasági tevékenységekben részt
vevő személyek, uniós polgárok családtagjai, valamely tagállam területén
jogszerűen tartózkodó harmadik országbeli állampolgárok.
(2)
Amennyiben a kérelmező uniós polgár szabad
mozgás jogát élvező családtagja, a kérelmezőnek adott esetben csak a
tagállam által kiadott tartózkodási kártyát kell felmutatnia, valamint
személyazonossága, állampolgársága, valamint a 2004/38/EK irányelv hatálya alá
tartozó uniós polgárral való családi kapcsolata bizonyítékát.
(3)
Amennyiben egy harmadik országbeli állampolgár
egyidejűleg, egy helyen nyújt be többszöri belépésre jogosító vízum és a
regisztráltutas-programban való részvétel iránti kérelmet, csupán egyszer kell
kérni az igazoló dokumentumokat.
(4)
Amennyiben egy többszörös belépésre jogosító
vízummal rendelkező személy a többszöri belépésre jogosító vízum
kiadásával azonos helyen, de nem egyidejűleg a regisztráltutas-programban
való részvétel iránti kérelmet nyújt be, a regisztráltutas-programban való
részvétel iránti kérelem elbírálásához fel lehet használni a többszöri
belépésre jogosító vízumhoz benyújtott igazoló dokumentumokat. Amennyiben
kétely merül fel azzal kapcsolatban, hogy még érvényesek a korábban benyújtott
igazoló dokumentumok, a tagállam tíz munkanapon belül új igazoló dokumentumokat
kérhet.
A II. melléklet ismerteti az illetékes hatóságok
által kérhető igazoló dokumentumok nem teljes körű jegyzékét.
(5)
A tagállamok előírhatják a kérelmezők
számára, hogy az érintett tagállamok által megadott igénylőlap
kitöltésével nyújtsanak be igazolást a költségviselésről és/vagy a
magánszállás-adásról. Ilyen igazolást legfeljebb a következő két utazásra
vonatkozóan lehet kérni. Az igénylőlapon szerepelnie kell különösen az
alábbiaknak:
a)      a vendéglátás és/vagy szállás
érvényességi ideje;
b)      hogy célja a költségviselés és/vagy a
szállásadás igazolása-e;
c)      hogy a vendéglátó magánszemély, vállalat
vagy szervezet;
d)      a vendéglátó személyazonossága és
elérhetőségei;
e)      a meghívott kérelmező(k);
f)       a szállás címe;
g)      esetleges családi kapcsolat a
vendéglátóval.
Az űrlapot a tagállam hivatalos nyelve(i)
mellett az Európai Unió intézményeinek legalább egy másik hivatalos nyelvén is
el kell készíteni. Az űrlapon tájékoztatás szerepel aláírója számára a 48.
cikk (1) bekezdésében meghatározottakról. Az űrlap mintáját meg kell
küldeni a Bizottságnak.
(6)
Az illetékes hatóságok eltekinthetnek az (1)
bekezdésben megállapított egy vagy több követelménytől, ha a
kérelmező tartózkodási engedéllyel rendelkezik, vagy feddhetetlennek és
megbízhatónak ismerik.
10. cikk
Díj
(1)
A kérelmezőknek díjat kell fizetniük a III.
mellékletben meghatározottak szerint.
(2)
Az eljárási költségeket tükrözendő, a díjat
rendszeresen felül kell vizsgálni. A Bizottság az 59. cikk szerint
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el a díj kiigazításáról.
(3)
A díjat euróban, azon harmadik ország nemzeti
pénznemében vagy az érintett harmadik országban általánosan használt pénznemben
kell felszámítani, ahol a kérelmet benyújtották, és nem téríthető vissza –
a kérelem elbírálásnak eredményétől függetlenül vagy a kérelem
visszavonása esetén.
(4)
Ha a díjat eurótól eltérő pénznemben számítják
fel, összegét az Európai Központi Bank által megállapított
euro-referenciaárfolyam alkalmazásával kell megállapítani és rendszeresen
felülvizsgálni. A kiszabott összeg felkerekíthető.
(5)
A kérelmező a megfizetett díjról nyomtatott
vagy elektronikus elismervényt kap.
III.FEJEZET
A kérelmek elbírálása és az azokkal
kapcsolatos határozathozatal
11. cikk
Elfogadhatóság
(1)
Az illetékes hatóságok ellenőrzik, hogy
–
a kérelmező betöltötte legalább a 12.
életévét;
–
a kérelem tartalmazza-e az 5. cikk (6) bekezdésének
b), c) és e) pontjában említett elemeket;
–
a kérelmező biometrikus adatait felvették-e;
–
a díjat beszedték-e.
(2)
Amennyiben az illetékes hatóságok úgy találják,
hogy az (1) bekezdésben említett feltételek teljesültek, a kérelem elfogadható,
és az illetékes hatóságok:
–
lefolytatják a 24. cikkben ismertetett eljárásokat;
–
tovább vizsgálják a kérelmet.
(3)
Amennyiben az illetékes hatóságok úgy találják,
hogy az (1) bekezdésben említett feltételek nem teljesültek, a kérelem nem
fogadható el az illetékes hatóságok nem vizsgálják meg a kérelmet, és késedelem
nélkül:
–      visszajuttatják a kérelmező által
benyújtott igénylőlapot és egyéb dokumentumokat,
–
megsemmisítik a
felvett biometrikus adatokat.
12. cikk
A kérelem elbírálása
(1)
A kérelmek elbírálását és adott esetben a
meghallgatásokat csak a 4. cikkben említett illetékes hatóságok végzik.
(2)
A kérelmek elbírálásakor az illetékes hatóság
megvizsgálja, hogy
a)      a kérelmező eleget tesz-e az 562/2006/EK
rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében meghatározott belépési feltételeknek;
b)      a kérelmező bemutatott úti okmánya,
vízuma, adott esetben tartózkodási engedélye vagy tartózkodási kártyája
érvényes-e, nem hamis, hamisított vagy csalárd módon felhasznált;
c)      a kérelmező igazolja-e a gyakori
és/vagy rendszeres utazás szükségességét vagy indokolja-e annak szándékát;
d)      a kérelmező nem lépte-e túl korábban
a tagállamok területén engedélyezett tartózkodás maximális időtartamát, és
hogy igazolja-e feddhetetlenségét és megbízhatóságát, különös tekintettel az
ország területének kellő időben történő elhagyásának valódi szándékát;
e)      a kérelmező indokolja-e a tervezett
tartózkodások célját és körülményeit;
f)       a kérelmező igazolja-e pénzügyi
helyzetét a származási vagy lakóhely szerinti országban, és hogy megfelelő
fedezettel rendelkezik mind a tervezett tartózkodás(ok) időtartamára, mind
pedig a származási vagy lakóhely szerinti országba való visszatéréshez, illetve
képes ezt a fedezetet jogszerűen biztosítani;
g)      a kérelmező nem olyan személy-e,
akire figyelmeztető jelzést adtak ki a Schengeni Információs Rendszerben
(SIS);
h)      a kérelmező nem jelent-e veszélyt a
tagállamok közrendjére, belső biztonságára, közegészségügyére vagy
nemzetközi kapcsolataira, különösen nem áll-e a tagállamok nemzeti
adatbázisaiban szereplő ugyanezen okok miatt beutazási tilalmat
elrendelő figyelmeztető jelzés hatálya alatt;
i)       a kérelmező esetében korábban
megadták-e, meghosszabbították-e, elutasították-e vagy visszavonták-e a
regisztráltutas-programban való részvételt.
Annak ellenőrzésekor, hogy a kérelmező
eleget tesz-e az 562/2006/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében megadott
beutazási feltételeknek, különös figyelmet kell fordítani annak
megvizsgálására, hogy a kérelmező nem jelent-e kockázatot az illegális
bevándorlás vagy a tagállamok biztonsága tekintetében, továbbá hogy a
kérelmezőnek szándékában áll-e az engedélyezett tartózkodási időn
belül elhagyni a tagállamok területét.
(3)
A tervezett tartózkodásokhoz szükséges,
megfelelő anyagi fedezetet a tartózkodás(ok) időtartamával és
céljával/céljaival összhangban, valamint az érintett tagállam vagy tagállamok
szállás- és ellátási átlagköltségeinek a figyelembevételével kell
megállapítani, kedvező árú szálláshelyet véve alapul, a tagállamok által a
Schengeni Határ-ellenőrzési Kódex 34. cikkének megfelelően
meghatározott referenciaösszegek alapján. A költségviselésnek és/vagy a
magánszállás-adásnak az igazolása is bizonyíthatja a szükséges anyagi fedezet
meglétét.
(4)
A kérelem vizsgálatának elsősorban a
bemutatott dokumentumok hitelességén és megbízhatóságán, valamint a
kérelmező által tett nyilatkozatok megbízhatóságán és a benne foglaltak
helytállóságán kell alapulnia. Amennyiben a kérelem elbírálásáért felelős
tagállamnak kételye merül fel a kérelmezővel, nyilatkozataival vagy az
által benyújtott igazoló dokumentumokkal kapcsolatban, a kérelemmel kapcsolatos
bármilyen határozat meghozatala előtt konzultálhat más tagállamokkal.
(5)
A kérelem megvizsgálása során az illetékes
hatóságok indokolt esetben további dokumentumokat kérelmezhetnek a 9. cikkben
foglaltak szerint.
(6)
A regisztráltutas-programban való részvétel korábbi
elutasítása nem vezet az új kérelem automatikus elutasításához. Az új kérelmet
az összes rendelkezésre álló információ alapján vizsgálják.
(7)
Az uniós polgárok családtagjai által benyújtott
kérelmek elbírálására ugyanazon kritériumokat kell alkalmazni, mint az általuk
benyújtott vízumkérelmek elbírálására.
13. cikk
A kérelem tárgyában való
határozathozatal
(1)
A 11. cikk értelmében elfogadható kérelmet az
illetékes hatóságok az annak benyújtásától számított 25 napon belül bírálják
el.
(2)
Feltéve, hogy a kérelmet nem találják elfogadhatatlannak
vagy nem vonják vissza, határozatot hoznak:
a)      a regisztráltutas-programban való
részvétel 14. cikkel összhangban történő megadásáról, vagy
b)      a regisztráltutas-programban való
részvétel 15. cikkel összhangban történő elutasításáról.
IV.FEJEZET
A reigsztráltutas-programban való
részvétel megadása, meghosszabbítása, elutasítása és visszavonása
14. cikk
A regisztráltutas-programban való
részvétel megadása és meghosszabbítása
(1)
Először egy évre kell részvételt biztosítani a
regisztráltutas-programban. A részvétel kérelem esetén két évvel, majd további
két évvel meghosszabbítható új kérelem benyújtása nélkül azon utasok esetében,
akik betartották a külső határ átlépésére és a schengeni területen való
tartózkodásra vonatkozó szabályokat és rendelkezéseket A megadott részvétel
időtartama nem haladhatja meg az úti okmány(ok), adott esetben vízum,
tartózkodási engedély vagy tartózkodási kártya érvényességi idejét, és a 12.
cikkel összhangban lefolytatott vizsgálatra kell alapozni.
(2)
A regisztráltutas-programban való részvételt
további eljárási követelmények nélkül kell megadni – az e rendeletben
megállapított lényegi követelmények teljesülésére is figyelemmel – azon
személyek számára, akik legalább egy évig érvényes többszöri belépésre jogosító
vízummal vagy „D” vízummal rendelkeznek, vagy akik számára ilyen vízumot
állítottak ki, akik tartózkodási engedéllyel rendelkeznek, vagy akik uniós
polgárok családtagjai.
(3)
A 26. cikkben meghatározott adatokat a
regisztráltutas-programban való részvétel megadásáról szóló határozat
meghozatalakor fel kell venni a központi adatbázisba.
(4)
A 27. cikkben meghatározott adatokat a
regisztráltutas-programban való részvétel megadásáról szóló határozat
meghozatalakor fel kell venni a tokenre.
(5)
A 30. cikkben meghatározott adatokat a
regisztráltutas-programban való részvétel meghosszabbításáról szóló határozat
meghozatalakor fel kell venni a központi adatbázisba.
15. cikk
A regisztráltutas-programban való
részvétel visszavonása
(1)
A regisztráltutas-programban való részvétel vissza
kell utasítani, amennyiben a kérelmező
a)      érvénytelen, illetve hamis, hamisított
vagy csalárd módon felhasznált úti okmányt mutat be;
b)      nem rendelkezik érvényes tartózkodási
engedéllyel, tartózkodási kártyával vagy vízummal, amennyiben azt az 539/2001/EK
tanácsi rendelet[37]
előírja, és nem teljesíti a fentiek kiállításának követelményeit;
c)      nem igazolja a gyakori és/vagy rendszeres
utazás szükségességét vagy nem indokolja annak szándékát;
d)      korábban az engedélyezett maximális
időtartamnál tovább tartózkodott a tagállamok területén, valamint nem
igazolja feddhetetlenségét és megbízhatóságát, különösen azt, hogy kellő
időben valóban el kívánja hagyni a tagállam területét;
e)      nem indokolja meg a tervezett tartózkodás
célját és körülményeit;
f)       nem igazolja a származási vagy lakóhely
szerinti országban fennálló pénzügyi helyzetét, valamint nem rendelkezik
kellő anyagi fedezettel a tervezett tartózkodás időtartamára és a
származási vagy lakóhely szerinti országba történő visszatéréshez, illetve
nem képes e fedezetet jogszerűen biztosítani;
g)      olyan személy, akire a SIS-ben figyelmeztető
jelzést adtak ki;
h)      a tagállamok közrendjét, belső
biztonságát vagy közegészségét veszélyeztető, illetve bármely tagállam
nemzetközi kapcsolatait fenyegető személynek minősül, különösen
amennyiben a tagállamok nemzeti adatbázisai által ugyanezen okok miatt kiadott,
beléptetési tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzés hatálya alatt
áll;
vagy
i)       amennyiben megalapozott kétely merül fel
a kérelmező által benyújtott igazoló dokumentumok hitelességét vagy
tartalmuk helytállóságát, valamint a kérelmező által tett nyilatkozatok
megbízhatóságát illetően.
(2)
Az elutasításról szóló határozatot és annak
indokait a IV. mellékletben található formanyomtatványon kell közölni a
kérelmezővel.
(3)
A kérelem tárgyában végső határozatot hozó
tagállam eljárásjoga szerinti bírósági felülvizsgálathoz való jog sérelme
nélkül, azon kérelmezőnek, akinek visszautasították a
regisztráltutas-programban való részvételét, a hatékony jogorvoslathoz való
joggal[38]
összhangban joga van a visszavonás felülvizsgálatához annak megtámadása vagy az
esetleges hibák kiigazítása céljából. A jogorvoslati eljárást a kérelemről
szóló határozatot meghozó tagállammal szemben, és e tagállam nemzeti jogának
megfelelően kell lefolytatni. A tagállamok tájékoztatják a
kérelmezőket a felülvizsgálat esetén követendő, a IV. mellékletben
meghatározott eljárásról.
(4)
Amennyiben visszautasítják a
regisztráltutas-programban való részvételi iránti kérelmet, az adatokat a 28.
cikkel összhangban fel kell venni a központi adatbázisba.
16. cikk
Visszavonás
(1)
A regisztráltutas-programban való részvételt vissza
kell vonni, amikor:
a)      nyilvánvalóvá válik, hogy nem teljesültek
a regisztráltutas-programban való részvétel megadásának feltételei;
b)      nyilvánvalóvá válik, hogy többé már nem
teljesülnek a regisztráltutas-programban való részvétel megadásának feltételei;
c)      a regisztrált utas kéri.
(2)
A részvételt bármely tagállam illetékes hatóságai
az (1) bekezdés alapján bármikor visszavonhatják.
(3)
Amennyiben az illetékes hatóságoktól eltérő
hatóságoknak olyan bizonyítékuk van, amely alapján a regisztráltutas-programban
való részvételt az (1) bekezdés szerint vissza kellene vonni, haladéktalanul
tájékoztatják az illetékes hatóságokat.
(4)
A regisztrált utast a IV. mellékletben
szereplő formanyomtatvány révén értesíteni kell a
regisztráltutas-programban való részvétel visszavonásáról szóló határozatról,
valamint annak indokairól.
(5)
A regisztráltutas-programban való részvételt
visszavonó tagállam eljárásjoga szerinti bírósági felülvizsgálathoz való jog
sérelme nélkül, azon regisztrált utasnak, akinek visszavonták a
regisztráltutas-programban való részvételét, joga van a visszavonás
felülvizsgálatához annak megtámadása vagy az esetleges hibák kiigazítása
céljából, a hatékony jogorvoslathoz való joggal[39] összhangban, feltéve, hogy a
részvételt nem a regisztrált utas kérésére vonták vissza az (1) bekezdés c)
pontjával összhangban. A jogorvoslati eljárást a visszavonásról szóló
határozatot meghozó tagállammal szemben, és e tagállam nemzeti jogának
megfelelően kell lefolytatni. A tagállamok tájékoztatják a
kérelmezőket a felülvizsgálat esetén követendő, a IV. mellékletben
meghatározott eljárásról.
(6)
Amennyiben visszavonják a
regisztráltutas-programban való részvételt, az adatokat a 29. cikkel összhangban
fel kell venni a központi adatbázisba.
(7)
Amennyiben a részvétel visszavonását a regisztrált
utas kérelmezi, a regisztrált utasnak jogában áll kérni adatai haladéktalan
törlését. A tagállamok tájékoztatják a regisztrált utast e jogáról.
V.FEJEZET
Adminisztratív irányítás és szervezés
17. cikk
Igazgatás
(1)
Az illetékes hatóságok iktatják a kérelmeket. Valamennyi
egyéni kérelmi dosszié tartalmazza az igénylőlapot, a megfelelő
igazoló dokumentumok másolatát, az elvégzett ellenőrzésekről szóló
feljegyzést, valamint a a megadott részvétel hivatkozási számát annak
érdekében, hogy a személyzet szükség esetén rekonstruálni tudja a
kérelemről hozott határozat hátterét.
(2)
Az egyéni kérelmi dossziékat addig kell tárolni,
ameddig az érintett részt vesz a regisztráltutas-programban.
(3)
Amennyiben elutasítják vagy visszavonják a
regisztráltutas-programban való részvételt, a kérelmi dossziét legfeljebb két
évig tárolják. A fenti időszak azon a napon kezdődik, amelyen az
illetékes hatóság határozatot hozott a részvétel elutasításáról vagy
visszavonásáról. A kérelmezők által visszavont kérelmeket haladéktalanul
törölni kell. A tagállamok elektronikus formátumban tárolhatják a kérelmi
dossziékat, ideértve az igazoló dokumentumokat is.
18. cikk
Erőforrások a kérelmek
elbírálása, a tokenek kibocsátása, az ellenőrzés és statisztikák
összeállítása céljából
(1)
Minden egyes tagállam felelős a kérelmek
benyújtásával és elbírálásával, valamint a tokenek kibocsátásával kapcsolatos
eljárások megszervezéséért.
(2)
A kérelmek feldolgozásával kapcsolatos feladatok
elvégzésére a tagállamok elegendő számú, megfelelő személyzetet
alkalmaznak oly módon, hogy a nyilvánosság számára elfogadható és összehangolt
minőségű szolgáltatást biztosítsanak.
(3)
Az illetékes hatóságok megfelelő képzést
biztosítanak személyzetük számára, és felelősek azért, hogy személyzetük
hiánytalan, pontos és naprakész tájékoztatást kapjon a vonatkozó uniós és
nemzeti jogról.
(4)
Az illetékes hatóságok biztosítják a kérelmek
elbírálásának és a tokenek kibocsátásának gyakori és megfelelő
ellenőrzését, valamint kiigazító intézkedéseket hoznak, amennyiben e
rendelet rendelkezéseitől és eljárásaitól való eltérést észlelnek.
(5)
A tagállamok az V. mellékletben megadott
táblázatnak megfelelően éves statisztikákat állítanak össze a
regisztráltutas-programról. E statisztikákat minden év március 1-jéig megküldik
az ügynökségnek. Az ügynökség közzéteszi e statisztikákat.
19. cikk
A személyzet magatartása
(1)
Az illetékes hatóságok biztosítják, hogy a
kérelmezők udvarias bánásmódban részesüljenek.
(2)
Feladatai ellátása során az illetékes hatóságok
tiszteletben tartják az emberi méltóságot. Valamennyi intézkedésnek arányban
kell állnia az általa elérni kívánt célkitűzésekkel.
(3)
Feladataik ellátása során az illetékes hatóságok
nem alkalmazhatnak a kérelmezőkkel vagy regisztrált utasokkal szemben
megkülönböztetést nemük, faji vagy etnikai származásuk, vallásuk vagy meggyőződésük,
fogyatékosságuk, koruk vagy szexuális irányultságuk alapján.
20. cikk
A nyilvánosság tájékoztatása
A tagállamok a nyilvánosságot a
regisztráltutas-programban való részvétel iránti kérelemmel kapcsolatos
valamennyi lényeges információról és különösen a következőkről:
a)      a kérelmezés kritériumai, feltételei és
eljárásai;
b)      a kérelmek elbírálására vonatkozó
határidők;
c)      a díj;
d)      a kérelmek benyújtásának helye.
VI.FEJEZET
A token-központi adatbázis műszaki
felépítése, adatkategóriák és az adatok bevitele az illetékes hatóságok által
21. cikk
A token-központi adatbázis
műszaki felépítése
A token-központi adatbázis az alábbiakból áll:
a)      központi adatbázis, amely tartalmaz egy
elsődleges adatbázist és egy tartalék adatbázist, amely utóbbi az
elsődleges adatbázis meghibásodása esetén képes annak valamennyi
funkcióját biztosítani;
b)      egységes interfész minden egyes
tagállamban, valamennyi tagállam számára közös és azonos műszaki
meghatározások alapján;
c)      az egységes interfész részét képező
hálózati belépési pontok, amelyek minden egyes tagállamnak a 3. cikk (15)
bekezdésében meghatározott nemzeti rendszerét a központi adatbázishoz kapcsoló
nemzeti hozzáférési pontok;
d)      a központi adatbázis és a hálózati
belépési pontok közötti kommunikációs infrastruktúra, valamint
e)      egy közös műszaki előírásokon
alapuló token.
22. cikk
A token-központi adatbázisban tárolt
adatok kategóriái
(1)
Kizárólag a következő adatkategóriájú adatokat
kell a központi adatbázisban rögzíteni:
a)      a 25. cikk (1)–(4) bekezdésében, a 26.
cikkben és a 28., 29. és 30. cikkben említett alfanumerikus adatok a
kérelmezőről, valamint a megadott, elutasított visszavont vagy
meghosszabbított részvételről;
b)      a 25. cikk (5) bekezdésében említett
biometrikus adatok;
Az alfanumerikus adatokat és a biometrikus
adatokat a központi adatbázis különböző szakaszaiban rögzítik.
(2)
A 27. cikkben említett tokenen csak az egyedi
azonosító számot rögzítik.
23. cikk
Az adatok bevitele, módosítása,
törlése, lekérdezése és az azokban való keresés
(1)
, A központi adatbázishoz és a tokenhez a 22. cikk
(1) bekezdésében említett adatok bevitele, módosítása, törlése, közvetlen
lekérdezése vagy az azokban való keresés céljából történő, e rendelettel
összhangban való hozzáférés kizárólag az illetékes hatóságok kellően
felhatalmazott személyzetei számára van fenntartva, az e rendeletben
meghatározott célokból. A fenti hatóságok hozzáférése a feladatok e célokkal
összhangban való ellátásához szükséges mértékre korlátozódik, és arányosnak
kell lennie a kitűzött célokkal.
(2)
Minden tagállam kijelöli azokat az illetékes
hatóságokat, amelyek kellően felhatalmazott személyzete az adatok központi
adatbázisba vagy tokenre történő bevitele, módosítása, törlése,
lekérdezése vagy az azokban való keresés céljából hozzáféréssel rendelkezik. A
hatóságok – beleértve a 52. cikk (4) bekezdésében említett
hatóságokat – listáját és annak módosításait minden tagállam haladéktalanul
közli az ügynökséggel.
(3)
Az ügynökség az e rendelet hatályba lépését
követő négy hónapon belül konszolidált listát tesz közzé az Európai
Unió Hivatalos Lapjában a (2) bekezdésben felsorolt hatóságokról. Amennyiben
e jegyzék módosul, az ügynökség évente egyszer közzéteszi a naprakésszé tett,
összesített listát.
24. cikk
A kérelem alapján történő
adatbeviteli eljárás
(1)
Amennyiben egy kérelem a 11. cikk alapján
elfogadható, az illetékes hatóság a 25. cikkben említett adatok – amennyiben a
kérelmezőnek ezeket az adatokat meg kell adnia – központi adatbázisba
történő bevitelével késedelem nélkül létrehozza a kérelmi dossziét.
(2)
Ha egyes adatokat jogi okokból nem kell megadni, az
érintett adatmező(k)be a „nem alkalmazható” megjegyzést kell írni.
25. cikk
A regisztráltutas-programban való
részvétel iránti kérelem benyújtásakor felveendő adatok
Az illetékes hatóság a következő adatokat
viszi be a kérelmi dossziéba:
(1)
a kérelem egyedi száma,
(2)
státusinformáció annak feltüntetésével, hogy a
regisztráltutas-programban való részvételt kérelmeztek;
(3)
a hatóság, amelyhez a kérelmet benyújtották,
ideértve helyszínét is;
(4)
az igénylőlapról átveendő alábbi adatok:
a)      vezetéknév (családi név); utónevek;
b)      születési vezetéknév (korábbi családi
nevek, születési országok, állampolgárság(ok); és nem;
c)      születési idő, születési hely;
d)      az úti okmány(ok) típusa és száma, a
kiállító hatóság, valamint a kiállítás és a lejárat időpontja;
e)      a kérelem helye és időpontja;
f)       adott esetben, a 9. cikk (5) bekezdése
alapján a kérelmezőnek a tartózkodás ideje alatt felmerülő
megélhetési költségeinek fedezéséért felelős személy részletes adatai:
i.        természetes személy esetén vezetéknév,
utónév, a személy lakcíme és telefonszáma;
ii.       vállalat vagy egyéb szervezet esetén a
vállalat/egyéb szervezet neve és címe, valamint a vállalat/egyéb szervezet
részéről a kapcsolattartó személy vezetékneve és utóneve, valamint
telefonszáma;
g)      az utazások fő célja;
h)      a kérelmező lakcíme és telefonszáma;
i)       adott esetben a vízumbélyeg száma;
j)       adott esetben a tartózkodási engedély vagy
tartózkodási kártya száma;
k)      jelenlegi foglalkozás és munkahely; diákok
esetében: az oktatási intézmény neve;
l)       kiskorúak esetén a kérelmező
szülői felügyeletet gyakorló személyének vagy törvényes gyámjának
vezetékneve és utóneve(i);
(5)
ujjlenyomatok a 8. cikkel összhangban.
26. cikk
A regisztráltutas-programban való
részvétel megadásakor vagy visszavonásakor a
központi adatbázisba felveendő adatok
(1)
Ha határozatot hoznak a regisztráltutas-programban
való részvétel megadásáról, a határozatot hozó illetékes hatóság a
következő adatokkal egészíti ki a kérelmi dossziét:
a)      státusinformáció annak feltüntetésével,
hogy a regisztráltutas-programban való részvételt megadták;
b)      a részvételt megadó hatóság, ideértve
helyszínét is;
c)      a regisztráltutas-programban való
részvételt megadó határozat meghozatalának helye és ideje.
d)      a részvétel érvényességi idejének kezdete
és lejárata;
(2)
Amennyiben a kérelmező még az előtt
visszavonja kérelmét, mielőtt határozatot hoztak volna a
regisztráltutas-programban való részvétel megadásáról, az illetékes hatóság
jelzi, hogy a kérelmet ezen okból lezárták és közli a kérelem lezárásának
időpontját, valamint törli az adatokat a kérelmi dossziéból.
27. cikk
A regisztráltutas-programban való részvétel
megadásakor felveendő adatok
(1)
Ha határozatot hoznak a regisztráltutas-programban
való részvétel megadásáról, a határozatot hozó illetékes hatóság egyedi
azonosító számot vezet be a tokenbe. Az egyedi azonosító szám megegyezik a
kérelem számával.
(2)
A kérelmező megkapja a tokent.
28. cikk
A regisztráltutas-programban való
részvétel elutasításakor a központi adatbázisba felveendő adatok
(1)
Ha határozatot hoznak a regisztráltutas-programban
való részvétel elutasításáról, a részvételt elutasító illetékes hatóság a
következő adatokkal egészíti ki a kérelmi dossziét:
a)      státusinformáció annak feltüntetésével,
hogy a regisztráltutas-programban való részvételt elutasították;
b)      a hatóság, amely elutasította a
regisztráltutas-programban való részvételt, beleértve annak székhelyét is;
c)      a regisztráltutas-programban való
részvételt elutasító határozat meghozatalának helye és ideje.
(2)
A kérelmi dosszié tartalmazza továbbá azon
indok(ok)at – a 15. cikk (1) bekezdésében felsorolt okok közül egyet vagy
többet –, amelyek alapján a regisztráltutas-programban való részvételt
elutasították.
29. cikk
A regisztráltutas-programban való
részvétel visszavonásakor a központi adatbázisba felveendő adatok
(1)
Ha határozatot hoznak a regisztráltutas-programban
való részvétel visszavonásáról, a határozatot hozó illetékes hatóság a
következő adatokkal egészíti ki a kérelmi dossziét:
a)      státusinformáció annak feltüntetésével,
hogy a regisztráltutas-programban való részvételt visszavonták;
b)      a részvételt visszavonó hatóság, ideértve
annak székhelyét is;
c)      a regisztráltutas-programban való
részvételt visszavonó határozat meghozatalának helye és ideje.
(2)
A kérelmi dosszié tartalmazza azon indok(ok)at – a 16.
cikk (1) bekezdésében felsorolt okok közül egyet vagy többet –, amelyek alapján
a regisztráltutas-programban való részvételt visszavonták.
30. cikk
A regisztráltutas-programban való
részvétel meghosszabbításakor a központi adatbázisba felveendő adatok
Ha határozatot hoznak a
regisztráltutas-programban való részvétel meghosszabbításáról, a határozatot
hozó illetékes hatóság a következő adatokkal egészíti ki a kérelmi
dossziét:
a)      státusinformáció annak feltüntetésével,
hogy a regisztráltutas-programban való részvételt meghosszabbították;
b)      a részvételt meghosszabbító hatóság,
ideértve annak székhelyét is;
c)      a határozat meghozatalának helye és
ideje;
d)      a meghosszabbított érvényességi idő
kezdete és lejárata;
VII. FEJEZET
Az adatok felhasználása
31. cikk
Az adatok felhasználása a kérelmek
megvizsgálására, elveszített vagy ellopott tokenek, illetve a regisztrált
utasok határátkelésének megkönnyítésével kapcsolatban felmerülő problémák
esetén
(1)
Az illetékes hatóság a kérelmek megvizsgálása és
azokkal kapcsolatban hozott határozatok – ideértve a regisztráltutas-programban
való részvétel visszavonásáról vagy meghosszabbításáról hozott határozatot is -
céljából kérdezi le a központi adatbázist. Továbbá, az illetékes hatóságok
lekérdezik a központi adatbázist elveszített vagy ellopott tokenek vagy egyéb,
a regisztrált utasok határátkelésével kapcsolatban felmerülő probléma
esetén.
(2)
Az (1) bekezdésben említett célok érdekében az
illetékes vízumhatóság a következő adatok egyike vagy azok közül több
alapján tud keresni:
a)      a kérelem egyedi száma;
b)      a 25. cikk (4) bekezdésének a), b) és c)
pontjában említett adatok;
c)      a 25. cikk (4) bekezdésének d) pontjában
említett úti okmány adatai;
d)      adott esetben a vízumbélyeg, a
tartózkodási engedély vagy tartózkodási kártya száma.
(3)
Ha a (2) bekezdésben említett egy vagy több adattal
végzett keresés azt mutatja, hogy a központi adatbázis tartalmaz adatot a
kérelmezőről, az illetékes hatóság számára hozzáférést kell
biztosítani a kérelmi dossziéhoz, de a biometrikus adatokat tartalmazó
különálló részhez nem.
(4)
Az illetékes hatóság csak akkor végezhet keresést
biometrikus adatokkal a központi adatbázis különálló részében a
regisztráltutas-programban való részvétel meghosszabbítása céljából, vagy a
regisztrált utasok határátkelésének megkönnyítésével kapcsolatos probléma
esetén, ha a regisztrált utas egyidejűleg mutatja fel a tokent és az
ujjlenyomatokat. Ha a keresés azt mutatja, hogy a központi adatbázis tartalmaz
adatot a regisztrált utasról, az illetékes hatóság számára hozzáférést kell
biztosítani a kérelmi dossziéhoz, ideértve a biometrikus adatokat is.
(5)
Az illetékes hatóság a token nélkül, egyedül a
biometrikus adatok alapján csak a kérelmek elbírálása, a regisztráltutas-programban
való részvétel visszavonásával kapcsolatos döntés, illetve elvesztett vagy
ellopott token esetében végezhet keresést a központi adatbázis különálló
részében Ha a keresés azt mutatja, hogy a központi adatbázis tartalmaz adatot a
kérelmezőről, az illetékes hatóság számára hozzáférést kell
biztosítani a kérelmi dossziéhoz, ideértve a biometrikus adatokat is.
32. cikk
Az adatok határellenőrzés céljából történő felhasználása a
külső határátkelőhelyeken
(1)
Ahhoz, hogy az illetékes hatóságok megkönnyíthessék
a regisztrált utasok határátkelését a regisztrált utas személyazonosságának
vagy a regisztráltutas-programban való részvétel megadásának ellenőrzése
és/vagy a tagállamok területére történő belépés vagy onnan távozás
schengeni határellenőrzési kódex szerint feltételei fennállásának
ellenőrzése által, az illetékes hatóságok számára lehetővé kell
tenni, hogy az egyedi azonosító szám (token) és az úti okmány száma alapján
keresést végezzenek a központi adatbázisban annak ellenőrzése céljából,
hogy megadták-e a regisztráltutas-programban való részvételt, emellett a
regisztrált utas ujjlenyomatainak ellenőrzésével végzik a regisztrált utas
személyazonosságának ellenőrzését.
(2)
Amennyiben az (1) bekezdésben említett adatokkal
végzett keresés azt mutatja, hogy a központi adatbázis tartalmaz adatot a
regisztrált utasról, az illetékes hatóság van találat/nincs találat információt
kap.
(3)
Amennyiben manuális határellenőrzést végeznek,
a regisztrált utas személyazonosságának ellenőrzése - az (1) bekezdés
sérelme nélkül – manuálisan is végezhető az úti okmány
szemrevételezésével.
33. cikk
Az adatok felhasználása jelentésekhez
és statisztikához
Az illetékes hatóságok kizárólag
jelentéstételi és statisztikai célokból – az egyes kérelmezők
személyazonosságának megállapítása nélkül – a következő adatokba
tekinthetnek be:
1.      státusinformáció;
2.      a kérelmező jelenlegi
állampolgársága;
3.      a kérelem helye és időpontja;
4.      a regisztráltutas-programban való
részvétellel kapcsolatban hozott határozat típusa(i) és indoka(i)
5.      az úti okmány(ok) típusa és a kibocsátó
ország;
6.      az illetékes hatóság, ideértve székhelyét
is, ahol a regisztráltutas-programban való részvétel megadásáról,
elutasításáról, visszavonásáról vagy meghosszabbításáról szóló határozatot
hozták, valamint a határozat meghozatalának ideje;
7.      az utazások célja;
8.      elveszett vagy ellopott tokenek.
VIII. FEJEZET
Az adatok megőrzésének ideje, az
adatok módosítása, valamint az elveszített vagy ellopott tokenek
34. cikk
Az adatok megőrzésének ideje
(1)
Minden egyéni kérelmi dossziét legfeljebb öt évig
kell megőrizni a központi adatbázisban, a 16. cikk (7) bekezdésében, és a 26.
cikk (2) bekezdésében, továbbá a 35. cikkben említett törlés, valamint a 45. cikkben
említett nyilvántartások tárolásának sérelme nélkül.
Ezen időszak kezdete:
a)      a regisztráltutas-programban megadott
vagy meghosszabbított részvétel érvényességi idejének lejárta;
b)      a kérelmi dosszié központi adatbázisban
történő létrehozásának időpontja, ha a kérelmet visszavonták;
c)      az illetékes hatóság határozatának napja,
amennyiben a regisztráltutas-programban való részvételt elutasították vagy
visszavonták.
(2)
Az (1) bekezdésben említett időszak lejártakor
a központi adatbázis automatikusan törli az egyéni kérelmi dossziét.
(3)
A regisztrált utas megtarthatja a tokent.
35. cikk
Az adatok módosítása és
előrehozott adattörlés
(1)
Csak az adatokat a központi adatbázisba felvevő
felelős tagállam jogosult módosítani az adatokat azok javításával vagy
törlésével.
(2)
Ha a felelős tagállamnak bizonyítéka van
arról, hogy a központi adatbázisban feldolgozott adatok pontatlanok, vagy hogy
a központi adatbázisban e rendelettel ellentétesen dolgoztak fel adatokat,
ellenőrzi az érintett adatokat, és szükség esetén haladéktalanul javítja
vagy törli azokat. Ezt a regisztrált utas kérésére is megteheti.
(3)
Ha a felelős tagállamtól eltérő
tagállamnak bizonyítéka van arról, hogy a központi adatbázisban feldolgozott
adatok pontatlanok, vagy hogy a központi adatbázisban e rendelettel
ellentétesen dolgoztak fel adatokat, haladéktalanul tájékoztatja a felelős
tagállamot. A felelős tagállam ellenőrzi az érintett adatot, és
szükséges esetén haladéktalanul javítja vagy törli azokat.
(4)
Amennyiben a 34. cikk (1) bekezdésében említett
időszak lejárta előtt egy kérelmező megszerezte valamely
tagállam állampolgárságát, a megszerzett állampolgárság szerinti tagállam
illetékes hatóságának haladéktalanul törölni kell a kérelmi dossziét a központi
adatbázisból.
(5)
Amennyiben bíróság vagy más jogorvoslati szerv
megsemmisítette a regisztráltutas-programban való részvétel elutasítását, a
regisztráltutas-programban való részvételt elutasító tagállam a
regisztráltutas-programban való részvétel elutasításának törléséről szóló
határozat jogerőre emelkedését követően haladéktalanul törli a 28.
cikkben említett adatokat. A bíróság vagy más jogorvoslati szerv fenti
határozatának tárgyát képező egyéni kérelmet az illetékes hatóság – a
bíróság vagy jogorvoslati szerv véleményének figyelembe vételével –
újravizsgálja.
36. cikk
Elveszített vagy ellopott tokenek
(1)
A regisztrált utas tájékoztatja a kibocsátó
hatóságot, amennyiben a tokent elveszíti vagy ellopják tőle.
(2)
Amennyiben a token elvesztését vagy
eltulajdonítását harmadik fél jelenti be az illetékes hatóságoknak, az
illetékes hatóságok zárolják a regisztráltutas-programban megadott részvételt,
és tájékoztatják a részvételt megadó tagállamot. Az illetékes tagállam
telefonon, faxon, levélben vagy e-mailben tájékoztatja a regisztrált utast az
elveszített vagy ellopott tokenről.
(3)
Amennyiben a token elvesztését vagy
eltulajdonítását a regisztrált utas jelenti be, az illetékes tagállam
ellenőrzi, hogy megadták-e a regisztráltutas-programban való részvételt. Az
illetékes tagállam a regisztrált utas kérésére új tokent bocsát ki. Máskülönben
zárolják a megadott hozzáférést.
(4)
Az új token költségeinek megfizetésért a
regisztrált utas felelős.
IX. FEJEZET
Fejlesztés, működés és
felelősségek
37. cikk
Végrehajtási intézkedések elfogadása a
Bizottság által
(1)
A Bizottság elfogadja a központi adatbázis, az
egységes interfészek és a kommunikációs infrastruktúra fejlesztéséhez,
műszaki végrehajtásához és átalakulásához szükséges intézkedéseket,
különös tekintettel az alábbiakra:
a)       az ujjlenyomatok felbontásának és a
regisztráltutas-programban való biometrikus ellenőrzésére történő
felhasználásának meghatározása a 8. cikkel összhangban;
b)      a rendszer fizikai architektúrájának
megtervezése, ideértve a kommunikációs infrastruktúrát is;
c)       az adatok bevitele a 24. cikknek
megfelelően;
d)      az adatokhoz való hozzáférés a 31., 32.
és 33. cikknek megfelelően;
e)       az adatok tárolása, módosítása, törlése
és adatok törlésének előrehozatala a 34. és 35. cikknek megfelelően;
f)       elveszített vagy ellopott tokenek esetén
a megadott részvétel zárolása a 36. cikknek megfelelően;
g)       a naplóvezetés és a bejegyzésekhez való
hozzáférés a 45. cikknek megfelelően;
h)       teljesítménykövetelmények;
i)        ügymeneti követelmények meghatározása,
ideértve a token külső megtervezését is.
Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 57.
cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
38. cikk
Fejlesztés és üzemeltetési igazgatás
(1)
Az ügynökség lesz felelős a fő adatbázis,
a tartalék adatbázis, az egységes interfészek – ideértve a hálózati belépési
pontokat is –, valamint a nemzeti rendszerek és a nemzeti belépési pontok
közötti kommunikációs infrastruktúra kifejlesztéséért, továbbá a tokenre
vonatkozó technikai jellemzők meghatározásáért e rendelet hatálybalépése
és a 37. cikkben előirt intézkedések Bizottság általi elfogadása után a
lehető leghamarabb. Az ügynökség – a Bizottság kedvező véleményének
függvényében – elfogadja a tokenre, a központi adatbázisra, az egységes
interfészekre és a kommunikációs infrastruktúrára vonatkozó technikai
jellemzőket.
A fejlesztés a technikai jellemzők
kidolgozásából és végrehajtásából, tesztelésből és átfogó
projektkoordinálásból áll.
Az ügynökség a tagállamokkal együtt elvégzi a
központi adatbázis átfogó tesztelését. A Bizottság tájékoztatja az Európai
Parlamentet a tesztelés eredményéről.
(2)
Az ügynökség felelős a fő adatbázis, a
tartalék adatbázis és az egységes interfészek üzemeltetési igazgatásáért. A
tagállamokkal együttműködésben biztosítja, hogy – költség-haszon elemzésre
is figyelemmel – mindenkor a rendelkezésre álló legjobb technológiát
alkalmazzák. Az ügynökség felelős továbbá a központi adatbázis és a
hálózati belépési pontok közötti kommunikációs infrastruktúra üzemeltetési
igazgatásáért.
A központi adatbázis üzemeltetésének irányítása
magába foglalja az összes olyan feladatot, amely a központi adatbázisnak a hét
minden napján, napi 24 órán keresztül történő működtetéséhez e
rendeletnek megfelelően szükséges, így különösen az annak biztosításához szükséges
karbantartási munkákat és technikai fejlesztéseket, hogy a rendszer
kielégítő műveleti minőségi szinten működjön, különösen a
konzuli képviseletek és határátkelőhelyek számára a központi adatbázis
lekérdezéséhez szükséges idő tekintetében, amelynek a lehető
legrövidebbnek kell lennie.
(3)
Az Európai Unió tisztviselőire alkalmazandó
személyzeti szabályzat 17. cikkének sérelme nélkül, az ügynökség megfelelő
szakmai titoktartási vagy ezzel egyenértékű titoktartási szabályokat
alkalmaz személyzetének valamennyi olyan tagjára, akinek munkája a
regisztráltutas-programmal kapcsolatos adatokat érint. Ez a kötelezettség ezen
alkalmazottak hivatali vagy munkaviszonyának megszűnését, vagy
tevékenységük befejeződését követően is fennáll.
39. cikk
Nemzeti felelősségek
(1)
Minden tagállam felelős:
a)       nemzeti rendszere kifejlesztéséért, a
központi adatbázishoz való kapcsolódásért, valamint a tokenek kibocsátásáért;
b)      nemzeti rendszerének szervezéséért,
irányításáért, működtetéséért és karbantartásáért;
c)       e rendelettel összhangban az illetékes
hatóságok megfelelően felhatalmazott személyi állománya központi
adatbázishoz való hozzáférésének irányításáért és rendszeréért, valamint az
ilyen személyzet névsorának és profiljának összeállításért és rendszeres
naprakésszé tételéért;
(2)
Minden egyes tagállam nemzeti hatóságot jelöl ki,
amely biztosítja az illetékes hatóságok központi adatbázishoz való
hozzáférését, valamint a hálózati belépési ponthoz kapcsolja az említett
nemzeti hatóságot.
(3)
Az adatok feldolgozásához minden tagállam automatikus
eljárásokat használ.
(4)
Mielőtt a hatóságoknak a központi adatbázisban
tárolt adatokhoz való hozzáférésre vagy a központi adatbázis felhasználására
való jogosultsággal rendelkező személyzete számára engedélyeznék a
központi adatbázisban tárolt adatok felhasználását, e személyzetet
megfelelő képzésben kell részesíteni az adatbiztonságról és adatvédelmi
szabályokról.
(5)
A nemzeti rendszereknél felmerülő költségek,
valamint a nemzeti interfész részére történő tárhely-szolgáltatás
költségei az uniós költségvetést terhelik.
40. cikk
Az adatok felhasználásáért való
felelősség
(1)
Minden tagállam biztosítja, hogy az
adatfeldolgozást jogszerűen végezzék, különös tekintettel arra, hogy
kizárólag a megfelelően felhatalmazott személyi állomány férhessen hozzá a
központi adatbázisban feldolgozott adatokhoz feladataik ellátása céljából, e
rendelettel összhangban. A felelős tagállam különösen az alábbiakat
köteles biztosítani:
a)       az adatgyűjtést jogszerűen
végzik;
b)      az adatokat jogszerűen továbbítják a
központi adatbázisba;
c)       az adatok a központi adatbázisba
történő továbbításkor pontosak és naprakészek;
(2)
Az ügynökség biztosítja, hogy a központi adatbázis
kezelése e rendelettel és a 37. cikkben említett végrehajtási intézkedésekkel
összhangban történjen. Az ügynökség feladata különösen:
a)       meghozza a szükséges intézkedéseket a
központi adatbázis, valamint a központi adatbázis és a hálózati belépési pontok
közötti kommunikációs infrastruktúra biztonságának biztosításáért, az egyes
tagállamok felelősségének sérelme nélkül;
b)      biztosítja, hogy csak a kellően
felhatalmazott alkalmazottak férjenek hozzá a központi adatbázisban
feldolgozott adatokhoz az ügynökség feladatainak elvégzése céljából, ezzel a
rendelettel összhangban.
(3)
Az ügynökség tájékoztatja az Európai Parlamentet, a
Tanácsot és a Bizottságot arról, hogy a (2) bekezdés alapján milyen
intézkedéseket hoz a regisztráltutas-program működésének megkezdésére.
41. cikk
Az adatok nemzeti adatfájlokban való
tárolása
(1)
Valamely tagállam nemzeti adatfájljaiban tarthatja
az általa a központi adatbázisba továbbított alfanumerikus adatokat, a
regisztráltutas-program céljaival összhangban és a vonatkozó jogi
rendelkezéseknek - ideértve az adatvédelmet érintőket is -
megfelelően.
(2)
Az adatokat nem lehet tovább tartani a nemzeti
fájlokban, mint a központi adatbázisban.
(3)
Az (1) bekezdésnek nem megfelelő
adatfelhasználás az egyes tagállamok nemzeti joga szerinti, adatokkal való
visszaélésnek tekintendő.
(4)
E cikk nem tekinthető úgy, mint amely
előírja a központi adatbázis technikai kiigazítását. A tagállamok e cikkel
összhangban csak saját költségükre, felelősségükre és saját technikai
eszközeikkel őrizhetik az adatokat.
42. cikk
Adatok közlése harmadik országokkal
vagy nemzetközi szervezetekkel
A központi adatbázisban vagy a kérelmek
megvizsgálása során e rendeletnek megfelelően feldolgozott adatok harmadik
ország vagy nemzetközi szervezet számára semmilyen körülmények között nem
továbbíthatók vagy nem bocsáthatók rendelkezésre.
43. cikk
Adatbiztonság
(1)
A felelős tagállam a hálózati belépési ponthoz
való továbbítás előtt és az alatt biztosítja az adatok biztonságát. Minden
tagállam biztosítja a központi adatbázisból kapott adatok biztonságát.
(2)
Minden tagállam nemzeti rendszerével kapcsolatban
elfogadja a szükséges intézkedéseket, beleértve egy biztonsági tervet is, annak
érdekében, hogy:
a)      fizikai adatvédelmet valósítson meg,
többek között a kritikus infrastruktúra védelmére irányuló készenléti tervek
elkészítése által;
b)      megakadályozza, hogy
jogosulatlan személyek bejussanak azokba a nemzeti létesítményekbe, amelyekben
a tagállam a regisztráltutas-program céljainak megfelelően végez
műveleteket (ellenőrzés a létesítménybe való belépéskor);
c)      az adathordozók jogosulatlan olvasásának,
másolásának, módosításának vagy eltávolításának megakadályozása (adathordozók
ellenőrzése);
d)      a jogosulatlan adatbevitel, valamint a
tárolt személyes adatok jogosulatlan megtekintésének, módosításának vagy
törlésének megakadályozása (tárolás ellenőrzése);
e)      megakadályozza az engedély nélküli
adatfeldolgozást a központi adatbázisban , illetve a központi adatbázisban
feldolgozott adatok engedély nélküli módosítását vagy törlését (az adatbevitel
ellenőrzése);
f)       biztosítsa, hogy a központi adatbázishoz
hozzáféréssel rendelkező személyek csak a hozzáférési jogosultságuk körébe
tartozó adatokhoz férhessenek hozzá, mégpedig kizárólag egyéni és egyedi
felhasználói azonosítókkal és titkos hozzáférési módszerekkel (adathozzáférés
ellenőrzése);
g)      biztosítja, hogy a központi adatbázishoz
való hozzáférésre jogosult összes hatóság olyan profilokat hozzon létre,
amelyek leírják az adatok bevitelére, módosítására, törlésére, lekérdezésére
vagy a profilokban történő keresésre jogosult személyek feladat- és
felelősségi körét, és ezeket a profilokat kérésre haladéktalanul a 52.
cikkben említett felügyelő hatóságok rendelkezésére bocsátja (személyzeti
profilok);
h)      lehetőséget
biztosít annak ellenőrzésére és megállapítására, hogy adatátviteli
berendezés alkalmazásával mely szervekhez lehet személyes adatokat továbbítani
(adatátviteli berendezés ellenőrzése);
i)       lehetőséget biztosít annak
ellenőrzésére és megállapítására, hogy milyen adatfajtákat, mikor, ki és
milyen célból dolgozott fel a központi adatbázisban (adatrögzítés
ellenőrzése);
j)       megakadályozza a személyes adatok
központi adatbázisba vagy a központi adatbázisból történő továbbítása vagy
adathordozón történő szállítása során a személyes adatok jogosulatlan
olvasását, másolását, módosítását vagy törlését, különösen a megfelelő
titkosítási technikák révén (átvitel ellenőrzése);
k)      figyelemmel kíséri az e bekezdésben
említett biztonsági intézkedések eredményességét, és megteszi az e rendeletnek
való megfelelés biztosításához szükséges, belső ellenőrzéssel
kapcsolatos szervezeti intézkedéseket (önellenőrzés).
(3)
Az ügynökség a központi adatbázis működése
tekintetében megteszi a (2) bekezdésben említett célok eléréséhez szükséges
intézkedéseket, beleértve a biztonsági terv elfogadását is.
44. cikk
Felelősség
(1)
Minden olyan személy, akit, vagy tagállam, amelyet
kár ért abból adódóan, hogy a feldolgozási jogszerűtlen volt, vagy e
rendelettel összeegyeztethetetlen intézkedésre került sor, kártérítésre
jogosult a kárért felelős tagállammal szemben. A szóban forgó állam
részlegesen vagy teljesen mentesül a felelősség alól abban az esetben, ha
bizonyítja, hogy nem ő felelős a kárt előidéző eseményért.
(2)
Ha egy tagállam az e rendelet szerinti
kötelezettségeinek elmulasztásával kárt okoz a regisztráltutas-programban,
annak a tagállamnak viselnie kell a felelősséget az okozott kárért,
kivéve, ha és amennyiben az ügynökség vagy a regisztráltutas-programban részt
vevő másik tagállam elmulasztotta meghozni a kár bekövetkezését
megelőző vagy a kár hatásának minimalizálását célzó szükséges
intézkedéseket.
(3)
A tagállammal szembeni, az (1) és a (2) bekezdésben
említett kártérítési igényre az alperes tagállam nemzeti jogának a
rendelkezései az irányadók.
45. cikk
Nyilvántartás-vezetés
(1)
Minden tagállam és az ügynökség nyilvántartást
vezet valamennyi adatfeldolgozási műveletről a központi adatbázisban.
E bejegyzések feltüntetik a 23. cikk (1) bekezdésében, valamint a 31–33.
cikkben említett adatfelhasználási célokat, a dátumot és az időt, a 25–26.
és 28–30. cikkben említettek szerint továbbított adatok típusát, a 31-33.
cikkben említettek szerint a lekérdezéshez használt adatok típusát és az
adatbevitelt vagy az adatlekérdezést végző hatóság nevét Ezen kívül minden
tagállam nyilvántartást vezet az adatbevitelre vagy az adatkeresésre
megfelelően felhatalmazott személyi állományról.
(2)
Ezeket a nyilvántartásokat csak az adatfeldolgozás
elfogadhatóságát ellenőrző adatvédelemhez és az adatbiztonság
biztosításához lehet felhasználni. A nyilvántartásokat a nem engedélyezett
hozzáféréstől megfelelő intézkedésekkel kell védeni és a 33. cikk (1)
bekezdésében említett öt éves megőrzési időszak lejárta után egy
évvel törölni kell, ha azokra nincs szükség egy már éppen megkezdett
figyelemmel kísérési eljáráshoz.
46. cikk
Önellenőrzés
A tagállamok biztosítják, hogy a központi
adatbázishoz való hozzáférésre jogosult valamennyi hatóság megtegye a szükséges
intézkedéseket az e rendeletnek való megfelelés érdekében, valamint hogy
szükség esetén együttműködjön a felügyelő hatósággal.
47. cikk
Szankciók
A tagállamok megteszik a szükséges
intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a központi adatbázisba bevitt
adatokkal való visszaélés szankciókkal büntetendő legyen, ideértve a
hatékony, arányos és visszatartó erejű, a nemzeti joggal összhangban
lévő közigazgatási és/vagy büntetőjogi szankciókat is.
X. FEJEZET
Az adatalanyok jogai és felügyelet
48.
cikk
Tájékoztatáshoz való jog
(1)
A kérelmezőket és a 25. cikk (4) bekezdésének
f) pontjában említett személyeket a felelős tagállam tájékoztatja a
következőkről:
a)       az 52. cikk (4) bekezdésében említett
adatkezelő személyazonossága, elérhetőségeit is beleértve;
b)      az adat regisztráltutas-programban való
feldololgzásának célja;
c)       az adatok címzettjeinek kategóriái;
d)      az adatmegőrzés ideje;
e)       az, hogy az adatgyűjtés
kötelező a kérelem elbírálásához;
f)       az őket érintő adatokhoz való
hozzáférési jogosultság, a rájuk vonatkozó téves adatok helyesbítésére vagy a
rájuk vonatkozó, jogszerűtlenül feldolgozott adatok törlésére irányuló
kérelem joga, beleértve az említett jogok gyakorlására vonatkozó eljárásokról
szóló tájékoztatás jogát, valamint a 52. cikk (1) bekezdésében említett, a
személyes adatok védelmével kapcsolatos igények meghallgatásáért felelős
felügyelő hatóságok elérhetőségét.
(2)
Az (1) bekezdésben említett tájékoztatást akkor
kell írásban megadni a kérelmezőnek, amikor a 25. cikk (4) és (5)
bekezdésében említett, az igénylőlapon szereplő adatokat és az
ujjlenyomat-adatokat felveszik.
(3)
Az (1) bekezdésben említett tájékoztatást a 25. cikk
(4) bekezdés f) pontjában említett személyeknek a
meghívólevélről, a finanszírozásról és a szállásról szóló igazolást tartalmazó,
az azok által a személyek által aláírt nyomtatványon kell megadni.
Az e személyek által aláírt nyomtatvány hiányában
ezt a tájékoztatást a 95/46/EK irányelv 11. cikkének megfelelően kell
megadni.
49. cikk
Betekintési, javítási és törlési jog
(1)
A 95/46/EK irányelv 12. cikk a) pontja
szerinti egyéb információk nyújtására vonatkozó kötelezettség sérelme nélkül
minden személynek jogában áll tudomást szerezni a központi adatbázisban
rögzített, rá vonatkozó adatokról, és hogy mely tagállam továbbította azokat a
központi adatbázisba. Az adatokhoz ilyen hozzáférést csak tagállam
engedélyezhet. Minden egyes tagállam rögzíti az ilyen hozzáférés iránti
kérelmeket.
(2)
Bármely személy kérheti, hogy a vele kapcsolatos
pontatlan adatot javítsák, és hogy a jogellenesen rögzített adatot töröljék. A
javítást és a törlést késedelem nélkül az adatokat továbbító tagállam végzi el
saját törvényeinek, rendeleteinek és eljárásainak megfelelően.
(3)
Ha egy, a felelős tagállamtól eltérő
tagállam, a (2) bekezdésben előírtaknak megfelelő kérelem
érkezik, annak a tagállamnak a hatóságai, amelyhez a kérelmet benyújtották, 14
napos határidőn belül kapcsolatba lépnek a felelős tagállam
hatóságaival. A felelős tagállam egy hónapos határidőn belül
ellenőrzi az adatok pontosságát és annak a központi adatbázisban való
jogszerű feldolgozását.
(4)
Ha nyilvánvalóvá válik, hogy a központi
adatbázisban rögzített adat nem pontos vagy rögzítésére jogellenesen került
sor, az adatot továbbító tagállam a 35. cikk (2) és (3) bekezdésének
megfelelően kijavítja vagy törli az adatot. A felelős tagállam
írásban haladéktalanul megerősíti az érintett személy felé, hogy
intézkedett a rá vonatkozó adat kijavítása vagy törlése iránt.
(5)
Ha a felelős tagállam nem ért egyet azzal,
hogy a központi adatbázisban rögzített adat pontatlan vagy jogellenesen került
rögzítésre, haladéktalanul írásban kell magyarázatot küldenie az érintett
személynek arról, hogy miért nem kívánja kijavítani vagy törölni a rá vonatkozó
adatot.
(6)
A felelős tagállam az érintett személynek
azokról a lépésekről is magyarázó tájékoztatást küld, amelyeket az adott
személy tehet, ha nem fogadja el az adott magyarázatot. Ez magában foglalja az
azzal kapcsolatos tájékoztatást is, hogy miként lehet keresetet benyújtani vagy
panaszt tenni az adott tagállam illetékes hatósága vagy bírósága előtt,
valamint hogy milyen egyéb – többek között az 52. cikkben említett
felügyelő hatóságok általi – segítségnyújtásra van lehetőség az adott
tagország törvényei, rendeletei és eljárásai szerint.
50.
cikk
Együttműködés az adatvédelemi
jogok biztosítására
(1)
A tagállamok aktívan együttműködnek a 49. cikk
(2) és (3) bekezdésében meghatározott jogok érvényesítésében.
(2)
Minden tagállamban a felügyelő hatóság kérésre
segítséget nyújt és tanácsot ad az érintett személynek azon joga gyakorlásában,
hogy a 95/46/EK irányelv 28. cikkének (4) bekezdésének megfelelően
javíttassa vagy töröltesse a rá vonatkozó adatokat.
(3)
A felelős tagállam adatokat továbbító
felügyelő hatósága és a kérelmet átvevő tagállamok nemzeti
felügyelő hatóságai együttműködnek ebből a célból.
51.
cikk
Jogorvoslatok
(1)
Minden tagállamban bármely személynek joga van
kereset benyújtására vagy panasztételre az illetékes hatóságok előtt,
valamint hatékony bírósági jogorvoslatra azon tagállamban, amely
visszautasította a 49. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott, a rá
vonatkozó adatokhoz való hozzáférési jogot, vagy az ilyen adatok javításának
vagy törlésének jogát.
(2)
A felügyelő hatóságok támogatása az eljárások
alatt végig rendelkezésre áll.
52. cikk
A nemzeti felügyelő hatóság által
gyakorolt felügyelet
(1)
A felügyelő hatóság ellenőrzi a 22. cikk
(1) bekezdésében említett személyes adatok érintett tagállam általi
feldolgozásának – ideértve a központi adatbázisba és onnan való továbbításukat
is – jogszerűségét.
(2)
A felügyelő hatóság biztosítja a nemzeti
rendszer keretében folytatott adatfeldolgozási műveletek legalább
négyévente történő, a vonatkozó nemzetközi ellenőrzési
előírásoknak megfelelő ellenőrzését.
(3)
A tagállamok biztosítják, hogy felügyelő
hatóságuk rendelkezzen az e rendelet alapján rá ruházott feladatok ellátásához
szükséges erőforrásokkal.
(4)
A személyes adatok regisztráltutas-programban
történő feldolgozása tekintetében valamennyi tagállam kijelöli azt a
hatóságot, amely a 95/46/EK irányelv 2. cikkének d) pontjával
összhangban adatkezelőnek tekintendő, és amely a fenti tagállam
általi adatfeldolgozásért központilag felelős. A tagállam értesíti a
Bizottságot e hatóságról.
(5)
Valamennyi tagállam megadja a felügyeleti hatóságok
által kért tájékoztatást és különösen tájékoztatja azokat a 39. cikkel és
a 40. cikk (1) bekezdésével összhangban végzett
tevékenységekről, biztosítja számukra a 39. cikk (1) bekezdésének
c) pontjában említett listákhoz és a 45. cikkben említett
nyilvántartási bejegyzésekhez való hozzáférést, továbbá a valamennyi létesítménybe
történő mindenkori bejutást.
53. cikk
Az európai adatvédelmi biztos által
gyakorolt felügyelet
(1)
Az európai adatvédelmi biztos ellenőrzi, hogy
az ügynökség e rendelettel összhangban végzi-e a személyes adatok
feldolgozásával kapcsolatos tevékenységeit. A 45/2001/EK rendelet 46. és 47. cikkében
említett feladatok és hatáskörök megfelelően alkalmazandók.
(2)
Az európai adatvédelmi biztos gondoskodik arról,
hogy legalább négyévente, a vonatkozó nemzetközi ellenőrzési
előírásoknak megfelelően ellenőrizzék az ügynökség által
folytatott, a személyes adatok feldolgozását érintő tevékenységeket. Az
ellenőrzésről szóló jelentést meg kell küldeni az Európai
Parlamentnek, a Tanácsnak, az ügynökségnek, a Bizottságnak és a felügyelő
hatóságoknak. Az ilyen jelentés elfogadása előtt az ügynökség számára
lehetőséget kell biztosítani arra, hogy megtegye észrevételeit.
(3)
Az ügynökség megadja az európai adatvédelmi biztos
által kért információt, hozzáférést biztosít számára minden dokumentumhoz és
azoknak a 45. cikk (1) bekezdésében említett nyilvántartásához, valamint
lehetővé teszi számára a valamennyi létesítménybe való mindenkori
bejutást.
54. cikk
A felügyelő hatóságok és az
európai adatvédelmi biztos közötti együttműködés
(1)
A felügyelő hatóságok és az európai
adatvédelmi biztos – hatáskörük keretein belül eljárva – aktívan
együttműködnek egymással felelősségi körük keretein belül, és
biztosítják a regisztráltutas-program összehangolt felügyeletét.
(2)
Hatáskörük keretein belül eljárva kicserélik egymás
között a vonatkozó információkat, segítik egymást az ellenőrzések és
vizsgálatok lefolytatása során, megvizsgálják az e rendelet értelmezésével vagy
alkalmazásával kapcsolatban felmerült nehézségeket, tanulmányozzák a független
felügyelet gyakorlása vagy az érintett jogainak gyakorlása kapcsán
felmerülő problémákat, összehangolt javaslatokat dolgoznak ki a problémák
közös megoldására és szükség szerint előmozdítják az adatvédelmi jogokkal
kapcsolatos ismeretek terjesztését.
(3)
A nemzeti felügyelő hatóságok és az európai
adatvédelmi biztos e célból évente legalább kétszer találkoznak. Az ilyen
megbeszélések költségei az európai adatvédelmi biztost terhelik. Az eljárási
szabályzatot az első találkozó alkalmával kell elfogadni. A további
munkamódszereket szükség esetén közösen dolgozzák ki.
(4)
A tevékenységekről kétévente együttes
jelentést kell küldeni az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és
az ügynökségnek. A jelentés valamennyi tagállamra vonatkozóan tartalmaz egy, az
érintett tagállam felügyelő hatósága által készített fejezetet.
XI. FEJEZET
Záró rendelkezések
55.
cikk
Az adatátvitel indítása
(1)
Minden tagállam értesíti a Bizottságot arról, hogy
megtette a szükséges technikai és jogi intézkedéseket a 22. cikk (1)
bekezdésében említett adatok központi adatbázisba történő továbbításához.
(2)
Az ügynökség értesíti a Bizottságot, hogy megtette
a 38. cikk (1) bekezdésében említett szükséges technikai intézkedéseket.
56.
cikk
A műveletek megkezdése
A Bizottság meghatározza azt az
időpontot, amikor a regisztráltutas-program működésbe lép, miután:
a)      elfogadták a 37. cikk (1) és (2) bekezdésében
említett intézkedéseket;
b)      a technikai intézkedések érvényesítése
után minden tagállam értesítette a Bizottságot arról, hogy megtette a szükséges
technikai és jogi intézkedéseket a 22. cikk (1) bekezdésében említett adatok
központi adatbázisba történő továbbításához.
c)      az ügynökség bejelentette a 38. cikk (1)
bekezdésében előírt, a központi rendszer átfogó tesztelésének sikeres
befejezését; valamint
d)      az ügynökség értesítette a Bizottságot
arról, hogy a központi adatbázis készen áll arra, hogy megkezdje
működését.
57. cikk
A bizottsági eljárás
(1)
A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. Ez a
bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság.
(2)
Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU
rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
58. cikk
A mellékletek módosításai
A Bizottság e rendelet 59. cikkének
megfelelően jogosult felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására e
rendelet mellékletei tekintetében.
59. cikk
A felhatalmazás gyakorlása
(1)
A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e
cikk határozza meg.
(2)
A 10. cikk (2) bekezdésében és az 58. cikkben
említett felhatalmazás 201X. X X-tól/-től (e rendelet hatályba
lépésének napja) határozatlan időre szól.
(3)
Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor
visszavonhatja a 10. cikk (2) bekezdésében és az 58. cikkben említett
felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban
meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában
való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi
időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő,
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
(4)
A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus
elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az
Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5)
A 10. cikk (2) bekezdése és az 58. cikk
alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba,
ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését
követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt
ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát
megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról
tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai
Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal
meghosszabbodik.
60. cikk
Értesítés
(1)
A tagállamok értesítik a Bizottságot a
következőkről:
a)      adott esetben a 9. cikk (5) bekezdésében
említett költségviselés és/vagy magánjellegű szállásadás igazolására
szolgáló nemzeti formanyomtatvány;
b)      az 52. cikk (4) bekezdésében említett
adatkezelőnek tekintendő hatóság;
c)      Az 56. cikkben említett szükséges
technikai és jogi intézkedések.
(2)
A tagállamok értesítik az ügynökséget a
következőkről:
a)      az adatok beviteléhez, módosításához,
törléséhez, lekérdezéséhez vagy kereséséhez hozzáféréssel rendelkező, a 23.
cikkben említett illetékes hatóságok;
b)      a 18. cikk (5) bekezdésével és az V.
melléklettel összhangban készített statisztikák.
(3)
Az ügynökség értesíti a Bizottságot, hogy megtette
a szükséges műszaki intézkedéseket, és a központi adatbázis készen áll a
műveletek megkezdésére.
(4)
A Bizottság az (1) bekezdés a) pontjának megfelelően
bejelentett információkat folyamatosan frissített elektronikus közzététel útján
hozzáférhetővé teszi a tagállamok és a nyilvánosság számára.
(5)
Bulgária, Ciprus és Románia 10 munkanapon belül
értesíti a Bizottságot, hogy egyoldalúan elismeri-e a regisztrált utas
regisztráltutas-programbeli tagságát ahhoz, hogy e személy a külső
határaikon könnyített határellenőrzést élvezhessen. A Bizottság az Európai
Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi a fenti tagállamok által közölt
tájékoztatást.
61.
cikk
Tanácsadó csoport
Tanácsadói csoport biztosít szakértelmet az
ügynökség számára a regisztráltutas-programmal kapcsolatban, különösen az
ügynökség éves munkaprogramja és éves tevékenységi jelentése összeállításának
összefüggésében.
62.
cikk
Képzés
Az ügynökség feladatokat lát el a központi
adatbázis technikai felhasználásáról szóló képzéssel kapcsolatban.
63.
cikk
Ellenőrzés és értékelés
(1)
Az ügynökség gondoskodik arról, hogy rendelkezésre
álljanak a központi adatbázis működésének a szolgáltatás eredményeivel,
költséghatékonyságával, biztonságával és minőségével kapcsolatos célokkal
történő összehasonlítására szolgáló eljárások.
(2)
Műszaki karbantartás céljából az ügynökség
hozzáféréssel rendelkezik a központi adatbázisban végzett feldolgozási
művetekkel kapcsolatos szükséges információkhoz.
(3)
A regisztráltutas-program működésének
megkezdődése után két évvel, majd ezt követően kétévente az ügynökség
jelentést készít az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak a
regisztráltutas-program műszaki működéséről, beleértve annak
biztonságosságát is.
(4)
Három évvel a regisztráltutas-program
működésének megkezdődése után, majd ezt követően négyévente a
Bizottság átfogó értékelést készít a regisztráltutas-programról. Ez az átfogó
értékelés tartalmazza az elért eredményeknek a célkitűzések fényében
történő vizsgálatát, annak felülvizsgálatát, hogy az alapul szolgáló
megfontolások továbbra is érvényesek-e, továbbá e rendelet
regisztráltutas-program tekintetében történő alkalmazásának és a
regisztráltutas-program biztonságának, a biometrikus adatok összegyűjtése
és felhasználása végrehajtásának, az adatvédelmi szabályoknak való megfelelés,
valamint a kérelmekkel és a tokenek kiadásával kapcsolatos eljárások
megszervezésének vizsgálatát. A Bizottság az értékelésről szóló
jelentéseket megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. A jelentéshez
szükség esetén az e rendelet módosítására vonatkozó megfelelő javaslatokat
kell mellékelni.
(5)
A tagállamok az ügynökség és a Bizottság
rendelkezésére bocsátják – az előbbiek által előre meghatározott mennyiségi
paraméterek alapján – a (3) és (4) bekezdésben említett jelentések
összeállításához szükséges információkat.
(6)
Az ügynökség a Bizottság rendelkezésére bocsátja a
(4) bekezdésben említett átfogó értékelés elkészítéséhez szükséges
információkat.
64.
cikk
Hatálybalépés és alkalmazhatóság
(1)
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában
való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
(2)
Ezt a rendeletet az 56. cikkben említett
időponttól kell alkalmazni.
(3)
A 37., 38., 39., 43., 55., 56., 57., 58., 59. és 60.
cikket az (1) bekezdésben említett időponttól kell alkalmazni.
Ez a rendelet a Szerződéseknek
megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a
tagállamokban.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
Az Európai Parlament részéről                     a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök

I. MELLÉKLET
EGYSÉGES IGÉNYLŐLAP[40]
A regisztráltutas-programban való részvétel iránti
kérelem
 1. Vezetéknév (Családi név) (x) || KIZÁRÓLAG HIVATALOS HASZNÁLATRA
 2. Születéskori vezetéknév (korábbi családi név(nevek)) (x) || A kérelem benyújtásának időpontja: Kérelem száma: A benyújtás helye: □ Nagykövetség/konzulátus □ Közös igénylési központ □ Határátkelőhely   Elnevezés:   Ügyintéző:   Igazoló okmányok: □ Úti okmányok □ Megélhetési költségek □ Meghívó □ Közlekedési eszköz □ Egyéb:   Határozat □ Elutasítva □ Jóváhagyás   Érvényes: …-tól …-ig
 3. Utónév(nevek) (Keresztnév(nevek) (x)
 4. Születési idő (nap/hónap/év)   || 5. Születési hely 5a. Születési ország || 6. Jelenlegi állampolgárság 6a. Születéskori állampolgársága, amennyiben eltérő
 7. Nem □ férfi □ nő □ nincs megadva || 8. Családi állapot □ egyedülálló □ férjezett/házas □ különvált □ elvált □ özvegy □ egyéb (határozza meg)
 9. Kiskorúak esetében: A szülői felügyeletet gyakorló személy / törvényes gyám vezetékneve, utóneve, lakcíme (amennyiben különbözik a kérelmezőétől) és állampolgársága
 10. Az úti okmány típusa □ Magánútlevél □ Diplomata-útlevél □ Szolgálati útlevél □ Hivatalos útlevél □ Különleges útlevél □ Egyéb úti okmány (nevezze meg)
 11. Az úti okmány száma || 12. Kiállítás kelte || 13. Érvényesség || 14. Kiállító hatóság
 15. A kérelmező lakcíme és e-mail címe ||  Telefonszáma(i):
 16. A jelenlegi állampolgárság országától eltérő országban lévő lakóhely □ Nem. □ Igen. …. sz. tartózkodási engedély vagy azzal egyenértékű dokumentum. Érvényességi idő lejárta:
 * 17. Jelenlegi foglalkozás és a munkaviszony időtartama
 * 18. Munkáltató neve, címe és telefonszáma. Diákok esetében az oktatási intézmény neve és címe.
 19. Az utazás fő célja(i): □ Turizmus □ Üzleti út □ Család- vagy barátlátogatás □ Kulturális program □ Sportesemény □ Hivatalos látogatás □ Orvosi okok □ Tanulmányok □ Egyéb (határozza meg)
* A *-gal jelölt
mezőket az EU-, EGT- vagy svájci állampolgárok családtagjainak (házastárs,
gyermek vagy eltartott felmenő ági rokon) nem kell kitölteniük abban az
esetben, ha szabad mozgáshoz való jogukat gyakorolják.
Az EU-, EGT- vagy svájci állampolgárok családtagjainak ezt a kapcsolatot
okmánnyal kell igazolniuk, és ki kell tölteniük a 25. és a 26. mezőt.
(x) Az 1–3. mezőt az úti okmányban szereplő
adatokkal összhangban kell kitölteni.
 20. Érvényes schengeni vízum □ Nem______________ □ Igen. Érvényesség időtartama: __________________-tól __________________-ig   A vízum azonosítószáma:   ||
 21. A regisztráltutas-programban való részvétel iránti kérelem céljából korábban vett ujjlenyomat □ Nem [……………………………….] □ Igen. […………………………………….] Időpont, ha ismert
 *22. A tagállam(ok)beli meghívó személy(ek) vezeték- és utóneve. Ha nincs ilyen, a tagállambeli szálloda(szállodák) vagy ideiglenes szállás(szállások) neve.   ||
 A meghívó személy(ek)/szálloda(szállodák)/ideiglenes szállás(ok) címe és e-mail címe   || Telefon és fax   ||
 *23. A meghívó vállalat/szervezet neve és címe     || A vállalat/szervezet telefonszáma és faxszáma ||
 A vállalat/szervezet kapcsolattartójának vezetékneve, utóneve, címe, telefonszáma, faxszáma és e-mail címe:   ||
   ||
 *24. A kérelmező tartózkodása során felmerülő utazási és megélhetési költségeket ||
 □ maga a kérelmező fedezi       Anyagi fedezet □ készpénz □ utazási csekk □ hitelkártya □ előre fizetett szállás □ előre fizetett közlekedés □ egyéb (nevezze meg) || □ az a költségviselő (vendéglátó, vállalat, szervezet) (nevezze meg) fedezi, aki [… …] □ a 18. vagy 19. mezőben szerepel [….…] □ egyéb (határozza meg)   Anyagi fedezet □ készpénz □ szállás biztosítva □ a tartózkodás időtartama alatt felmerülő összes költség fedezve □ előre fizetett közlekedés □ egyéb (nevezze meg) ||
   ||
 25. Az EU-, EGT- vagy svájci állampolgár családtag személyes adatai ||
 Vezetéknév || Utónév ||
 Születési idő || Állampolgárság || Úti okmány vagy személyi igazolvány száma ||
 Cím || Telefon || e-mail cím ||
 26. EU-, EGT- vagy svájci állampolgárhoz fűződő családi kapcsolat □ házastárs □ gyerek □ unoka □ eltartott felmenő ági rokon ||
 27. Hely és dátum || 28. Aláírás (kiskorú gyermek esetén a szülői felügyeletet gyakorló személy/törvényes gyám aláírása)     ||
 Tudomásul veszem, hogy a regisztráltutas-program kérelem díját semmilyen körülmények között nem térítik vissza.
 Tudomásul veszem, hogy megfelelő utazási egészségbiztosítással kell rendelkeznem a tagállamok területén való első tartózkodásom, valamint későbbi tartózkodásaim során is.
Tudatában vagyok és
elfogadom az alábbiakat: az ehhez a kérelemhez
szükséges adatgyűjtés és adott esetben ujjlenyomatvétel kötelező a
regisztráltutas-programban (regisztráltutas-program) való részvétel iránti
elbírálásához. A regisztráltutas-programban való részvétel iránti
igénylőlapon megadott személyes adataimat és ujjlenyomataimat a tagállamok
illetékes hatóságaihoz továbbítják, amelyek azokat a kérelmemről történő
döntés meghozatala céljából dolgozzák fel.
Ezen adatokat,
valamint a kérelmem ügyében hozott határozattal vagy a
regisztráltutas-programban való részvétel visszavonását vagy meghosszabbítását
elrendelő határozattal kapcsolatos adatokat beviszik a központi
adatbázisba és ott legfeljebb öt évig tárolják, mely idő alatt azokhoz az
illetékes vízumhatóságok vagy határőrizeti hatóságok hozzáférhetnek. Az
adatfeldolgozásáért felelős tagállami hatóság: [(…)].
Tudatában vagyok
annak, hogy jogomban áll bármelyik tagállamban tájékoztatást kérni a velem
kapcsolatosan a központi adatbázisban rögzített adatokról és az azokat oda
továbbító tagállamról, továbbá kérni, hogy a rám vonatkozó pontatlan adatokat
helyesbítsék, valamint a személyemmel kapcsolatos, nem jogszerűen
feldolgozott adatokat töröljék. Kifejezett kérésemre a kérelmemet elbíráló
hatóság tájékoztat arról a módról, ahogyan a személyes adataim
ellenőrzésére vonatkozó jogaimat gyakorolhatom, és ahogyan módosításukat
és törlésüket kérhetem, ideértve az érintett állam nemzeti joga által
biztosított jogorvoslatokat is. E tagállam felügyelő hatósága [elérhetőségek]
kivizsgálja a személyes adatok védelmével kapcsolatos panaszokat.
Kijelentem, hogy
legjobb tudomásom szerint az általam megadott adatok pontosak és teljesek. Tudatában vagyok annak, hogy bármely hamis
nyilatkozat a kérelmem elutasítását vagy a regisztráltutas-programban való már
megadott részvételi jog visszavonását vonja maga után, és a kérelmet feldolgozó
tagállam joga értelmében büntetőeljárást vonhat maga után ellenem.
Kötelezettséget
vállalok amellett, hogy kellő időben elhagyom a tagállamok területét.
 Hely és dátum || Aláírás (kiskorú gyermek esetén a szülői felügyeletet gyakorló személy/törvényes gyám aláírása):
II. MELLÉKLET
AZ
IGAZOLÓ DOKUMENTUMOK NEM KIMERÍTŐ JEGYZÉKE
A 9. cikkben említett és a
regisztráltutas-programban való részvétel kérelmezőjének többek között az
alábbi igazoló dokumentumokat kell benyújtania:
1.
Az utazás céljával kapcsolatos dokumentumok
(1)
üzleti utak esetében:
(a)
cégtől vagy hatóságtól érkezett meghívó
kereskedelemmel, iparral vagy munkával kapcsolatos ülésekre, konferenciákra
vagy eseményekre;
(b)
egyéb dokumentumok, amelyek kereskedelmi vagy
munkacélú kapcsolatok fennállását bizonyítják;
(c)
a vállalkozás gazdasági tevékenységeit bizonyító
dokumentumok;
(d)
a kérelmező vállalatnál meglévő
munkaviszonyát [beosztás][pozíció] igazoló dokumentumok;
(2)
tanulmányi vagy egyéb képzési célból vállalt
utazások esetében:
(a)
oktatási intézménytől származó igazolás
elméleti vagy gyakorlati képzésre és továbbképzésre való beiratkozásról;
(b)
diákigazolványok vagy a látogatandó kurzusokról
szóló igazolások.
(3)
turisztikai vagy magáncélú utazások esetében:
(a)
a szállással kapcsolatos dokumentumok:
i.        meghívó a vendéglátótól, ha ilyen
szállásról van szó;
ii.       dokumentum a szállást biztosító
létesítménytől vagy bármely más megfelelő dokumentum, amely a
tervezett szállást feltünteti;
(b)
az útvonallal kapcsolatos dokumentumok:
i.        az előző évi foglalások
megerősítése vagy bármilyen más megfelelő dokumentum a tervezett
és/vagy már megvalósított utazás megjelölésével.
(4)
politikai, tudományos, kulturális, sport-, vallási
vagy egyéb célú utazások esetében:
(a)
meghívó(k), jelentkezési lapok vagy programfüzetek
(lehetőség szerint) a meghívó szervezet nevének és a tartózkodás(ok)
időtartamának feltüntetésével, illetve bármely egyéb, a látogatás(ok)
célját megnevező dokumentum.
(5)
azon hivatalos küldöttségek tagjainak utazásai
esetében, amelyek az érintett harmadik ország kormányának címzett hivatalos
meghívást követően valamely tagállam területén értekezleteken,
konzultációkon, tárgyalásokon vagy csereprogramokban, valamint kormányközi
szervezetek által tartott eseményeken vesznek részt:
(a)
az érintett harmadik ország hatósága által küldött
levél annak megerősítésére, hogy a kérelmező a fenti eseményeken
történő részvétel céljából valamely tagállam területére utazó küldöttség
tagja, valamint a hivatalos meghívó(k) másolata;
2.
Dokumentumok annak megítélésére, hogy a
kérelmező el kívánja hagyni a tagállamok területét
(a)
 a lakóhely szerinti országban
való anyagi fedezet igazolása;
(b)
a foglalkoztatottság bizonyítéka: bankkivonatok;
(c)
ingatlan tulajdonjogának bizonyítéka;
(d)
a lakóhely szerinti országba való beilleszkedés
bizonyítéka: családi kapcsolatok; szakmai státus.
3.
A kérelmező családi állapotával kapcsolatos dokumentumok
(a)
szülői hozzájárulás (amikor kiskorú nem a
szülőkkel utazik);
(b)
a vendéglátó/meghívó személlyel fennálló családi
kapcsolat igazolása;
(c)
tartózkodási engedély.
III. MELLÉKLET
REGISZTRÁCIÓS
DÍJ
1.
A kérelmezőknek 20 EUR regisztrációs díjat
kell fizetniük.
2.
Amennyiben a regisztráltutas-programban való
részvétel iránti kérelmet többszörös belépésre jogosító vízum iránti kérelemmel
egyidejűleg nyújtják be, a kérelmezőknek 10 EUR díjat kell fizetniük.
IV. MELLÉKLET
EGYSÉGES ŰRLAP A
REGISZTRÁLTUTAS-PROGRAMBAN VALÓ RÉSZVÉTEL ELUTASÍTÁSÁRÓL VAGY VISSZAVONÁSÁRÓL
TÖRTÉNŐ ÉRTESÍTÉSHEZ ÉS ANNAK INDOKOLÁSÁHOZ[41]
___________
__________________________________________________________________________
ELUTASÍTÁS/VISSZAVONÁS
Tisztelt
_______________________________!
 A ________________-i
Nagykövetség/Főkonzulátus/Konzulátus/közös igénylési központ _________
______-ban;
 A ____________________-i [a határátkelőhely és az
ország neve ] határőrizeti hatóság
 megvizsgálta kérelmét;
 megvizsgálta a
regisztráltutas-programban való részvételét, melynek száma: kiadási időpontja:_______________ [nap/hónap/év].
 A
regisztráltutas-programban való részvételt elutasítjuk  A regisztráltutas-programban való részvételt visszavonjuk
E határozatot az alábbi indok(ok) alapján
hoztuk:
1.    Ön nem rendelkezik a 2001. márciusi 539/2001/EK tanácsi rendelettel
összhangban előírt érvényes tartózkodási engedéllyel/adott esetben tartózkodási
kártyával vagy vízummal
2.    hamis, hamisított vagy csalárd módon felhasznált úti okmányt mutatott
be
3.    Ön nem igazolta a gyakori és/vagy rendszeres utazás szükségességét vagy
nem indokolta annak szándékát
4.    nem igazolta a tervezett tartózkodás(ok) célját és feltételeit
5.    Ön nem igazolta a származási vagy lakóhely szerinti országban fennálló
gazdasági helyzetét vagy nem igazolta a tervezett tartózkodás(ok)
időtartamára vagy a származási vagy lakóhely szerinti országba
történő visszatéréshez szükséges kellő anyagi fedezet meglétét,
illetve nem képes e fedezetet jogszerűen biztosítani
6.    Ön korábban tovább tartózkodott a tagállamok területén az engedélyezett
maximális időtartamnál, és nem igazolja feddhetetlenségét és
megbízhatóságát
7.    a schengeni információs rendszerben (SIS) beléptetési tilalmat
elrendelő figyelmeztető jelzés van érvényben, melyet ……………… (tagállam
neve) jegyzett be
8.    egy vagy több tagállam úgy tekinti, hogy Ön a Schengeni
Határ-ellenőrzési Kódex 2. cikkének (19) bekezdése értelmében a tagállamok
közrendjét, belső biztonságát vagy közegészségét veszélyezteti, illetve
nemzetközi kapcsolatait fenyegeti
9.    a tervezett tartózkodás céljának és feltételeinek indokolására
benyújtott információ nem tekinthető megbízhatónak
10.  nem lehetett bizonyossággal megállapítani, hogy kellő időben
el szándékozik hagyni a tagállamok területét
11.  A visszavonást a regisztrált utas kérte[42].
Észrevételek:
___________________________________________________________________________
___________________________________________________________________________
___________________________________________________________________________
Megjegyzések: Az
érintett személy – a nemzeti jogban és a Charta 47. cikkének (1) bekezdésében
előírtak szerint – fellebbezhet a regisztráltutas-programban való
részvétel elutasítását vagy visszavonását elrendelő határozattal szemben. Az érintett személy megkapja e dokumentum egy
példányát (minden egyes tagállamnak meg kell adnia a jogorvoslati jogra
vonatkozó nemzeti jogszabályokkal és eljárással kapcsolatos információkat,
ideértve azt az illetékes hatóságot is, amelyhez a jogorvoslati kérelmet
intézni lehet, valamint a kérelem benyújtásának határidejét).
Dátum és a
nagykövetség/főkonzulátus/konzulátus/határőrség/vagy egyéb illetékes
hatóság bélyegzője.
Az érintett személy aláírása[43]
V. MELLÉKLET
ÉVES STATISZTIKA A
REGISZTRÁLTUTAS-PROGRAMRÓL
A 18. cikkben meghatározott határidőn
belül az ügynökségnek benyújtandó adatok minden olyan határátkelőhely és
helyszín vonatkozásában, ahol az egyes tagállamok hozzáférést biztosítanak a
regisztráltutas-programhoz:
–
Az összes kérelmezett részvétel
–
Az összes megadott részvétel
–
Az összes visszautasított részvétel
–
Az összes visszavont részvétel
–
Az összes kért, megadott, visszautasított,
visszavont vagy meghosszabbított részvétel vízummal rendelkező harmadik
országbeli állampolgárok számára
–
Az összes kért, megadott, visszautasított,
visszavont vagy meghosszabbított részvétel vízummal nem rendelkező
harmadik országbeli állampolgárok számára
–
A feliratkozás átlagos időtartama
–
Feldolgozási idő a határátkelőhelyen
–
A központi adatbázis elérhetőségének aránya
–
Hibaszázalék, pl. FTE, téves találat, stb.
Az adatok benyújtásának általános szabályai:
–
Az előző év egészére vonatkozó adatokat
egyetlen fájlban kell összegyűjteni.
–
Az adatokat (az ügynökség által kidolgozott)
egységes minta alkalmazásával kell benyújtani.
–
Az adatokat harmadik országok szerinti
csoportosításban hozzáférhetővé teszik azon egyéni határátkelőhelyek
és egyéni helyszínek számára, ahol az érintett tagállam a
regisztráltutas-programban való részvételre irány kérelmeket bírál el.
Amennyiben egy
adat nem hozzáférhető, vagy nem releváns egy bizonyos kategória és
harmadik ország tekintetében, a tagállamok üresen hagyják a mezőt (és nem
írják be a „0” (nulla), „N.A.” (nem alkalmazandó) megjelölést, sem egyéb
megjegyzést).
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB
ADATAI
              1.1.    A javaslat/kezdeményezés címe:
              1.2.    A tevékenységalapú irányítás
/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai
terület(ek)
              1.3.    A javaslat/kezdeményezés típusa
              1.4.    Célkitűzés(ek)
              1.5.    A javaslat/kezdeményezés indoklása
              1.6.    Az intézkedés és a pénzügyi hatás
időtartama
              1.7.    Tervezett igazgatási módszer(ek)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.    A nyomon követésre és a jelentéstételre
vonatkozó rendelkezések
              2.2.    Irányítási és kontrollrendszer
              2.3.    A csalások és a szabálytalanságok
megelőzésére vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT
PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.    A kiadások a többéves pénzügyi keret mely
fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?
              3.2.    A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
              3.3.    A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás
PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS

1.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS FŐBB ADATAI
1.1.
A javaslat/kezdeményezés címe:

Az
Európai Parlament és a Tanács rendelete a regisztráltutas-program
létrehozásáról, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső
határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról
szóló javaslat (COM(2011)750) és a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó
többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslat
(COM(2011)398) jogalkotó hatóság általi elfogadásától függően, feltéve,
hogy elegendő erőforrás áll rendelkezésre a vonatkozó költségvetési
fejezet kiadási keretén belül

1.2.
A tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek[44])

Szakpolitikai
terület: Belügyek (18. cím)

1.3.
A javaslat/kezdeményezés típusa

x A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésre irányul
¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti projektet/előkészítő
intézkedést követő új intézkedésre irányul[45]
¨ A javaslat/kezdeményezés jelenlegi
intézkedés meghosszabbítására irányul
¨ A
javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek megfelelően módosított
intézkedésre irányul

1.4.
Célkitűzések
1.4.1.
A javaslat/kezdeményezés által érintett többéves
bizottsági stratégiai célkitűzések

Az
Európai Tanács által 2009 decemberében elfogadott Stockholmi Program újból
megerősítette a regisztráltutas-program létrehozásában rejlő
lehetőséget a tagállamok területére történő jogszerű belépés
megkönnyítése céljából. A regisztráltutas-program létrehozásáról szóló javaslat
ezért a Stockholmi Programot létrehozó cselekvési tervben szerepel. Az
intelligens határokról szóló csomag kidolgozásának finanszírozása a Belső
Biztonsági Alap prioritásainak egyike[46].

1.4.2.
Konkrét célkitűzés(ek) és a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)

1.
sz. konkrét célkitűzés: „Rendszerfejlesztés”, 2. sz. konkrét
célkitűzés „Rendszerműveletek”
A
regisztráltutas-program és a token-központi adatbázison alapuló rendszer célja
az, hogy megkönnyítse az Európai Unió külső határainak átlépését a gyakran
utazó, előzetes vizsgálatnak alávetett harmadik országbeli állampolgárok
számára.
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés
keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)
Tevékenységek:
Szolidaritás – Külső határok, visszatérés, vízumpolitika és a személyek
szabad mozgása (18 02. alcím)

1.4.3.
Várható eredmény(ek) és hatás(ok)

Tüntesse fel, milyen
hatásokat gyakorolhat a javaslat/kezdeményezés a
kedvezményezettekre/célcsoportokra.
Új
technológiák kiaknázásával a regisztráltutas-program csökkenti a regisztrált
utasok határátkeléssel töltött idejét és azzal járó költségeket, valamint
növeli a határátkelőhelyek átbocsátó képességét, így a tagállamok számára
új eszközt biztosít az utasforgalom hatékony és költséghatékony kezeléséhez. A
regisztrált utasokon végzett határellenőrzés átlagosan nem tartana 20-40
másodpercnél tovább.
Továbbá,
a regisztráltutas-program 25% – korábban a gyakran utazó és előzetes
vizsgálatnak alávetett utasok határmozgásainak ellenőrzésére fordított –
határellenőrzési erőforrást szabadít fel, így lehetővé teszi,
hogy a határokon jobban figyeljenek a nagyobb kockázatot hordozó utasokra.

1.4.4.
Eredmény- és hatásmutatók

Tüntesse fel a
javaslat/kezdeményezés megvalósításának nyomon követését lehetővé
tevő mutatókat.
A
fejlesztés alatt
A
javaslattervezet jóváhagyása és a műszaki leírás elfogadása után egy
külső vállalkozó fogja fejleszteni a műszaki rendszert. A rendszerek
fejlesztése központi és nemzeti szinten, az IT-ügynökség átfogó koordinálása
mellett történik. Az IT-ügynökség az érdekeltekkel együttműködve
meghatározza az átfogó irányítási keretet. Amint az ilyen rendszerek fejlesztésekor
szokásos, a projekt kezdetén meghatározzák az általános projektmenedzsment
tervet és a minőségbiztosítási tervet. E terveknek olyan
teljesítménytáblázatokat kell tartalmazniuk, amelyek konkrét mutatókat ölelnek
fel, különösen az alábbiak tekintetében:
          a
projekt általános állapota
az
elfogadott ütemterv (milestones) szerinti időbeni fejlesztés,
kockázatkezelés,
erőforrás-gazdálkodás
(emberi és pénzügyi) az elfogadott allokációk szerint
szervezeti
felkészültség
…
Amint
a rendszer működőképessé válik
A
programban részt vevő személyek száma kategóriánként
(vízumköteles/vízummentes), valamint a kérelmezett részvétel indoka alapján
(üzletemberek/diákok/munkavállalók, stb.);
Azon
személyek száma, akiknek a regisztráltutas-programban való részvételét
visszavonták vagy elutasították;
Átlagos
feliratkozási idő a határátkelőhelyen és a konzulátuson;
A
regisztrált utasok külső határokon való átkeléséhez szükséges idő;
A
rendszer hozzáférhetősége;
Hibaszázalékok,
például téves találatok, a feliratkozás sikertelenségének aránya, téves
elfogadási arány;
Az
egyének által a nemzeti felügyelő hatósághoz (adatvédelmi hatóság)
benyújtott panaszok száma;
A
hatóságokkal szemben téves határozat és/vagy megkülönböztetés miatt benyújtott
panaszok száma;
A
határátkelőhely átbocsátási kapacitásának százalékban kifejezett
növekedése;
A
határőr-erőforrás regisztráltutas-programnak köszönhető
áthelyezése/rendelkezésre bocsátása a magasabb kockázatot hordozó utasok
ellenőrzése és/vagy egyéb kapcsolódó feladatok ellátása céljából.

1.5.
A javaslat/kezdeményezés indoklása
1.5.1.
Rövid vagy hosszú távon kielégítendő
szükséglet(ek)

Minden
évben mintegy 700 millió határátkelés megy végbe a külső (szárazföldi,
tengeri és légi) határátkelőhelyeken. Figyelembe véve, hogy egyre nő
a legnagyobb és legforgalmasabb határátkelőhelyeken való határátkelések
száma, és ez a tendencia a jövőben is folytatódik, ha uniós szinten nem
teszünk semmit, akkor nem könnyítjük meg a harmadik országbeli állampolgárok
határátkelését, kivéve azokét, akiket a schengeni határellenőrzési kódex
és a kishatárforgalmi rendelet kimondottan megemlít, azaz a harmadik országbeli
állampolgárokat alapos ellenőrzéseknek vetnék alá és nem lehetne
alkalmazni rájuk az automatizált határellenőrzési rendszereket. Számos
tagállamnak máris problémát jelent a sorok kezelése. E tagállamok számára nem
volna más megoldás, mint hogy még nagyobb számú személyzetet alkalmazzanak és
átépítsék infrastruktúrájukat; az utasforgalom jövőbeni növekedése esetén
még több ilyen probléma merülne fel.
Ezért
a regisztrált utasok határátkelésének megkönnyítése, a határőr-kapacitás
felszabadítása és a határellenőrzések személycentrikus megközelítésének
bevezetése érdekében szükség van a regisztráltutas-programra.

1.5.2.
Az uniós részvételből adódó többletérték

Egyértelmű, hogy uniós szintű fellépésre van
szükség. Önmagában egyetlen tagállam sem képes létrehozni egy olyan
regisztráltutas-programot, amely szerte a tagállamokban megkönnyíti a
határellenőrzést. A regisztráltutas-programot az EU valamennyi külső
határátkelőhelyén végre kell hajtani, és az pozitív hatással lesz
valamennyi tagállam határőr-erőforrásaira, elősegítve ezen
erőforrások hatékony felhasználását.
A
regisztráltutas-programra irányuló javaslat biztosítja, hogy az EU közös
jogszabály alapján közös megközelítést alkalmaz arra, így garantálja, hogy az
összes schengeni határon továbbra is ugyanazokat a szabályokat alkalmazzák.
Harmadik országbeli utasok esetében ez azt jelenti, hogy külön vizsgálat nélkül
valamennyi schengeni határátkelőhelyen hozzáférhetnek a regisztráltutas-programhoz.
Vagyis az egy tagállamban már megvizsgált személy könnyített határátkelést
élvez az összes többi tagállam külső határain. Közös szabályok nélkül ez
nem lenne lehetséges, azaz uniós szintű fellépés nélkül a
regisztráltutas-program nem tenne eleget célkitűzéseinek.

1.5.3.
Hasonló korábbi tapasztalatok tanulsága

A
Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) és a
Vízuminformációs Rendszernek (VIS) a fejlesztése az alábbi tanulságokkal
szolgált:
1) A
költségtúllépésekkel és a módosítási kérésekből eredő késedelemmel
szembeni esetleges biztosítékként a szabadságon, a biztonságon és a jog
érvényesülésén alapuló térségben új információs rendszer – különösen, ha
nagyméretű IT-rendszert is érint – mindaddig nem fejlesztenek ki, amíg az
alapjául szolgáló, célkitűzését, alkalmazási körét, funkcióit és
műszaki adatait tartalmazó jogi aktusokat véglegesen el nem fogadták.
2) Nehéznek bizonyult a nemzeti fejlesztés finanszírozása
azon tagállamok számára, amelyek többéves programozásukban nem irányozták
elő a megfelelő tevékenységeket, illetve a Külső Határok Alap
keretében nem készítettek pontos programozást. Ezért a mostani javaslat arra
irányul, hogy ezeket a fejlesztési költségeket foglalják bele a javaslatba.

1.5.4.
Összhang és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi
eszközökkel

Ezt
a javaslatot az Európai Unió integrált határigazgatási stratégiája folyamatos
fejlesztésének részeként kell tekinteni, különös tekintettel az intelligens
határellenőrzésről szóló közleményre[47],
valamint összefüggésben a többéves pénzügyi keret részét képező Belső
Biztonsági Alap határokra vonatkozó javaslatával[48]. Az ügynökség létrehozására
vonatkozó, módosított bizottsági javaslathoz[49]
csatolt pénzügyi kimutatás lefedi a meglévő IT-rendszerek – az EURODAC, a
SIS II, a VIS – költségeit, nem terjed ki azonban azokra a jövőbeni
határigazgatási rendszerekre, amelyeket a jogi keretben még nem bíztak az
ügynökségre. Ezért a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves
pénzügyi keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslat[50] mellékletének „Biztonság és
polgárság” elnevezésű 3. címében a meglévő IT-rendszerek költségeinek
fedezését az „IT-rendszerek” rovatban (822 millió EUR), a jövőbeni
határigazgatási rendszerekét pedig a „Belső Biztonság” rovatban (a 4,648
millió EUR-ból 1,1 millió EUR) irányozták elő. A Bizottság Belügyi
Főigazgatóságán belül a főigazgató felel a szabad mozgás
térségének létrehozásáért, ahol a személyek határellenőrzés nélkül
léphetik át a belső határokat, a külső határokat pedig uniós szinten
egységesen ellenőrzik és igazgatják. A regisztráltutas-program teljes
mértékben összhangban van az EU határpolitikájával: a biztonság és az illegális
bevándorlás megelőzése nem csökken a határátkeléskor, ugyanakkor az EU
nyitottabbá válik a világra és még jobban megkönnyíti a határokon átnyúló,
emberek közötti kapcsolatokat, kereskedelmet és kulturális cseréket. Összhangban
van továbbá a közösségi vízumkódexszel (810/2009/EK) és a VIS-rendelettel (767/2008/EK).
A schengeni határellenőrzési kódexet módosítani kell ahhoz, hogy a harmadik
országbeli állampolgárok hozzáférhessenek a teljesen automatizált
határellenőrzési rendszerekhez.
Technikai
szinergiák találhatók a Vízuminformációs Rendszerrel. Szinergiák lesznek
továbbá a határregisztrációs rendszerrel, mivel az rögzíti a regisztrált utasok
belépését és kilépését, és ellenőrzi a schengeni térségen belüli
tartózkodás engedélyezett időtartamát. A határregisztrációs rendszer
nélkül nem lehetne teljesen automatizált határátkeléseket végrehajtani a
regisztrált utasok számára.
Továbbá
nem áll fenn a más főigazgatások által végzett hasonló kezdeményezésekkel
való átfedés veszélye.

1.6.
Az intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama

¨ A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik
–
¨  A javaslat/kezdeményezés időtartama: ÉÉÉÉ
[HH/NN]-tól/-től ÉÉÉÉ [HH/NN]-ig
–
¨Pénzügyi hatás: ÉÉÉÉ-tól/-től ÉÉÉÉ-ig
x A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
–
A 2013-tól 2015-ig tartó előkészítő
időszak (a jogi keret kialakítása)
–
A 2015-től 2017-ig tartó fejlesztési
időszak,
–
azt követően: rendes ütem.

1.7.
Tervezett igazgatási módszer(ek)[51]

x Centralizált igazgatás közvetlenül a Bizottság által
x Centralizált igazgatás közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:
–
¨  végrehajtó ügynökségek
–
x a Közösségek által létrehozott szervek[52]
–
¨  tagállami közigazgatási/közfeladatot ellátó
szervek
–
¨  az Európai Unióról szóló szerződés V. címe
értelmében külön intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési
rendelet 49. cikke szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban
meghatározott személyek
¨ Megosztott igazgatás
a tagállamokkal
¨ Decentralizált igazgatás harmadik országokkal
¨ Nemzetközi szervezetekkel közös
irányítás (nevezze meg)
Egynél több igazgatási
módszer feltüntetése esetén kérjük, adjon részletes felvilágosítást a „Megjegyzések”
rovatban.
Megjegyzések
A Belső
Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi
támogatására szolgáló eszköznek a 2014 és 2020 közötti időszakra
történő létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre
irányuló javaslat (COM(2011)750) a 15. cikkében irányozza elő a
regisztráltutas-program fejlesztésének finanszírozását. Az új költségvetési
rendelet 58. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 60. cikke (közvetett,
centralizált igazgatás) értelmében a fenti pénzügyi program végrehajtási
feladatait az IT-ügynökségre ruházzák át.
A
hatáskör-átruházási megállapodás révén a 2015-2017-es időszak folyamán az
IT-ügynökséget bízzák meg valamennyi fejlesztési tevékenységgel. Ez kiterjed a
projekt valamennyi területének – vagyis a központi rendszernek, a tagállami
rendszereknek, a tagállami hálózatoknak és infrastruktúráknak – a
fejlesztésére.
2017-ben, a
félidős értékelés idején fontolóra veszik, hogy az 587 millió EUR-ból
megmaradó előirányzott összegeket átvigyék-e az ügynökség azon
költségvetési sorába, amely a központi rendszer és a hálózat működési és
karbantartási költségei, valamint a nemzeti rendszerek működési és
karbantartási költségeire, így az infrastruktúra költségeire vonatkozó nemzeti
programok (lásd az alábbi táblázatot) fedezésére szolgál. Ennek
megfelelően a pénzügyi kimutatást 2016 végén felülvizsgálják.
 Tömb || Igazgatási mód || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020.
 A központi rendszer fejlesztése || Közvetett centralizált || X || X || X ||   ||   ||
 Tagállami fejlesztés || Közvetett centralizált || X || X || X ||   ||   ||
 A központi rendszer karbantartása || Közvetett centralizált ||   ||   || X || X || X || X
 A nemzeti rendszerek karbantartása || Közvetett centralizált ||   ||   || X || X || X || X
 Hálózat (1) || Közvetett centralizált || X || X || X || X || X || X
 Tagállami infrastruktúra || Közvetett centralizált || X || X || X || X || X || X
(1) hálózati fejlesztés 2015-2017-ben,
hálózati működés 2017-2020-ban.

2.
IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.
A nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó
rendelkezések

Ismertesse a nyomon
követés és jelentéstétel gyakoriságát és feltételeit.
A
regisztráltutas-program nyomon követésére és értékelésére vonatkozó szabályokat
a regisztráltutas-programról szóló javaslat 63. cikke irányozza elő.
63.
cikk
Ellenőrzés
és értékelés
1.
Az ügynökség gondoskodik arról, hogy rendelkezésre
álljanak a központi adatbázis működésének a szolgáltatás eredményeivel,
költséghatékonyságával, biztonságával és minőségével kapcsolatos célokkal
történő összehasonlítására szolgáló eljárások.
2.
Műszaki karbantartás céljából az ügynökség
hozzáféréssel rendelkezik a központi adatbázisban végzett feldolgozási
művetekkel kapcsolatos szükséges információkhoz.
3.
A regisztráltutas-program üzembe helyezését követően
két évvel, majd ezt követően kétévente az ügynökség jelentést készít az
Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak a regisztráltutas-program
műszaki működéséről, beleértve annak biztonságosságát is.
4.
Három évvel a regisztráltutas-program megkezdődése
után, majd ezt követően négyévente a Bizottság átfogó értékelést készít a
regisztráltutas-programról. Ez az átfogó értékelés tartalmazza az elért
eredményeknek a célkitűzések fényében történő vizsgálatát, annak
felülvizsgálatát, hogy az alapul szolgáló megfontolások továbbra is
érvényesek-e, továbbá e rendelet regisztráltutas-program tekintetében
történő alkalmazásának és a regisztráltutas-program biztonságának, a
biometrikus adatok összegyűjtése és felhasználása végrehajtásának, az
adatvédelmi szabályoknak való megfelelés, valamint a kérelmekkel és a tokenek
kiadásával kapcsolatos eljárások megszervezésének vizsgálatát. A Bizottság az
értékelésről szóló jelentéseket megküldi az Európai Parlamentnek és a
Tanácsnak. A jelentéshez szükség esetén az ezen rendelet módosítására vonatkozó
megfelelő javaslatokat kell mellékelni.
5.
A tagállamok az ügynökség és a Bizottság rendelkezésére
bocsátják – az előbbiek által előre meghatározott mennyiségi
paraméterek alapján – a (3) és (4) bekezdésben említett jelentések
összeállításához szükséges információkat.
6.
Az ügynökség a Bizottság rendelkezésére bocsátja a (4)
bekezdésben említett átfogó értékelés elkészítéséhez szükséges információkat.

2.2.
Irányítási és kontrollrendszer
2.2.1.
Felismert kockázat(ok)

1)
A rendszer műszaki fejlesztésével kapcsolatos nehézségek
A
tagállamok műszakilag eltérő nemzeti IT-rendszerekkel rendelkeznek. Másrészt
a határellenőrzési eljárások a helyi körülményektől függően is
eltérhetnek (a határátkelőhelyen rendelkezésre álló tér, az utasforgalom,
stb.). A regisztráltutas-programot bele kell illeszteni a nemzeti
IT-architektúrába és a nemzeti határellenőrzési eljárásokba. Emellett a
rendszer nemzeti részének fejlesztését maradéktalanul össze kell hangolni a
központi követelményekkel. Ezen a területen két fő kockázatot
állapítottunk meg:
a)
Annak a kockázata, hogy a központi és a nemzeti rész nem megfelelő
koordinációja miatt a különböző tagállamok esetleg eltérően hajtják
végre a regisztráltutas-program műszaki és jogi vonatkozásait.
b)
Annak kockázata, hogy következetlenül alkalmazzák ezt a jövőbeni rendszert
attól függően, hogy a tagállamok hogyan valósítják meg a regisztráltutas-programot
a meglévő határellenőrzési eljárásaikban.
2)
A rendszer időben történő fejlesztésével kapcsolatos nehézségek
A
VIS és a SIS II fejlesztése során nyert tapasztalatok alapján
megelőlegezhető, hogy a regisztráltutas-program sikeres megvalósítása
tekintetében az lesz az egyik döntő tényező, hogy a külső
vállalkozó időben fejleszti-e a rendszert. A nagyméretű IT-rendszerek
fejlesztése és igazgatása terén kiválósági központnak számító IT-ügynökség
felel a szerződések odaítéléséért és kezeléséért is, különös tekintettel a
rendszer fejlesztésének alvállalkozásba adására. Többféle kockázatot jelent,
hogy külső vállalkozót vesznek igénybe e fejlesztési munka elvégzéséhez:
a)
különösen annak kockázatát, hogy a vállalkozó nem tud elegendő
erőforrást elkülöníteni a projekt céljára, illetve, hogy nem a technika
jelenlegi állásának megfelelő rendszert alakít ki és fejleszt;
b)
annak kockázatát, hogy a vállalkozó a költségek csökkentése érdekében nem
tartja maradéktalanul tiszteletben a nagyméretű IT-projektek kezelésére
szolgáló adminisztratív technikákat és módszereket;
c)
végezetül a jelenlegi gazdasági válság idején nem zárható ki teljesen annak
kockázata, hogy a vállalkozó e projekttel össze nem függő okokból pénzügyi
nehézségekkel találja magát szembe.

2.2.2.
Tervezett ellenőrzési mód(ok)

1)
Az a cél, hogy az ügynökség kiválósági központtá váljon a nagyméretű
IT-rendszerek fejlesztése és kezelése terén. Az ügynökséget meg kell bízni a
rendszer központi részének – így a tagállamok egységes interfészeinek – fejlesztésével
és üzemeltetésével. E megoldással elkerülhető a legtöbb olyan nehézség,
amellyel a Bizottság a SIS II és a VIS fejlesztése során szembesült.
A
fejlesztési szakaszban (2015-2017) továbbra is a Bizottság viseli az átfogó
felelősséget, mivel a projekteket közvetett központi igazgatás keretében
fogják fejleszteni. Az ügynökség felel a technikai és a pénzügyi igazgatásért,
különösen a szerződések odaítéléséért és kezeléséért. A
hatáskör-átruházási megállapodás a központi részt közbeszerzések révén, a nemzeti
részt pedig támogatások útján fedi le. A végrehajtási szabályok 40. cikke
szerint a Bizottság megköti a pénzeszközök kezelésére és ellenőrzésére,
valamint az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozó részletes szabályokat
meghatározó megállapodást. E megállapodás kiterjed a 40. cikk (2) bekezdésébe
foglalt rendelkezésekre. Így lehetővé teszi a Bizottság számára a 2.2.1.
pontban ismertetett kockázatok kezelését.
A
félidős értékelés keretében (amelyet a horizontális rendelet 15. cikke a
Belső Biztonsági Alap esetében 2017-re irányoz elő) újra
megvizsgálják az igazgatási módot.
2)
A nemzeti szintű késedelem elkerülése érdekében valamennyi érdekelt
hatékony irányítását irányozták elő. A Bizottság azt javasolta a
rendelettervezetben, hogy tagállamok nemzeti szakértőiből álló
tanácsadó csoport biztosítsa az ügynökség számára a
regisztráltutas-programmal/határregisztrációs rendszerrel kapcsolatos
szakismeretet. E tanácsadó csoport rendszeresen megbeszélést tart a rendszer
végrehajtásáról, megosztja az összegyűlt tapasztalatokat és tanácsot ad az
ügynökség igazgatótanácsa számára. Másrészt a Bizottság azt szándékozik
ajánlani a tagállamoknak, hogy hozzák létre nemzeti projekt infrastruktúrájukat
/projektcsoportjukat a technikai és a működési fejlesztésre, beleértve az
egyablakos kapcsolattartó pontokkal rendelkező, megbízható kommunikációs
infrastruktúrát.

2.3.
A csalások és a szabálytalanságok megelőzésére
vonatkozó intézkedések

Tüntesse fel a
meglévő vagy tervezett megelőző és védintézkedéseket.
A
csalás megelőzésére előirányzott intézkedéseket az 1077/2011/EU
rendelet 35. cikke állapítja meg, amely a következőképpen rendelkezik:
1.       A csalás, a korrupció és egyéb
jogellenes tevékenységek elleni küzdelem érdekében az 1073/1999/EK rendelet
alkalmazandó.
2.       Az ügynökség csatlakozik az
Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló
intézményközi megállapodáshoz, és haladéktalanul kiadja az ügynökség valamennyi
alkalmazottjára alkalmazandó megfelelő rendelkezéseket.
3.       A finanszírozásra vonatkozó
döntések és az ezekből eredő végrehajtási megállapodások és eszközök
kifejezetten rendelkeznek arról, hogy a Számvevőszék és az OLAF szükség
esetén helyszíni ellenőrzéseket folytathat az ügynökség finanszírozásának
kedvezményezettjeinél és az annak elosztásáért felelős személyeknél.
E
rendelkezés értelmében a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén
alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását
végző európai ügynökség igazgatótanácsa 2012. június 28-án elfogadta a
belső vizsgálatok kikötéseiről és feltételeiről és a csalás,
korrupció és az Unió érdekeit hátrányosan érintő, jogellenes tevékenység
megakadályozásáról szóló határozatát.
Emellett
a Belügyi Főigazgatóság jelenleg dolgozza ki csalásmegelőzési- és
felderítési stratégiáját.

3.
A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.
A kiadások a többéves pénzügyi keret mely
fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit érintik?

A hatáskör-átruházási megállapodás révén az
ügynökséget bízzák meg azzal a feladattal, hogy helyi pénzügyi rendszerei
szintjén hozza létre a megfelelő eszközöket annak érdekében, hogy
garantálja a reigsztráltutas-program végrehajtásához kapcsolódó költségek
hatékony ellenőrzését, nyomon követését, és az azokról történő beszámolást,
az új költségvetési rendelet 60. cikkének megfelelően. Az ügynökség
meghozza a megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy bármely végleges
költségvetési nómenklatúra esetén beszámolót tudjon készíteni.
·      Jelenlegi költségvetési kiadási tételek
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám [Megnevezés…...….] || DIFF/ ([53]) || EFTA-országoktól[54] || tagjelölt országoktól[55] || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében
   || [XX.YY.YY.YY]   || DIFF/ || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM || IGEN/NEM
·      Létrehozandó új költségvetési tételek
A többéves pénzügyi
keret fejezetei, azon belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám  Szám [Megnevezés……………………….…] || diff./nem diff. || EFTA-országoktól || tagjelölt országoktól || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 21. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében
 3 || [18.02.CC] Belső Biztonsági Alap/határok || DIFF/ || NEM || NEM || IGEN || NEM

3.2.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás
3.2.1.
A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése

Az alábbi táblázat tartalmazza a tagállamok és a
központi rendszer éves költségeit, valamint a fejlesztési és üzemeltetési
költségeket. Az automatizált határellenőrzési kapuk költségeit a
tagállamok viselik.
millió EUR (három tizedesjegyig)
   A többéves pénzügyi keret fejezete:   || 3 || Biztonság és uniós polgárság
 Főigazgatóság: BELÜGYI FŐIGAZGATÓSÁG ||   ||   || 2015. év || 2016. év || 2017. év[56] || 2018. év || 2019. év || 2020. év || Következő évek || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma: 18.02.CC || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1) || 137.674 || 34.836 || 167.402 || 82.362 || 82.363 || 82.363 ||   || 587.000
 Kifizetési előirányzatok || (2) || 68.837 || 93.222 || 145.148 || 101.198 || 88.013 || 68.585 || 21.996 || 587.000
 Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 1a. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || 2a. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Bizonyos operatív programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[57]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A HOME Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 137.674 || 34.836 || 167.402 || 82.362 || 82.363 || 82.363 ||   || 587.000
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 || 68.837 || 93.222 || 145.148 || 101.198 || 88.013 || 68.585 || 21.996 || 587.000
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret <...> FEJEZETÉHEZ/ALFEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Amennyiben a javaslat/kezdeményezés több fejezetet is
érint:
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 1–4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN (referenciaösszeg) || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások”
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2013. év || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || Következő évek || ÖSSZESEN
 BELÜGYI FŐIGAZGATÓSÁG ||   ||   ||   ||
  Humánerőforrás || 0.254 || 0.254 || 0.254 || 0.190 || 0.190 || 0.190 || 0.191 || 0.191 ||   || 1.715
  Egyéb igazgatási kiadások || 0.201 || 0.201 || 0.201 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 ||   || 1.602
 BELÜGYI FŐIGAZGATÓSÁG ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0.455 || 0.455 || 0.455 || 0.390 || 0.390 || 0.390 || 0.391 || 0.391 ||   || 3.317
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 0.455 || 0.455 || 0.455 || 0.390 || 0.390 || 0.390 || 0.391 || 0.391 ||   || 3.317
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2013. év || 2014. év || 2015. év[58] || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || Következő évek || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 0.455 || 0.455 || 138.129 || 35.226 || 167.793 || 82.753 || 82.753 || 82.753 ||   ||   590.317
 Kifizetési előirányzatok || 0.455 || 0.455 || 69.292 || 93.613 || 145.539 || 101.589 || 88.403 || 68.975 || 21.996 || 590.317
A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló,
az intézkedés irányításához rendelt személyzettel és/vagy az adott
főigazgatóságon belüli személyzet-átcsoportosítással kell eleget tenni. A
források adott esetben a költségvetési korlátok betartása mellett
kiegészíthetők az éves elosztási eljárás keretében az irányító
főigazgatósághoz rendelt további juttatásokkal.

3.2.2.
Az operatív előirányzatokra gyakorolt becsült
hatás

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után
operatív előirányzatok felhasználását.
–
x A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív
előirányzatok felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN ||
 ||
 Teljesítések típusa[59]   || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség ||
 1. sz. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[60]: Rendszerfejlesztés (központi és nemzeti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés || 1 || 137.674 || 1 || 34.836 || 1 || 50.356 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 222.866 ||
 1. sz. konkrét célkitűzés részösszege[61]   ||   || 137.674 ||   || 34.836   ||   || 50.356 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 222.866 ||
 2. sz. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS… Rendszerüzemeltetés (központi és nemzeti)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Teljesítés ||   ||   ||   ||   || 1  || 117.047 ||  1 || 82.362 || 1 || 82.362 ||  1 || 82.363 || 1 || 364.134 ||
 2. sz. konkrét célkitűzés részösszege[62]   ||   ||   ||   ||   ||   || 117.047 ||   || 82.362 ||   || 82.362 ||   || 82.363 ||   || 364.134 ||
 ÖSSZKÖLTSÉG || 1 || 137.674 ||  1 || 34.836 || 2 || 167.403 || 1 || 82.362 || 1 || 82.362 || 1 || 82.363 || 2 || 587.000 ||

3.2.3.
Az igazgatási előirányzatokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.3.1.
Összegzés

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után
igazgatási előirányzatok felhasználását.
–
x A javaslat/kezdeményezés az alábbi igazgatási
előirányzatok felhasználását vonja maga után:
millió EUR (három
tizedesjegyig)
   || 2013. év || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás || 0.254 || 0.254 || 0.254 || 0.190 || 0.190 || 0.190 || 0.191 || 0.191 || 1.715
 Egyéb igazgatási kiadások || 0.201 || 0.201 || 0.201 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 0.200 || 1.602
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 0.455 || 0.455 || 0.455 || 0.390 || 0.390 || 0.390 || 0.391 || 0.391 || 3.317
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok[63] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN || 0.455 || 0.455 || 0.455 || 0.390 || 0.390 || 0.390 || 0.391 || 0.391 || 3.317

3.2.3.2.
 Becsült
humánerőforrás-szükségletek

–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem igényel
humánerőforrást.
–
x A javaslat/kezdeményezés az alábbi
humánerőforrás-igénnyel jár:
A becsléseket egész számmal (vagy legfeljebb
egy tizedesjeggyel) kell kifejezni
   || 2013. év || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év
 ·        A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek)
 XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 2 || 2 || 2 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5
 XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ·        Külső személyzet (teljes munkaidős egyenértékben[64]) kifejezve
 XX 01 02 01 (AC, INT, END a teljes keretből) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[65]   || a központban[66] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 a küldöttségeknél ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (AC, INT, END közvetett kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (AC, END, INT közvetlen kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN || 2 || 2 || 2 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5
XX az érintett
szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.
A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló,
az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül
átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a
meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az
éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt
további juttatásokkal.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || 2 fő a 2103-tól 2015-ig tartó előkészítő időszakban 1 tisztviselő a jogalkotási tárgyalás, az ügynökséggel való koordinációs feladatok, valamint a hatáskör-átruházási megállapodás felügyeletének ellátására 0,5 tisztviselő a pénzügyi tevékenység, valamint a határellenőrzési és egyéb technikai ügyekre vonatkozó szaktudás felügyelete céljából 0,5 asszisztens tisztviselő az igazgatási és pénzügyi tevékenységek ellátására 1,5 fő a 2106-tól 2020-ig tartó, előkészítő időszakban 1 tisztviselő a hatáskör-átruházási megállapodás (jelentések, a bizottsági eljárás előkészítése, a működési és műszaki előírások validálása, a pénzügyi tevékenységek felügyelete és az ügynökség koordinálása), valamint a határellenőrzési és egyéb technikai ügyekre vonatkozó szaktudás nyomon követése érdekében 0,5 asszisztens tisztviselő az igazgatási és pénzügyi tevékenységek ellátására
 Külső személyzet || 0

3.2.4.
A jelenlegi többéves pénzügyi kerettel való
összeegyeztethetőség

–
x A javaslat/kezdeményezés összeegyeztethető a
jelenlegi és a következő többéves pénzügyi kerettel.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükséges a
többéves pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átprogramozása.
Fejtse ki, miként kell átprogramozni a pénzügyi
keretet: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a megfelelő
összegeket.
–
¨  A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a
rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret
felülvizsgálatára[67].
Fejtse ki a szükségleteket: tüntesse fel az érintett
fejezeteket és költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.

3.2.5.
Harmadik felek részvétele a finanszírozásban

–
x A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő
harmadik felek általi társfinanszírozást.
–
¨ A javaslat/kezdeményezés az alábbiakat irányozza
elő
előirányzatok millió EUR (három tizedesjegyig)
   || N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || Összesen
 Tüntesse fel a társfinanszírozó szervet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
A bevételre gyakorolt becsült pénzügyi hatás

–
¨  A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs pénzügyi
hatása a bevételre.
–
x A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi
hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:
–
¨         a javaslat a saját forrásokra gyakorol
hatást
–
x        a javaslat az egyéb bevételekre gyakorol
hatást
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[68]
 2015. év || 2016. év || 2017. év || 2018. év || 2019. év || 2020. év || Következő évek
 6313. jogcímcsoport ||   || 4,188 || 5,672 || 8,832 || 6,157 || 5,355 || 4,173 || 1,338
Az egyéb címzett
bevételek esetében tüntesse fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési
tétel(eke)t.
18.02.CC
Belső Biztonsági Alap/határok
Ismertesse a bevételre
gyakorolt hatás számításának módszerét.
A
költségvetés tartalmazza a társult országoknak a schengeni vívmányok
végrehajtásával, alkalmazásával és fejlesztésével, valamint az EURODAC-kal
kapcsolatos intézkedésekhez való hozzájárulását, amelyet a megfelelő
társulási megállapodások határoznak meg. A feltüntetett becslések pusztán jelzésértékűek,
és azokra a közelmúltbeli számításokra alapulnak, amelyek a schengeni vívmányok
fejlesztéséhez azoktól az államoktól érkező bevételekre vonatkoznak,
amelyek (Írország, Norvégia és Svájc) jelenleg is hozzájárulnak az Európai Unió
általános költségvetéséhez (felhasznált kifizetések). Az adott pénzügyi évre
vonatkozó éves összeget az adott ország bruttó hazai termékének az összes részt
vevő állam bruttó hazai termékéhez viszonyított százalékos arányának
megfelelően számítják ki. A számítás az EUROSTAT 2012. júniusi adataira
támaszkodik, amelyek jelentősen módosulhatnak attól függően, hogy
miként alakul a részt vevő államok gazdasági helyzete.
[1]               COM(2008) 69
végleges.
[2]               HL
C 115, 2010.5.4., 1. o.
[3]               COM(2011) 680
végleges.
[4]               HL L 105.,
2006.4.13.
[5]               HL
L 158., 2004.4.30.; 2004/38/EK irányelv.
[6]               HL L 405.,
2006.12.30.
[7]               A
regisztráltutas-program összefüggésében a token olyan fizikai eszköz, amelyet
az engedélyezett felhasználónak adnak a célból, hogy elektronikusan igazolhassa
a regisztráltutas-programban való részvételét. A token úgy működik, mint
egy valamihez – ebben az esetben az automatizált kapuhoz – hozzáférést
biztosító elektronikus kulcs. Technikai specifikációk határozzák meg, hogy
mindössze vonalkódot használnak-e majd, vagy olyan csipet, amelyen az egyedi
azonosítót (a kérelem számát) tárolják.
[8]               HL L 286.,
2011.11.1.
[9]               SEC(2008) 153.
[10]             SWD(2013) 50.
[11]             A
hatásvizsgálat az alábbi weboldalon található: http://ec.europa.eu/governance/impact/ia_carried_out/cia_2013_en.htm
[12]             Attól
függően, hogy a jogalkotási hatóság elfogadja-e a Belső Biztonsági
Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi
támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló javaslatot (COM(2011) 750
végleges) és a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi
keretről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatot (COM(2011)398),
valamint megfelelő szintű erőforrás áll rendelkezésre a
vonatkozó költségvetési tétel kiadási keretében.
[13]             HL
L 176., 1999.7.10., 36. o.
[14]             HL
L 53., 2008.2.27., 52. o.
[15]             HL L 160., 2011.6.18., 19. o.
[16]             HL C […], […], […] o.
[17]             HL C […], […], […] o.
[18]             HL C […],
[…], […] o.
[19]             COM(2008)
69 végleges, 2008.2.13.
[20]             COM(2009)
262 végleges, 2009.6.10.
[21]             HL
L 286., 2011.11.1., 1. o.
[22]             HL
L 158., 2004.4.29., 77. o.
[23]             HL L 281., 1995.11.23., 31. o.
[24]             HL L 8., 2001.1.12., 1. o.
[25]             HL L 55., 2011.2.28., 13. o.
[26]             HL
L 131., 2000,.6.1. 43. o.
[27]             HL
L 64., 2002.3.7., 20. o.
[28]             HL
L 176., 1999.7.10., 36. o.
[29]             HL
L 176., 1999.7.10., 31. o.
[30]             HL
L 53., 2008.2.27., 52. o.
[31]             HL
L 53., 2008.2.27., 1. o.
[32]             HL
L 160., 2011.6.18., 21. o.
[33]             HL
L 160., 2011.6.18., 19. o.
[34]             HL
L 218., 2008.8.13., 60. o.
[35]             HL
L 105., 2006.4.13., 1. o.
[36]             HL
L 243., 2009.9.15., 1. o.
[37]             HL L 81., 2001.3.21., 1. o.
[38]             Az
Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének (1) bekezdése.
[39]             Az
Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkének (1) bekezdése.
[40]             Norvégia,
Izland, Svájc és Liechtenstein esetében logó használata nem kötelező.
[41]             Norvégia,
Izland, Svájc és Liechtenstein esetében logó használata nem kötelező.
[42]             Az
ezen indok alapján történő visszavonás nem képezheti fellebbezés tárgyát.
[43]             Ha
ezt a nemzeti jogszabályok előírják.
[44]             Tevékenységalapú
irányítás: ABM (Activity Based Management) tevékenységalapú
költségvetés-tervezés: ABB: (Activity Based Budgeting).
[45]             A
költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a) vagy b) pontj szerint.
[46]             A
Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a
vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszköz létrehozásáról szóló európai
parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2011)750)
[47]             A
Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak - Intelligens
határellenőrzés - választási lehetőségek és a követendő út
COM(2011) 680 végleges.
[48]             Javaslat:
Az Európai Parlament és a Tanácsi rendelete a Belső Biztonsági Alap részét
képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló
eszköz létrehozásáról (COM(2011)750.
[49]             COM
(2010) 93, 2010. március 19.
[50]             COM
(2011) 398, 2011. június 29.
[51]             Az
egyes igazgatási módszerek ismertetése, valamint a költségvetési rendeletben
szereplő megfelelő hivatkozások megtalálhatók a Költségvetési
Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[52]             A
költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervek.
[53]             Differenciált/nem
differenciált előirányzatok.
[54]             EFTA:
Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[55]             Tagjelölt
országok és adott esetben a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt
országok.
[56]             A
költségek változása, valamint a 2015-ös és 2017-es különösen magas költségek az
alábbiakkal magyarázhatók: 2015-ben, a fejlesztési időszak kezdetén,
fejlesztési kötelezettségvállalásokat tesznek (a hardver, a szoftver és a
vállalkozó három éves költségeit fedező egyszeri költségek). A fejlesztési
időszak végén, 2017-ben megteszik a szükséges üzemeltetési
kötelezettségvállalásokat. A hardver és a szoftver üzemeltetés költségei
időszakonként változnak.
[57]             Technikai
és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy
intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban:
BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[58]             Az
N. év az az év, amelyben a javaslat/kezdeményezés végrehajtása
megkezdődik.
[59]             A
teljesítés a nyújtandó termékekre és szolgáltatásokra vonatkozik (pl. finanszírozott
diákcserék száma, épített utak hossza kilométerben stb.).
[60]             Az
1.4.2. szakaszban leírtak szerint. „Konkrét célkitűzés(ek)…”:
[61]             Ez
az összeg felöleli a központi fejlesztést, különösen a hálózati
infrastruktúrát, a szükséges hardvert és szoftver engedélyeket, valamint a
külső megbízottnak a központi rendszer fejlesztésével kapcsolatos
költségeit. A nemzeti szintű fejlesztés tekintetében, az összeg magában
foglalja a szükséges hardver és a szoftver engedélyek, valamint a külső szerződéses
fejlesztés költségeit.
[62]             Ez
az összeg lefedi a központi rendszer fenntartási és üzemeltetési költségeit,
különösen a hálózat üzemeltetését, a központi rendszer külső vállalkozó
által végzett karbantartását, valamint a szükséges hardvert és szoftver
engedélyeket. A nemzeti szintű üzemeltetés tekintetében az összeg lefedi a
nemzeti rendszerek üzemeltetéséhez szükséges költségeket, különösen a hardver
és szoftver engedélyeket, az incidensek kezelését, valamint az igénybe vett
külső vállalkozók költségeit.
[63]             Technikai
és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint uniós programok és/vagy
intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási kiadások (korábban:
BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[64]             AC=
szerződéses alkalmazott; INT=átmeneti alkalmazott; JED=küldöttségi
pályakezdő szakértő; AL= helyi alkalmazott; END= kirendelt nemzeti
szakértő;
[65]             Az
operatív előirányzatoknál a külső személyzetre részleges felső
határérték vonatkozik (korábban: BA-tételek).
[66]             Elsősorban
a strukturális alapok, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap
(EMVA) és az Európai Halászati Alap (EHA) esetében.
[67]             Lásd
az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.
[68]             A
tradicionális saját források (vámok, cukorilletékek) tekintetében nettó
összegeket, vagyis a 25 %-kal (beszedési költségek) csökkentett bruttó
összegeket kell megadni.