				|

		52013PC0860

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA a Tunéziai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról /* COM/2013/0860 final - 2013/0416 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
·      A javaslat okai és céljai
A tunéziai
gazdaságot hátrányosan érintették a 2011-es forradalmat követő belső
zavargások, a regionális instabilitás (elsősorban a líbiai háború) és a
gyenge nemzetközi környezet, különösen az euróövezetben, amellyel Tunézia
szoros kereskedelmi és pénzügyi kapcsolatokat ápol. A gazdaság 2011-ben
recesszióba került és – a 2012-ben tapasztalt mérsékelt élénkülés ellenére,
amikor az idegenforgalmi ágazat és a közvetlen külföldi befektetések újra megerősödtek
és a gazdasági tevékenység lendületet kapott – a makrogazdasági helyzet
továbbra is rendkívül sebezhető. Számottevően romlott a fizetési
mérleg és az államháztartás egyenlege, ami jelentős finanszírozási igényt
eredményezett.
Ugyanakkor a tunéziai elnök, Ben Ali 2011.
január 14-i megbuktatása óta az ország komoly lépéseket tett a demokratikus
rendszer létrehozása útján, többek között a szabad választások
előkészítése és az alkotmányozó nemzetgyűlés megalakítása révén. Bár
a politikai átalakulás nem mentes nehézségektől és instabil
időszakoktól, a folyamat eredményeként várhatóan elkészül az új alkotmány
és 2014 első felében sor kerül a választásokra.
Ezzel
összefüggésben a tunéziai hatóságok 2013. április közepén az ország kvótájának
400%-át kitevő, 1,75 milliárd USD összegű 24 hónapos
készenléti hitelről állapodtak meg a Nemzetközi Valutaalap
szakértőivel, amelyet az IMF igazgatótanácsa júniusban hagyott jóvá. A
hitelmegállapodás célja a kormány gazdasági reformprogramjának támogatása, a
gazdaság sebezhetőségének csökkentése, valamint a fenntartható és inkluzív
növekedés előmozdítása.
Ezzel
összefüggésben a tunéziai kormány 2013. augusztus 28-án 500 millió EUR
makroszintű pénzügyi támogatást kért az Európai Uniótól, amelynek egy
részét vissza nem térítendő támogatás formájában igényelte (lásd a
kérelmet a mellékletben). Az Európai Bizottság legfeljebb
250 millió EUR összegű, a Tunéziai Köztársaságnak nyújtandó
makroszintű pénzügyi támogatásról szóló javaslatot terjeszt az Európai
Parlament és a Tanács elé. A támogatást az Unió középtávú hitelek
formájában nyújtaná, és a tervek szerint a segítségnyújtás nem tartalmazna
vissza nem térítendő támogatást, mivel Tunézia nem teljesíti azokat a
jogosultsági kritériumokat, amelyek alapján a makroszintű támogatási
művelet keretében vissza nem térítendő támogatás biztosítható.
A javasolt uniós
makroszintű pénzügyi támogatás hozzájárul az IMF-programmal összefüggésben
fennmaradt, 3 milliárd USD összegre becsült tunéziai külső
finanszírozási igény egy részének fedezéséhez a 2014 és 2015 közötti
időszakban. Az uniós hitel csökkentené a tunéziai gazdaság rövid távú
fizetésimérleg- és államháztartási kockázatait, és elősegítené az IMF és a
Világbank által jóváhagyott kiigazítási és reformprogram, valamint azon reformok
végrehajtását, amelyeket az EU költségvetés-támogatási műveletei –
mindenekelőtt a részben az uniós SPRING Program (A partnerség, a reformok
és az inkluzív növekedés támogatása) által finanszírozott államépítési
szerződés (Programme d’Appui à la Relance – PAR) keretében hagytak
jóvá.
A javasolt
makroszintű pénzügyi támogatás összhangban van a G8-csoport által
kezdeményezett deauville-i partnerség céljaival és az új európai
szomszédságpolitika törekvéseivel. A támogatás jelezné a régió többi országa
felé, hogy az EU kész segíteni azokat az országokat, amelyek nehéz gazdasági
helyzetük ellenére a politikai reformok útjára léptek.
Ebben a helyzetben a
Bizottság úgy véli, hogy a javasolt összegű és típusú makroszintű
pénzügyi támogatás politikai és gazdasági előfeltételei biztosítottak.
·      Háttér-információk
Miután az ország a
belső politikai zavargások és a líbiai konfliktus miatt 2011-ben súlyos
recesszióba került és a gazdaság 1,9 %-kal szűkült, a
kedvezőtlen nemzetközi és hazai környezet ellenére 2012-ben mérsékelt
élénkülés kezdődött meg, és a reál GDP növekedése – főként az
idegenforgalmi ágazat és a közvetlen külföldi tőke beáramlásának újbóli
fellendülése miatt – a becslések szerint 3,6 %-ra erősödik. Annak
ellenére, hogy 2013 közepén a feldolgozóipar ígéretes fejlődésnek indult
és az idegenforgalmi ágazat bővült, a politikai patthelyzet, valamint a
Tunézia fő kereskedelmi partnerének számító EU és a feltörekvő piacok
vártnál csekélyebb növekedése, valamint a rossz termés visszafogta a
gazdaságot. Az IMF a közelmúltban módosította a 2013. évi GDP-növekedésre
vonatkozó előrejelzését 4 %-ról 3 %-ra. A 2014. évi növekedési
előrejelzéseket is lefelé módosították 4,5 %-ról 3,7 %-ra, és a hazai
politikai helyzetet tükrözve a növekedésre jelentős negatív kockázatok
hatnak.
A fő
problémát továbbra is a munkanélküliség jelenti, a munkanélküliségi
ráta, amely a fiatalok és a nők körében különösen magas, 2013 júniusának
végén 15,9 % volt szemben a forradalmat megelőző időszak
13,5 %-ával. 2012 eleje óta inflációs nyomás
jelentkezik, amely nagyrészt a szabályozott energiaárak
növekedésére és a magasabb élelmiszerárakra vezethető vissza. Az infláció
azonban szeptemberre 5,7 %-ra esett vissza (a maginfláció 4,4 %-ra)
és várhatóan e szint körül stabilizálódik.
A monetáris politika
a nagy kibocsátási rés és a viszonylag stabil maginfláció miatt 2011-ben és
2012 első hónapjaiban alkalmazkodó volt. Azonban az infláció gyorsulása és
a külső, valamint a költségvetési egyenleg további romlása következtében a
tunéziai központi bank hozott néhány szigorító intézkedést, többek között a
referencia-kamatlábat 2012 augusztusa óta 50 bázisponttal megemelte,
4 %-ra.
Az államháztartást
illetően az IMF-program 2013-ra mérsékelt költségvetési kiigazítást
irányzott elő, amelynek keretében a költségvetési hiány GDP-arányosan
7,3 %-os növekedését tűzte ki célul, ami nagy vonalakban tükrözi a
bankok tervezett feltőkésítésének költségét és a hátralékok rendezését. A
legújabb tendencia azonban azt jelzi, hogy új intézkedések hiányában
jelentős költségvetési csúszás várható, a mostani előrejelzések
szerint a hiány – ha nem kerül sor korrekciós intézkedésekre – eléri a GDP
8,4 %-át. A költségvetés romlását 2013-ban – az előző évhez
hasonlóan – részben ellensúlyozza az állami beruházások alacsonyabb megvalósítási
aránya.
2014 tekintetében
az IMF GDP-arányosan körülbelül 2 százalékpontos többletkiigazítást kér annak
érdekében, hogy megvalósítható legyen a célul kitűzött, GDP-arányosan
6,4 %-os hiány. A korrekciós intézkedések közé tartoznak majd várhatóan a
következők: az energiatarifa kiigazítása célzottabb szociális biztonsági
háló létrehozása mellett, az állami szektor (körülbelül a GDP 13 %-ának és
a bevételek 60 %-ának megfelelő) bérkiadásainak megerősített
ellenőrzése, a jövedéki adók növelése és az állami kiadások
hatékonyságának javítása. A pénzügyi szektor feltőkésítési igényét a
költségvetési törvénybe is megfelelően be kell építeni.
Az államadósság 2012-ben a GDP 44 %-a maradt, de az
előrejelzés szerint az idei év végére némileg növekszik, a GDP
45,3 %-ára és 2014-ben a GDP 49,5 %-ával eléri a csúcsot. A
költségvetési összkiadások 6 %-át jelentő adósságszolgálat továbbra
is kezelhető.
A növekedés
visszafogott globális (különösen az EU-ból származó) kereslet közepette
bekövetkező 2012-es élénkülése és a tartósan magas nyersanyagárak
hozzájárultak a folyó fizetési mérleg hiányának a GDP 8,1 %-ára
való emelkedéséhez. A hiány 2013-ban tovább növekedett és a legújabb
előrejelzések arra utalnak, hogy a GDP körülbelül 8,3 %-ára romlik az
IMF-programban kitűzött 7,5 %-hoz képest. Emellett 2013-ban a
közvetlen külföldi befektetések beáramlása eddig körülbelül 40 %-kal
elmarad az IMF-programban eredetileg feltételezett mértéktől. A hivatalos
támogatás folyósításai is messze a tervezett szint alatt vannak. A
finanszírozás említett hiányosságai és a folyó fizetési mérleg tervezettnél
magasabb hiánya következtében Tunézia jelentős, körülbelül 750 millió USD
összegű finanszírozási réssel szembesül 2013-ban, bár a Katartól kapott
esetleges hitel hozzájárulhat ennek a csökkentéséhez. Az IMF várakozásai
szerint ezt a rést devizatartalékoknak az eredeti programcélokhoz képest 600
millió EUR-val való csökkentése és a magas importtartalmú állami beruházások
további visszafogása fogja fedezni.
A hivatalos
devizatartalékok a 2012-es részbeni erősödés után 2013 elején gyorsan
csökkenni kezdtek. 2013. október végére a tartalékok 6,9 milliárd USD-t tettek
ki, amely csak 104 napig elegendő az import fedezéséhez. A várakozások
szerint 2013 végén a tartalékok szintje 7,5 milliárd USD lesz, ami a 2013-ra
eredetileg tervezett 400 millió USD összegű növekedéshez képest 1,1
milliárd USD összegű csökkenést jelent. Az algériai dínár nominális
effektív árfolyama a forradalom óta mintegy 12 %-kal, 2013 eleje óta pedig
körülbelül 6 %-kal esett.
A 2011-es válság negatívan hatott számos nagy
bankra, mindenekelőtt az állami bankokra, amelyek jobban ki voltak téve a
válság által erősen sújtott idegenforgalmi ágazatnak. Ennek következtében
a központi bank 2012-ben jelentős likviditást biztosított a kereskedelmi
bankoknak, hogy segítse feltőkésítési igényeik fedezését, bár a
tőkeinjekciók fokozatos felszámolása már megkezdődött. Az IMF-fel
egyeztetett program keretében a hatóságoknak szándékában áll folytatni a válság
által érintett bankok feltőkésítését és újjáélesztését.
A bankrendszer szerkezetátalakításának és
megerősítésének igénye mellett más alapvető strukturális reformok is
kihívást jelentenek, így a munkanélküliség csökkentése a részvételi ráta
növelése mellett (mindenekelőtt a nők esetében), a jövedelmi és
regionális különbségek enyhítése, a tengerparton elhelyezkedő, alacsony
hozzáadott értéket termelő exportágazatok fejlesztésétől való túlzott
függés felszámolása és a szociális védőháló megerősítésével párhuzamosan
a kevéssé hatékony ártámogatási rendszer reformja.
Mint említettük, az IMF igazgatótanácsa 2013.
június 7-én az ország kvótájának 400%-át jelentő, 1,75 milliárd USDösszegű
kétéves készenléti hitelmegállapodást (SBA) hagyott jóvá. Az IMF-program
fő célkitűzései a következők: i. a makrogazdasági stabilitás
megőrzése részben strukturális reformok és egyes bankok feltőkésítése
révén; ii. az inkluzív növekedés támogatása; iii. a külső
sebezhetőség csökkentése; valamint a befektetők és a donorok
bizalmának erősítése.
A módosított előrejelzések a 2014 és 2015
közötti időszakra jelentős fizetésimérleg-finanszírozási igényekre
utalnak: a teljes külső finanszírozási rés a becslések szerint 4,4
milliárd USD. Ez a finanszírozási rés nagyrészt két tényezőhöz
köthető, ezek: a folyó fizetési mérleg tartósan nagy hiánya és a
devizatartalékok felhalmozásának szükségessége 2014–2015-ben, A készenléti
hitelmegállapodás alapján folyósított összegeket és a Világbank fejlesztési
hitelét (DPL) nem számítva Tunézia fennmaradó külső finanszírozási hiánya
3,0 milliárd USD-t tesz ki az említett időszakban. A javasolt
uniós makroszintű pénzügyi támogatás a 2014–2015 közötti időszak
fennmaradó finanszírozási hiányának mintegy 10,8 %-át fedezi.
·      Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen
Nincsenek.
·      Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel
Az EU szoros
kapcsolatok kialakítására törekszik Tunéziával és támogatja az ország gazdasági
és politikai reformjait. Tunézia – a dél-mediterrán országok közül
elsőként – 1995-ben társulási megállapodást írt alá az EU-val. Ez a
megállapodás marad a kétoldalú együttműködés jogi alapja. További lökést
adott a kétoldalú kapcsolatoknak az EU szomszédságpolitikája, illetve az annak
keretében elfogadott, az együttműködés stratégiai célkitűzéseit megállapító
ötéves cselekvési tervek, amelyek közül a legutolsó a 2013 és 2017 közötti
időszakot öleli fel. Tunézia ezenkívül részese az Unió a Mediterrán
Térségért elnevezésű kezdeményezésnek. Tunézia és az EU gazdasági
kapcsolatai számottevőek, az ország legfontosabb kereskedelmi partnere az
EU. 2012-ben az EU-ból származott a tunéziai import 59,3 %-a és oda
irányult exportjának 68,1 %-a. Tunézia a közvetlen külföldi befektetések,
egyéb finanszírozási források, a külföldről átutalt munkajövedelmek és az
idegenforgalom tekintetében is jelentősen függ az EU-tól. Az ország
2008-ban befejezte az ipari termékekre kivetett vámok leépítését, így az
első mediterrán országként kötött szabadkereskedelmi megállapodást az
Unióval. Tunéziának az Unió egységes piacához való teljes körű hozzáférése
érdekében az EU felajánlotta az országnak a mélyreható és átfogó
szabadkereskedelmi térség (DCFTA) létrehozásához vezető tárgyalások
lehetőségét, de a tárgyalások még nem kezdődtek meg.
Az uniós
makroszintű pénzügyi támogatás kiegészíti az ENPI és a SPRING Program
keretében biztosított, összesen 445 millió EUR összegű vissza nem
térítendő támogatást és mindenekelőtt az uniós részvétellel
végrehajtandó PAR III csomag keretében előirányzott feltételeket. Az említett
két program végrehajtásához – azok egymás kiegészítő és kölcsönösen
erősítő jellege miatt – biztosítani kell a szoros
együttműködést. Miközben a tervezett uniós makroszintű pénzügyi
támogatás rövid távú fizetésimérleg-támogatást biztosít, az államépítési
szerződés gazdasági és politikai irányítási intézkedések révén támogatja a
demokratikus átalakulás folyamatának befejezését. A makrogazdasági
szakpolitikai és strukturális reformok megvalósítását szolgáló megfelelő
keret Tunézia általi elfogadásának támogatása révén az uniós makroszintű
támogatás fokozza az Unió egyéb pénzügyi instrumentumok általi hozzájárulásának
hozzáadott értékét és hatékonyságát. Kiegészíti továbbá a nemzetközi pénzügyi
intézmények, bilaterális támogatók és más uniós pénzügyi intézmények által rendelkezésre
bocsátott forrásokat, és így hozzájárul a válság után a nemzetközi
donorközösség által egyeztetett pénzügyi támogatási csomag általános
hatékonyságához.
Összességében
megállapítható, hogy míg Tunézia teljes körű demokratikus átalakulása nem
mentes nehézségektől, és megvalósítását jelentős mértékű
bizonytalanság övezi, az ország komoly lépéseket tett a demokratikus
intézmények és mechanizmusok megerősítését célzó politikai reform útján,
ami magában foglalja a többpárti parlamentáris rendszert, a jogállamiságot,
valamint az emberi jogok tiszteletben tartását. Az ország tervei között
szerepel egy gazdasági reformprogram megvalósítása is, amelynek célja egy
fenntartható, munkahelyteremtő és méltányos növekedési modell alapjainak
megteremtése.
A makroszintű
pénzügyi támogatásról szóló javaslat összhangban áll a tunéziai gazdasági és
politikai átmenet támogatására irányuló uniós elkötelezettséggel. A javaslat
szövegezése összhangban van továbbá a Kirgiz Köztársaságnak és a Jordán
Hásimita Királyságnak[1]
nyújtott makroszintű pénzügyi támogatásra vonatkozó határozatokéval. A
kísérő szolgálati munkadokumentumban részletesebben kifejtetteknek
megfelelően a Bizottság javaslata összhangban van különösen a
következő elvekkel: kivételes jelleg, politikai előfeltételek,
kiegészítő jelleg, feltételesség és pénzügyi fegyelem.
A Bizottság a
makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó műveletek
időtartama alatt továbbra is nyomon követi és értékeli majd e kritériumok
megvalósulását. A Bizottság szolgálatai a politikai előfeltételek
teljesítésének értékelése során szorosan együttműködnek az Európai Külügyi
Szolgálattal.
2.           AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT
KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI
·      Konzultáció az érdekeltekkel
A makroszintű pénzügyi támogatás a
Tunézia gazdasági stabilizálására irányuló nemzetközi támogatás szerves részét
képezi. A makroszintű pénzügyi támogatásra irányuló jelen javaslat
előkészítése során a Bizottság szolgálatai egyeztettek a Nemzetközi
Valutaalappal és a Világbankkal, mely intézmények jelentős pénzügyi
támogatási programokat bonyolítanak le az országban. A tunéziai hatóságokkal a
Bizottság is rendszeresen egyeztet.
·      Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása
A Bizottság külső szakértők
közreműködésével 2013 decemberében működési értékelést végez majd a
tunéziai államháztartási rendszer és igazgatási eljárások minőségéről
és megbízhatóságáról.
·      Hatásvizsgálat
A makroszintű pénzügyi támogatás és a
hozzá csatolt gazdasági kiigazítási és reformprogram elősegíti Tunézia
rövid távú finanszírozási igényének kielégítését, miközben támogatja a fizetési
mérleg és a költségvetési pozíciók megerősítésére, valamint a fenntartható
növekedés fokozására irányuló, az IMF-fel kötött megállapodás szerinti
szakpolitikai intézkedéseket. A makroszintű pénzügyi támogatás
mindenekelőtt elősegíti az államháztartás-irányítás hatékonyságának
és átláthatóságának javítását, előmozdítja a hatékonyabb adóbehajtást és
az adórendszer fokozottabb progresszivitását célzó fiskális reformokat,
támogatja a szociális védőháló megerősítésére irányuló
erőfeszítéseket, elősegíti a munkanélküliség csökkentését és az
aktivitási rátának különösen a nők tekintetében történő növelését
célzó munkaerő-piaci reformok megvalósítását, továbbá ösztönzi a kereskedelmi
és befektetési szabályozási környezet javítására irányuló intézkedések
elfogadását.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
·      A javaslat összefoglalása
Az Európai Unió középtávú hitel formájában
legfeljebb összesen 250 millió EUR összegű makroszintű
pénzügyi támogatást nyújt Tunéziának. A támogatás céljai a következők: i.
hozzájárul Tunéziának a Bizottság által az IMF becslései alapján megállapított,
2014–2015 tekintetében fennmaradó külső finanszírozási igénye fedezéséhez;
ii. az IMF-programmal összefüggésben támogatja a költségvetési konszolidációs
intézkedéseket és a külső stabilizációt; iii. megkönnyíti és ösztönzi az
európai szomszédságpolitikához kapcsolódva kidolgozott EU-Tunézia cselekvési
terv keretében meghatározott intézkedéseknek a tunéziai hatóságok általi
végrehajtását, és iv. támogatja az általános makrogazdasági irányítás
javítását, a gazdasági irányítás és az átláthatóság megerősítését és a
fenntartható növekedés feltételeinek javítását célzó strukturális reformokat.
A tervek szerint a támogatást három részletben
bocsátják rendelkezésre. A 90 millió EUR összegű első részlet
folyósítására várhatóan 2014 közepén kerül sor. A második, számos szakpolitikai
intézkedéstől függő részlet (80 millió EUR) folyósítása 2014 vége
felé történhet meg. A 80 millió EUR összegű harmadik, egyben utolsó részlet
– a szakpolitikai intézkedések végrehajtása esetén – 2015 első felében
bocsátható rendelkezésre. A támogatást a Bizottság kezeli. A költségvetési
rendelettel összeegyeztethető, csalás és egyéb szabálytalanságok elleni
speciális rendelkezések alkalmazandók.
A makroszintű pénzügyi támogatásoknál
szokásos módon a folyósítások feltétele az IMF-hitelmegállapodás (SBA)
keretében végzett program-felülvizsgálat sikere. Emellett a Bizottság és a
tunéziai hatóságok egyetértési megállapodás keretében konkrét strukturálisreform-intézkedésekről
állapodnak meg. A Bizottság az általános makrogazdasági irányítás és a
fenntartható növekedés feltételeinek javítását célzó strukturális reformokat
tűzi ki célul (pl. az államháztartás-irányítás átláthatóságának és hatékonyságának
javítása, fiskális reformok, a szociális védőháló megerősítésére
irányuló reformok, munkaerő-piaci reformok és a kereskedelmi és
befektetési szabályozási környezet javítására irányuló reformok).
Azt a döntést, miszerint a makroszintű pénzügyi támogatás egésze hitel
formájában nyújtandó, a tunéziai gazdaság egy főre jutó jövedelemben mért
fejlettségi szintje és államadósság-mutatói indokolják, emellett összhangban
van a Világbank és az IMF Tunéziával
kapcsolatos gyakorlatával is. Tunézia ugyanis nem jogosult
sem a Nemzetközi Fejlesztési Társulás (IDA), sem az IMF
Szegénységcsökkentő és Növekedést Támogató Alapja (PRGT) által nyújtott
kedvezményes finanszírozásra.
·      Jogalap
A javaslat
jogalapja az EUMSZ 212. cikke.
·      A szubszidiaritás elve
A szubszidiaritás elve azért alkalmazandó,
mert a Tunézia rövid távú makrogazdasági stabilitásának helyreállítására
irányuló célkitűzést a tagállamok nem tudják egyedül kielégítően
megvalósítani, és ezért az az Európai Unió által jobban megvalósítható. Ennek
fő okát a nemzeti költségvetési korlátok jelentik, valamint az, hogy a
támogatás mértékének és hatékonyságának maximalizálása érdekében szükség van a
támogatók közötti erőteljes koordinációra.
·      Az arányosság elve
A javaslat megfelel az arányosság elvének: a
rövid távú makrogazdasági stabilitás célkitűzésének eléréséhez szükséges
minimumkövetelményekre szorítkozik, és nem lépi túl a célhoz szükséges
mértéket.
A támogatás összege – az IMF által az
SBA-megállapodás keretében készített becslések alapján végzett bizottsági
számítások szerint – a 2014–2015 közötti időszakban fennmaradó
finanszírozási rés 10,8%-ának felel meg. Tekintve, hogy Tunéziának egyéb
kétoldalú és multilaterális támogatók és hitelezők is ígértek támogatást,
a tehermegosztás megfelelő szintűnek tekinthető az EU
részéről.
·      A jogi aktus típusának megválasztása
E makrogazdasági célkitűzések eléréséhez
projektfinanszírozás vagy technikai segítségnyújtás nem lenne megfelelő
vagy kielégítő. A makroszintű pénzügyi támogatás egyéb uniós
eszközökhöz viszonyított legfontosabb hozzáadott értéke a külső
finanszírozásra utaltság enyhítése és a stabil makrogazdasági keret
megteremtéséhez való hozzájárulás. Ez többek között a fizetési mérleg és
költségvetési helyzet fenntarthatóságának biztosítása és a strukturális reformok
megvalósítását szolgáló megfelelő keret létrehozásának előmozdítása
révén valósul meg. A makrogazdasági és strukturális politikák megfelelő
keretének létrehozásához való hozzájárulás révén a makroszintű pénzügyi
támogatás növelheti a más, szűkebb fókuszú uniós pénzügyi eszközök
keretében Tunéziában finanszírozott cselekvések hatékonyságát.
A javasolt program egyúttal erősíteni
fogja a kormány reformok iránti elkötelezettségét, és az Unióval ápolt
kapcsolatok szorosabbra fűzésének igényét. Ez az eredmény többek között a
támogatás folyósításának megfelelő feltételessége révén érhető el.
Szélesebb összefüggésben a program azt jelzi a régió többi országa felé, hogy
az EU kész támogatni azokat az országokat, amelyek nehéz gazdasági helyzetük
ellenére egyértelműen a politikai reformok útjára lépnek.
4.           KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSOK
A
tervezett támogatás nyújtása hitel formájában történne, és annak
finanszírozására a Bizottság az Unió nevében hitelt venne fel. A támogatás
költségvetést terhelő költsége megfelel a kifizetett összegek 9%-át
kitevő összegből az uniós külső hitelnyújtási műveletek
biztosítását szolgáló Garanciaalapban a 01 03 06 költségvetési jogcímből
(„a Garanciaalap feltöltése”) képzett tartaléknak[2].
Feltételezve, hogy a hitel első és második részletének kifizetésére
2014-ben kerül sor összesen 170 millió EUR összegben, a harmadik,
80 millió EUR nagyságú részletet pedig 2015-ben fizeti ki az EU, a
Garanciaalap működtetésére irányadó szabályok szerint az alap feltöltésére
a 2016–17-es költségvetésekben kerül sor.
5.           OPCIONÁLIS ELEMEK
·      Felülvizsgálatra/módosításra/megszüntetésre vonatkozó rendelkezés
A javaslat hatályvesztésre vonatkozó
rendelkezést tartalmaz. A javaslat szerint a makroszintű pénzügyi
támogatás az egyetértési megállapodás hatálybalépését követő első
naptól számított két és fél évig áll rendelkezésre.
2013/0416 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS
HATÁROZATA
a Tunéziai Köztársaságnak nyújtandó
makroszintű pénzügyi támogatásról
AZ EURÓPAI
PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az
Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak
212. cikkére,
tekintettel az
Európai Bizottság javaslatára[3],

a jogalkotási aktus
tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,
rendes jogalkotási
eljárás keretében[4],
mivel:
(1)       Az Európai Unió (a
továbbiakban: EU, Unió) és a Tunéziai Köztársaság (a továbbiakban: Tunézia)
közötti kapcsolatok az európai szomszédságpolitika keretén belül
fejlődnek. Az egyfelől az Európai Közösségek és tagállamaik,
másfelől Tunézia között megkötött euro-mediterrán társulási megállapodás
1998. március 1-jén hatályba lépett. A társulási megállapodás keretében az
ország 2008-ban befejezte az ipari termékekre kivetett vámok leépítését, így az
első mediterrán országként kötött szabadkereskedelmi megállapodást az
Unióval. A kétoldalú politikai párbeszéd és gazdasági együttműködés az
európai szomszédságpolitikai cselekvési tervek keretében fejlődött tovább,
amelyek közül a jelenleg tárgyalt legújabb a 2013–2017 közötti időszakra
vonatkozik.
(2)       2010 vége óta a tunéziai
gazdaságot igen érzékenyen érintették a dél-mediterrán térségben lejátszódott,
„arab tavasz” néven ismert eseményekhez kapcsolódó belső fejlemények és a
régióban – mindenekelőtt a szomszédos Líbiában – azt követően tapasztalható
nyugtalanság. Ezek az események és a gyenge gazdasági környezet, különösen a
Tunézia fő kereskedelmi és pénzügyi partnerének számító euróövezet
recessziója rendkívül negatívan hatott a tunéziai gazdaságra, és a növekedés
lassulásához, valamint jelentős külső és költségvetési finanszírozási
rés kialakulásához vezetett.
(3)       A tunéziai elnök, Ben Ali
2011. január 14-i megbuktatását követően 2011. október 23-án sor került az
első szabad és demokratikus választásokra. Azóta megalakult az
alkotmányozó nemzetgyűlés, és bár a politikai átalakulás nem mentes
nehézségektől, a fő politikai szereplők komoly
erőfeszítéseket tesznek a demokratikus rendszer teljes kiépítéséhez
vezető reformok terén.
(4)       Az arab tavasz kezdete óta az
EU számos alkalommal kinyilvánította a tunéziai gazdasági és politikai
reformfolyamat támogatása iránti elkötelezettségét. Ezt az elkötelezettséget az
EU–Tunézia Társulási Tanács 2012. novemberi ülésének következtetései is
megerősítették. A tunéziai reformfolyamat uniós pénzügyi támogatása összhangban
van az európai szomszédságpolitika keretében folytatott uniós dél-mediterrán
politikával.
(5)       Az uniós makroszintű
pénzügyi támogatásnak feltétel nélküli és célhoz nem kötött
fizetésimérleg-támogatás formájában nyújtott rendkívüli pénzügyi eszköznek kell
lennie, amelynek célja a kedvezményezett fenntartható külső pénzügyi
helyzetének helyreállítása és egy olyan szakpolitikai program végrehajtásának
támogatása, amely – a fizetési mérlegnek különösen a programidőszakon
belül történő javítására irányuló és az Unióval kötött vonatkozó
megállapodások és programok végrehajtását megerősítő – erőteljes
kiigazítási és strukturális reformintézkedéseket tartalmaz.
(6)       2013 áprilisában a tunéziai
hatóságok és a Nemzetközi Valutaalap (IMF) 1 150 millió SDR
(különleges lehívási jog) összegű hároméves nem elővigyázatossági
jellegű készenléti hitelmegállapodást (a továbbiakban: IMF-program) írtak
alá Tunézia gazdasági kiigazítási és reformprogramjának támogatása céljából. Az
IMF-program célkitűzései összhangban vannak az uniós makroszintű
pénzügyi támogatás céljával, vagyis azzal, hogy enyhítse a fizetési mérlegben
rövid távon fennálló nehézségeket, valamint hogy támogassa az uniós
makroszintű pénzügyi támogatás céljának megfelelő, erőteljes
kiigazítási intézkedések végrehajtását.
(7)       Rendes együttműködési
programja keretében az Unió 290 millió EUR összegű vissza nem
térítendő támogatást bocsátott rendelkezésre a tunéziai gazdasági és
politikai reformfolyamat támogatása céljából a 2011–2013 közötti időszakra.
Emellett Tunézia 2011–2013-ban „A partnerség, a reformok és az inkluzív
növekedés támogatása” elnevezésű program (SPRING) keretében 155 millió EUR
uniós támogatásban részesült.
(8)       Tunézia 2013 augusztusában a
romló gazdasági helyzet és kilátások fényében makroszintű pénzügyi
támogatást kért az Uniótól.
(9)       Mivel Tunézia az európai
szomszédságpolitikához tartozó ország, ezért uniós makroszintű pénzügyi
támogatásra jogosultnak minősül.
(10)     Tekintettel arra, hogy Tunézia
az IMF és más multilaterális intézmények által biztosított forrásokat
beszámítva is jelentős külső finanszírozási réssel szembesül, a
Tunéziának nyújtandó uniós makroszintű pénzügyi támogatás (a továbbiakban:
uniós makroszintű pénzügyi támogatás) a jelenlegi kivételes körülmények
között megfelelő válasznak tekinthető Tunézia azon kérésére, hogy az
IMF-programhoz kapcsolódva az Unió is támogassa a gazdasági stabilizációt. Az
uniós makroszintű pénzügyi támogatás támogatja Tunézia gazdasági
stabilizációját és strukturálisreform-programját, és kiegészíti az IMF-hitelmegállapodás
keretében rendelkezésre bocsátott forrásokat.
(11)     Indokolt, hogy az uniós
makroszintű pénzügyi támogatás célja Tunézia fenntartható külső
finanszírozási helyzetének visszaállítása, és ezáltal gazdasági és társadalmi
fejlődésének támogatása legyen.
(12)     Az uniós makroszintű
pénzügyi támogatás összegét Tunézia fennálló külső finanszírozási
igényének teljes körű kvantitatív értékelése alapján kell meghatározni,
figyelembe véve az ország saját forrásokból történő finanszírozási
képességét, és különösen a rendelkezésére álló nemzetközi tartalékokat. Az
uniós makroszintű pénzügyi támogatásnak ki kell egészítenie az IMF és a
Világbank programjait és forrásait. A támogatás összegének meghatározása
figyelembe veszi továbbá a multilaterális támogatóktól várható pénzügyi
hozzájárulást, az Unió és a más támogatók közötti méltányos tehermegosztás
biztosításának szükségességét, az Unió egyéb külső finanszírozási
eszközeinek korábbi tunéziai alkalmazását és a teljes uniós szerepvállalás
hozzáadott értékét is.
(13)     A Bizottságnak biztosítania
kell, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás jogi szempontból és
tartalmilag összhangban álljon a külső fellépés és az egyéb vonatkozó
uniós politikák különféle területein kitűzött alapelvekkel, célokkal és
meghozott intézkedésekkel.
(14)     Az uniós makroszintű
pénzügyi támogatásnak elő kell segítenie a Tunéziával kapcsolatos uniós
külpolitikát. A makroszintű pénzügyi támogatási műveletek során a
Bizottság szolgálatainak és az Európai Külügyi Szolgálatnak mindvégig szorosan
együtt kell működniük annak érdekében, hogy koordinálják az Unió
külpolitikáját, és biztosítsák annak következetességét.
(15)     Az uniós makroszintű
pénzügyi támogatásnak hozzá kell járulnia az Unióval közösen vallott
értékekkel, többek között a demokráciával, a jogállamisággal, a
felelősségteljes kormányzással, az emberi jogok tiszteletben tartásával, a
fenntartható fejlődéssel és a szegénység visszaszorításával, valamint a
nyitott, szabályokon alapuló és tisztességes kereskedelemmel összefüggésben
Tunézia által tett kötelezettségvállalásoknak való megfeleléshez.
(16)     Az uniós makroszintű
pénzügyi támogatás nyújtásának előfeltétele, hogy Tunézia tiszteletben
tartsa a hatékony demokratikus mechanizmusokat, többek között a többpárti
parlamentáris rendszert és a jogállamiságot, valamint garantálja az emberi
jogok tiszteletben tartását. Emellett az uniós makroszintű pénzügyi
támogatás sajátos célja a tunéziai államháztartás-irányítási rendszerek
hatékonyságának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának fokozása, valamint
a fenntartható és inkluzív növekedés, a munkahelyteremtés és az államháztartási
konszolidáció előmozdítását célzó strukturális reformok elősegítése.
A Bizottságnak rendszeresen ellenőriznie kell az előfeltételek megvalósulását
és a célkitűzések teljesítését is.
(17)     Az Unió makroszintű
pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi érdekeinek hatékony védelme céljából
Tunéziának megfelelő intézkedéseket kell hoznia a támogatással kapcsolatos
csalás, korrupció és bármely egyéb szabálytalanság megelőzése és az
ellenük való küzdelem vonatkozásában. Ezen túlmenően rendelkezni kell a
Bizottság által végzendő ellenőrzésekről és az Európai
Számvevőszék által végzendő ellenőrzésekről .
(18)     Az uniós makroszintű
pénzügyi támogatás rendelkezésre bocsátása az Európai Parlament és a Tanács
hatáskörének sérelme nélkül történik.
(19)     A makroszintű pénzügyi
támogatás összegeinek összhangban kell lenniük a többéves pénzügyi keretben
megállapított költségvetési előirányzatokkal.
(20)     Az uniós makroszintű pénzügyi
támogatást a Bizottságnak kell kezelnie. Annak biztosítására, hogy az Európai
Parlament és a Tanács nyomon követhesse e határozat végrehajtását, a
Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell őket a támogatással
kapcsolatos fejleményekről, és rendelkezésükre kell bocsátania a vonatkozó
dokumentumokat.
(21)     Ezen határozat végrehajtása
egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási
hatásköröket kell ruházni. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai
parlamenti és tanácsi rendeletnek[5]
megfelelően kell gyakorolni.
(22)     Az uniós makroszintű
pénzügyi támogatás az egyetértési megállapodásban megállapított
gazdaságpolitikai feltételektől függően adható meg. A végrehajtás
egységes feltételeinek biztosítása és a hatékonyság érdekében a Bizottságot fel
kell hatalmazni arra, hogy e feltételeket a 182/2011/EU rendelettel összhangban
a tagállamok képviselőiből álló bizottság felügyelete alatt tárgyalja
meg a tunéziai hatóságokkal. Az említett rendelet értelmében általában véve
tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni a rendeletben meghatározottaktól
eltérő esetekben. Figyelembe véve a 90 millió EUR összeghatárnál nagyobb
mértékű támogatás potenciálisan jelentős hatásait, az említett
értékhatár feletti műveletekre helyénvaló a vizsgálóbizottsági eljárást
alkalmazni. Figyelemmel a Tunéziának nyújtandó uniós makroszintű pénzügyi
támogatás összegére, a vizsgálóbizottsági eljárást kell alkalmazni az
egyetértési megállapodás elfogadására, valamint a támogatás csökkentésére,
felfüggesztésére és megszüntetésére,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
(1)
Tunézia gazdasági stabilizációjának és reformjainak
támogatása céljából az Unió legfeljebb 250 millió EUR összegű
makroszintű pénzügyi támogatást (a továbbiakban: uniós makroszintű
pénzügyi támogatás) nyújt Tunéziának. A támogatás hozzájárul Tunézia
IMF-programban meghatározott fizetésimérleg-szükségleteinek fedezéséhez.
(2)
Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás teljes
összegét hitel formájában kell Tunézia rendelkezésére bocsátani. A Bizottság
felhatalmazást kap arra, hogy a szükséges források biztosítása és azok
Tunéziának történő továbbhitelezése céljából az Unió nevében a
tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményektől hitelt vegyen fel. A
hitelek maximális futamideje 15 év.
(3)
Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás
rendelkezésre bocsátását a Bizottság irányítja az IMF és Tunézia közötti
megállapodásokban és egyetértési megállapodásokban foglaltakkal, valamint az
EU–Tunézia társulási megállapodásban és az európai szomszédságpolitika
keretében létrejött, a 2013 és 2017 közötti időszakra vonatkozó EU–Tunézia
cselekvési tervben a gazdasági reformok kapcsán megállapított főbb
elvekkel és célokkal összhangban. A Bizottság rendszeresen tájékoztatja az
Európai Parlamentet és a Tanácsot az uniós makroszintű pénzügyi támogatással
kapcsolatos fejleményekről, ideértve annak folyósításait is, valamint
kellő időben ezen intézmények rendelkezésére bocsátja a vonatkozó
dokumentumokat.
(4)
Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás a 3.
cikk (1) bekezdésében említett egyetértési megállapodás hatálybalépését
követő első naptól számított két és fél évig áll rendelkezésre.
(5)
Abban az esetben, ha Tunézia finanszírozási igénye
az uniós makroszintű pénzügyi támogatás folyósításának időszakában
jelentősen csökken a kezdeti előrejelzésekhez képest, a Bizottság a
7. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében
csökkenti, felfüggeszti vagy megszünteti a támogatást.
2. cikk
Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás
nyújtásának előfeltétele, hogy Tunézia tiszteletben tartsa a demokratikus
mechanizmusokat, többek között a többpárti parlamentáris rendszert és a
jogállamiságot, valamint garantálja az emberi jogok tiszteletben tartását. A
Bizottság az uniós makroszintű pénzügyi támogatás teljes életciklusa alatt
nyomon követi ezen előfeltétel teljesülését. E cikket a 2010/427/EU
tanácsi határozattal[6]
összhangban kell alkalmazni.
3. cikk
(1)
A Bizottság az e határozat 7. cikkének (2)
bekezdésében megállapított vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően
megállapodik a tunéziai hatóságokkal az uniós makroszintű pénzügyi
támogatáshoz kapcsolódó, a strukturális reformokra és a rendezett államháztartásra
összpontosító, pontosan meghatározott gazdaságpolitikai és pénzügyi
feltételekről, amelyeket az e feltételek teljesítésére vonatkozó
időkeretet is tartalmazó egyetértési megállapodásba kell foglalni (a
továbbiakban: egyetértési megállapodás). Az egyetértési megállapodásban
meghatározott gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételeknek összhangban kell
lenniük az 1. cikk (3) bekezdésében említett megállapodásokkal és egyetértési
megállapodásokkal, köztük a Tunézia által az IMF támogatásával végrehajtott makrogazdasági
kiigazítási és strukturálisreform-programokkal.
(2)
E feltételek mindenekelőtt a tunéziai
államháztartás-irányítási rendszerek hatékonyságának, átláthatóságának és
elszámoltathatóságának fokozását célozzák, egyebek mellett az uniós
makroszintű pénzügyi támogatás felhasználásával összefüggésben. A
szakpolitikai intézkedések kidolgozásakor megfelelő mértékben figyelembe
kell venni a kölcsönös piacnyitás, a szabályokon alapuló méltányos kereskedelem
fejlesztése, valamint az Unió külpolitikájával összefüggő más prioritások
terén elért előrelépést is. Az említett célkitűzések megvalósításában
elért előrelépést a Bizottság rendszeresen nyomon követi.
(3)
A támogatás részletes pénzügyi feltételeit a
Bizottság és a tunéziai hatóságok között kötendő hitelmegállapodásban kell
meghatározni.
(4)
A Bizottság rendszeres időközönként
meggyőződik arról, hogy továbbra is teljesülnek-e a 4. cikk (3)
bekezdésében előírt feltételek, ideértve azt is, hogy Tunézia
gazdaságpolitikája összhangban van-e az európai uniós makroszintű pénzügyi
támogatás célkitűzéseivel. Ennek során a Bizottság szorosan
együttműködik az IMF-fel és a Világbankkal, és szükség esetén az Európai
Parlamenttel és a Tanáccsal.
4. cikk
(1)
A (3) bekezdésben meghatározott feltételektől
függően a Bizottság az uniós makroszintű pénzügyi támogatást három
részletben bocsátja rendelkezésre. Az egyes részletek nagyságát az egyetértési
megállapodásban határozzák meg.
(2)
Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás
keretében nyújtott összegekre szükség esetén a 2009/480/EK, Euratom tanácsi
rendelettel[7]
összhangban tartalékot kell képezni.
(3)
A Bizottság az összes alábbi feltétel
teljesítésétől függően dönt a részletek folyósításáról:
a)      a 2. cikkben foglalt előfeltétel;
b)      a nem elővigyázatossági jellegű
IMF-hitelkeret által támogatott, erőteljes kiigazítási és strukturális
reformintézkedéseket tartalmazó szakpolitikai program végrehajtása terén elért
tartósan kielégítő eredmény; valamint
c)      az egyetértési megállapodásban
szereplő gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételek megadott időkereten
belüli teljesítése.
A második részlet kifizetésére legkorábban három
hónappal az első részlet rendelkezésre bocsátása után kerülhet sor. A
harmadik részlet kifizetésére legkorábban három hónappal a második részlet
rendelkezésre bocsátása után kerülhet sor.
(4)
Amennyiben a (3) bekezdésben említett feltételek
nem teljesülnek, a Bizottság átmenetileg felfüggeszti vagy megszünteti az uniós
makroszintű pénzügyi támogatás folyósítását. Ilyen esetben tájékoztatja az
Európai Parlamentet és a Tanácsot a felfüggesztés vagy megszüntetés okairól.
(5)
Az uniós makroszintű pénzügyi támogatást a
tunéziai központi banknak kell kifizetni. Az egyetértési megállapodásban
meghatározandó előírásoktól függően – ideértve a fennmaradó
költségvetési finanszírozási igény megerősítését is – az uniós
pénzeszközök átutalhatók a tunéziai pénzügyminisztérium mint végső
kedvezményezett számára.
5. cikk
(1)
Az uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz
kapcsolódó hitelfelvételi és -nyújtási műveleteket euróban, egyazon
értéknap alkalmazásával kell végrehajtani, és az Unió ennek során nem lehet
érintett a futamidők átalakításában, árfolyam- vagy kamatkockázatokban
vagy más kereskedelmi kockázatban.
(2)
Ha a körülmények megengedik és amennyiben Tunézia
kéri, a Bizottság megteheti a szükséges lépéseket annak biztosítására, hogy a
hitelfeltételek tartalmazzanak előtörlesztési rendelkezést, és hogy ehhez
a hitelfelvételi műveletek feltételei közé felvett megfelelő
rendelkezés kapcsolódjon.
(3)
Amennyiben a körülmények lehetővé teszik a
hitel kamatlábának csökkentését, és Tunézia kérelmezi, a Bizottság dönthet úgy,
hogy részben vagy egészben refinanszírozza eredeti kölcsöneit, vagy
átalakíthatja a vonatkozó pénzügyi feltételeket. A refinanszírozási vagy
átalakítási műveleteket az (1) és a (4) bekezdésben megállapított
feltételekkel összhangban kell elvégezni, és azok nem eredményezhetik az adott
hitel futamidejének meghosszabbítását vagy a refinanszírozás vagy az átalakítás
napján fennálló tőkeösszeg növekedését.
(4)
Az e határozat szerinti hitelfelvételi és -nyújtási
műveletekhez kapcsolódó, az Unió részéről felmerülő összes
költséget Tunézia viseli.
(5)
A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet és
a Tanácsot a (2) és (3) bekezdésben említett műveletek alakulásáról.
6. cikk
(1)
Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása
a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelettel[8] és a Bizottság
1268/2012/EU felhatalmazáson alapuló
rendeletével[9]
összhangban történik.
(2)
Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás
végrehajtása közvetlen irányítással történik.
(3)
A tunéziai hatóságokkal kötendő egyetértési
megállapodásnak és hitelmegállapodásnak rendelkeznie kell az alábbiakról:
a)      annak biztosítása, hogy Tunézia
rendszeresen ellenőrizze az uniós költségvetésből nyújtott
finanszírozás megfelelő felhasználását, megtegye a megfelelő
intézkedéseket a szabálytalanságok és a csalások elkerüléséhez, és szükség
esetén jogi lépéseket tegyen az e határozat alapján nyújtott, jogellenesen
felhasznált pénzeszközök visszafizettetése érdekében;
b)      az Unió pénzügyi érdekei védelmének
biztosítása, különösen az uniós makroszintű pénzügyi támogatást
érintő csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzését és az
ellenük való küzdelmet illetően meghozandó egyedi intézkedések
előírása, összhangban a 988/95/EK, Euratom tanácsi rendelettel[10], a 2185/96/Euratom, EK
tanácsi rendelettel[11],
valamint a 883/2013/EU, Euratom európai
parlamenti és tanácsi rendelettel[12];
c)      a Bizottságnak – az Európai Csalás Elleni
Hivatalt is beleértve – vagy képviselőinek kifejezett felhatalmazása
ellenőrzések, ezen belül helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok
lefolytatására;
d)      a Bizottság és az Európai
Számvevőszék kifejezett felhatalmazása arra, hogy az uniós
makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre állásának időtartama
alatt és azt követően is ellenőrzéseket hajtsanak végre, ideértve
dokumentumok ellenőrzését és helyszíni ellenőrzéseket, például
működési értékeléseket;
e)      annak biztosítása, hogy amennyiben
megállapításra kerül, hogy Tunézia a makroszintű pénzügyi támogatás
kezelésével kapcsolatban csalást vagy korrupciót követ el, illetve olyan más
jogellenes tevékenységet folytat, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit, az
Uniónak jogában álljon a hitel lejárat előtti visszafizettetése.
(4)
Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás
végrehajtása során a Bizottság – működési értékelés révén – felügyeli a
Tunézia által alkalmazandó, a támogatás szempontjából releváns pénzügyi
szabályok, igazgatási eljárások, valamint külső és belső
ellenőrzési mechanizmusok megbízhatóságát.
7. cikk
(1)
A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. Ez a
bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.
(2)
Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a
182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.
8. cikk
(1)
A Bizottság minden év június 30-ig benyújtja az
Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az e határozat előző évi
végrehajtásáról, illetve a végrehajtás értékeléséről szóló jelentést. A
jelentésben:
a)      megvizsgálja az uniós makroszintű
pénzügyi támogatás végrehajtása terén elért eredményeket;
b)      értékeli Tunézia gazdasági helyzetét és kilátásait,
valamint a 3. cikk (1) bekezdésében említett szakpolitikai intézkedések
végrehajtása terén elért előrelépést;
c)      megvilágítja az egyetértési
megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai feltételek, Tunézia aktuális
gazdasági és költségvetési eredményei, valamint a Bizottságnak az uniós
makroszintű pénzügyi támogatás részletei felszabadítására vonatkozó
határozatai közötti összefüggést.
(2)
Az 1. cikk (4) bekezdésében említett rendelkezésre
állási időszak lejárta után legkésőbb két évvel a Bizottság utólagos
értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak,
értékelve a lezárt uniós makroszintű pénzügyi támogatási műveletek
eredményeit és hatékonyságát, valamint azt, hogy ezek milyen mértékben járultak
hozzá a támogatás céljainak megvalósításához.
9. cikk
Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Kelt Brüsszelben, -án/-én.
az Európai Parlament részéről                                               a
Tanács részéről
az elnök                                                                                az
elnök
PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
FŐBB ADATAI
              1.1.    A javaslat/kezdeményezés címe
              1.2.    A
tevékenységalapú irányítás /tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
              1.3.    A
javaslat/kezdeményezés típusa
              1.4.    Célkitűzések

              1.5.    A
javaslat/kezdeményezés indoklása
              1.6.    Az
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
              1.7.    Tervezett
irányítási módszer(ek)
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
              2.1.    A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
              2.2.    Irányítási
és kontrollrendszer
              2.3.    A
csalások és a szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
              3.1.    A
többéves pénzügyi keret mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely
kiadási tételét/tételeit érintik a kiadások?
              3.2.    A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás
              3.3.    A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS
1.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
FŐBB ADATAI
1.1.        A javaslat/kezdeményezés címe

A Tunéziai Köztársaságnak nyújtandó
makroszintű pénzügyi támogatás
1.2.        A tevékenységalapú irányítás
/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett szakpolitikai
terület(ek)[13]
Szakpolitikai terület: 01. cím – Gazdasági és
pénzügyek
Tevékenység:            03 – Nemzetközi gazdasági
és pénzügyek
1.3.        A javaslat/kezdeményezés
típusa
X A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre
irányul
1.4.        Célkitűzések
1.4.1.     A javaslat/kezdeményezés által
érintett többéves bizottsági stratégiai célkitűzés(ek)
„A jólét elősegítése az Európai Unión kívül”
A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (DG
ECFIN) kapcsolódó tevékenységének fő területei:
1. Az európai szomszédságpolitika végrehajtásának
elősegítése a gazdasági elemzés mélyítése és a cselekvési tervek gazdasági
szempontjaival kapcsolatos szakpolitikai párbeszéd és tanácsadás
megerősítése révén.
2. A partner harmadik országoknak nyújtandó
makroszintű pénzügyi támogatás kidolgozása, figyelemmel kísérése és
végrehajtása az érintett nemzetközi pénzügyi intézményekkel együttműködve.

1.4.2.     Konkrét célkitűzés(ek) és
a tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú költségvetés-tervezés keretébe
tartozó érintett tevékenység(ek)
1. sz. konkrét célkitűzés: „harmadik országoknak fizetésimérleg-problémáik megoldásához és
külső adósságállományuk fenntarthatóságának visszaállításához nyújtott
makroszintű pénzügyi támogatás”
A tevékenységalapú irányítás/tevékenységalapú
költségvetés-tervezés keretébe tartozó érintett tevékenység(ek) nemzetközi gazdasági és pénzügyi kapcsolatok, globális irányítás.
1.4.3.     Várható eredmény(ek) és hatás(ok)
A javasolt támogatás egy, a Tunéziai
Köztársaságnak (a továbbiakban: Tunézia) nyújtandó 250 millió EUR
összegű uniós hitel, amely az ország fenntarthatóbb fizetési mérlegéhez
kíván hozzájárulni. A három részletben folyósítandó támogatás a belföldi és
regionális konfliktusok következtében Tunéziában kialakult gazdasági és
szociális problémák megoldását segíti. A támogatás előmozdítja továbbá a
fenntartható gazdasági növekedés fokozására és az államháztartás irányításának
javítására irányuló strukturális reformokat.
1.4.4.     Eredmény- és hatásmutatók
A hatóságoknak rendszeresen jelentést kell
készíteniük meghatározott teljesítménymutatókról a Bizottság szolgálatai
részére, és a támogatás második és harmadik részletének folyósítása előtt
átfogó jelentést kell benyújtaniuk az elfogadott szakpolitikai feltételek
teljesítéséről.
A pénzügyi folyamatok és a Tunéziában ezen
művelet előkészítése céljából végrehajtott igazgatási eljárások
működési értékelését követően a Bizottság szolgálatai folytatják az
államháztartás irányításának nyomon követését. Az Európai Unió Tunéziai
Küldöttsége emellett rendszeresen beszámol a támogatás nyomon követése
szempontjából lényeges kérdésekről. A Bizottság szolgálatai szoros
kapcsolatban maradnak az IMF-fel és a Világbankkal annak érdekében, hogy
építhessenek a két szervezet Tunéziában folytatott tevékenységeiből
eredő információkra.
A javasolt jogalkotási határozat rendelkezik a
makroszintű pénzügyi támogatási művelet végrehajtásának értékelését
tartalmazó, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek címzett éves
jelentésről. A végrehajtási időszak leteltét követő két éven
belül független utólagos értékelésre is sor kerül majd.
1.5.        A javaslat/kezdeményezés
indoklása
1.5.1.     Rövid vagy hosszú távon
kielégítendő szükséglet(ek)
A támogatás folyósítása a Tunézia és az IMF
közötti készenléti hitelmegállapodás kielégítő végrehajtásától függ.
Emellett a Bizottság megállapodik a tunéziai hatóságokkal azokról az
egyetértési megállapodásban felsorolandó konkrét szakpolitikai feltételekről,
amelyeket a második és a harmadik részlet Bizottság általi felszabadítása
előtt teljesíteni kell.
1.5.2.     Az uniós részvételből
adódó többletérték
A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás
segít Tunéziának abban, hogy megbirkózzon a belföldi és regionális konfliktusok
okozta gazdasági sokk hatásaival, és ezáltal hozzájárul majd a makrogazdasági
stabilitás, a gazdasági reformok és a politikai előrelépés ösztönzéséhez.
Azáltal, hogy kiegészíti a nemzetközi pénzügyi intézmények, az EU és más
donorok által rendelkezésre bocsátott forrásokat, a támogatás hozzájárul a
válság után a nemzetközi donorközösség által egyeztetett pénzügyi támogatási
csomag általános hatékonyságához.
A javasolt program egyúttal erősíteni fogja a
kormány reformok iránti elkötelezettségét, és az Unióval ápolt kapcsolatok
szorosabbra fűzésére irányuló igényét. Ez az eredmény többek között a
támogatás folyósításának megfelelő feltételessége révén érhető el.
Szélesebb összefüggésben a program azt jelzi a régió többi országa felé, hogy
az EU kész támogatni azokat az országokat, amelyek nehéz gazdasági helyzetük
ellenére egyértelműen a politikai reformok útjára lépnek.
1.5.3.     Hasonló korábbi tapasztalatok
tanulsága
2004 óta összesen 15 utólagos értékelésre került
sor makroszintű pénzügyi támogatási műveletekkel kapcsolatban. Az
értékelésekből kiderült, hogy a makroszintű pénzügyi támogatások a
fogadó országban, ha mérsékelten és közvetve is, de hozzájárulnak a külső
fenntarthatóság javításához, a makrogazdasági stabilitáshoz és a szerkezeti
reformok megvalósításához. E támogatások a legtöbb esetben pozitív hatással
voltak a kedvezményezett ország fizetési mérlegére, és hozzájárultak a
költségvetés terheinek enyhítéséhez. Emellett valamelyest hozzájárultak a
gazdasági növekedéshez is.
1.5.4.     Egyéb pénzügyi eszközökkel
való összeegyeztethetőség és lehetséges szinergia
Tunézia tekintetében az EU a fő donorok
egyike. Rendes együttműködési programja keretében az Unió
290 millió EUR összegű vissza nem térítendő támogatást
nyújtott a tunéziai politikai és gazdasági reformfolyamat támogatása céljából a
2011–2013 közötti időszakra. Emellett Tunézia a 2011 és 2013 közötti
időszakban a SPRING-program keretében 140 millió EUR
támogatásban részesült az Uniótól
A makroszintű pénzügyi támogatás egyéb uniós
eszközhöz viszonyított legfontosabb hozzáadott értéke a stabil makrogazdasági
keret megteremtéséhez való hozzájárulás. Ez többek között a fizetési mérleg és
költségvetési helyzet fenntarthatóságának biztosítása és a strukturális
reformok megvalósítását szolgáló megfelelő keret létrehozásának
előmozdítása révén valósul meg. A makroszintű pénzügyi támogatás nem
nyújt rendszeres támogatást, és nem is a kedvezményezett ország gazdasági és
társadalmi fejlődésének támogatására szolgál. A makroszintű pénzügyi
támogatást meg kell szüntetni, amint a külső pénzügyi helyzet újra
fenntartható pályára került. Ezt követően a támogatást felváltják az Unió
rendes együttműködési támogatási eszközei.
A makroszintű pénzügyi támogatás emellett
kiegészíti a nemzetközi pénzügyi intézmények beavatkozásait, mindenekelőtt
az IMF készenléti hitelmegállapodása által támogatott kiigazítási és
reformprogramot és a Világbank fejlesztési hitelét.
1.6.        Az intézkedés és a pénzügyi
hatás időtartama
X A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik
X A javaslat/kezdeményezés a határozat 1. cikke
(4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően az egyetértési megállapodás
hatálybalépésétől számított két és fél évig hatályos
X Pénzügyi hatás 2014-től 2017-ig
1.7.        Tervezett irányítási
módszer(ek)[14]
X Centralizált irányítás közvetlenül a
Bizottság által
2.           IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.        A nyomon követésre és a
jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
E támogatás makrogazdasági jellegű és
összeegyeztethető az IMF által támogatott gazdasági programmal. A
fellépésnek a Bizottság szolgálatai által végzett nyomon követése a készenléti
hitelmegállapodás, valamint a tunéziai hatóságokkal megkötendő egyetértési
megállapodásban egyeztetett konkrét reformintézkedések végrehajtásában elért
haladás alapján történik (lásd még az 1.4.4. pontot).
2.2.        Irányítási és
kontrollrendszer
2.2.1.     Felismert kockázat(ok)
A makroszintű pénzügyi támogatáshoz
támogatáskezelési, szakpolitikai és politikai kockázatok kapcsolódnak.
Fennáll annak a kockázata, hogy a makroszintű
pénzügyi támogatást, amely nem meghatározott kiadásokhoz kötött, csalárd módon
használják fel. Általános értelemben ez a kockázat olyan tényezőkhöz
kapcsolódik, mint a központi banki és pénzügyminisztériumi irányítási
rendszerek minősége és a belső és külső pénzügyi
ellenőrzési képességek megfelelő mivolta.
A művelet egy további fontos kockázata a
régióban, mindenekelőtt Líbiában tapasztalható gazdasági és politikai
bizonytalanságból adódik, amely közvetlenül kihat a tunéziai gazdaságra. A
legfőbb belső kockázatot a politikai és gazdasági reformfolyamat
nehézségeivel összefüggő instabilitás jelenti. A nemzetközi közösség által
támogatott stabilizációs és reformintézkedések, egyebek mellett a javasolt
makroszintű pénzügyi támogatási művelet maradéktalan végrehajtását
alááshatja a társadalmi elégedetlenség.
Végül kockázatot jelent az európai és globális
gazdasági környezet esetleges romlása és a nemzetközi energia- és
élelmiszerárak emelkedése.
2.2.2.     Tervezett ellenőrzési
mód(ok)
A makroszintű pénzügyi támogatás a Bizottság,
beleértve az Európai Csalás Elleni Hivatalt (OLAF), és az Európai
Számvevőszék felelősségi körébe tartozó vizsgálati, ellenőrzési
és pénzügyi ellenőrzési eljárások hatálya alá tartozik.
2.2.3.     Az ellenőrzések költsége
és haszna és a megfelelési problémák várható aránya
A Bizottságot terhelő, az ellenőrzési és
kontrolleljárásokkal összefüggő alapvető költségelemeket, valamint a
pénzügyi és igazgatási folyamatoknak a támogatási műveletet
megelőzően elvégzett működési értékeléséhez kapcsolódó
költségeket a 3.2.1. táblázatban ismertetjük. Emellett az Európai
Számvevőszék számára és az esetleges OLAF-beavatkozással kapcsolatban is
költségek merülnek fel. A működési értékelés során nem csak a források
esetleges helytelen felhasználásával kapcsolatos kockázatok mérhetők fel,
de az értékelés járulékos előnyeként hasznos információ nyerhető az
államháztartás-irányítás területén szükséges reformokról is, mely információk
beilleszthetők a támogatási művelethez kapcsolódó szakpolitikai
feltételrendszerbe. A megfelelési problémák várható aránya tekintetében
megállapítható, hogy a meg nem felelés kockázata (azaz a hitel vissza nem
fizetésének vagy a források helytelen felhasználásának kockázata) a
makroszintű pénzügyi támogatási eszközökre vonatkozó eddigi tapasztalatok
alapján alacsonynak tekinthető.
2.3.        A csalások és a
szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
A csalárd felhasználás kockázatának csökkentését
számos intézkedés szolgálja.
Egyrészt a Tunéziának nyújtott makroszintű
pénzügyi támogatás javasolt jogalapja csalást megelőző
intézkedésekről is rendelkezik. Ezeket az intézkedéseket az egyetértési
megállapodás és a hitelmegállapodás az ellenőrzésre, a csalás
megelőzésére, a pénzügyi ellenőrzésre és a csalás vagy korrupció
esetén a források visszafizettetésére vonatkozó rendelkezésekkel egészíti ki. A
tervek szerint a támogatás hatékonyságának, átláthatóságának és
elszámoltathatóságának növelése érdekében számos konkrét szakpolitikai feltétel
kapcsolódik majd a támogatáshoz, elsősorban az államháztartás
irányításának területén.
Másrészt az egyetértési megállapodásról szóló
megegyezés előtt a Bizottság szolgálatai az Unió általános költségvetésére
alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló költségvetési rendeletben
megállapított követelmények teljesítése érdekében megfelelően
felhatalmazott külső szakértők támogatásával működési értékelés
során ellenőrzik a tunéziai pénzügyminisztérium és központi bank pénzügyi
folyamatait és igazgatási eljárásait. Az irányítási rendszerekre, a pénzeszközök
kezelésére és kontrolljára, az informatikai rendszerek biztonságára, a
belső és külső pénzügyi ellenőrzési képességekre, valamint a
központi bank függetlenségére is kiterjedő értékelés eredményeként a
Bizottság megállapítja, megfelelőek-e Tunéziában a makroszintű
pénzügyi támogatás hatékony és eredményes kezelésének keretei. Az értékelés
fényében a nemzeti hatóságokkal egyetértésben a pénzeszközök kezelésére
vonatkozó speciális eljárások írhatók elő a kedvezményezettek számára. A
támogatást a Tunéziai Központi Banknál erre a célra létrehozott számlára
folyósítja az Unió.
Végül, a
makroszintű pénzügyi támogatás a Bizottság – beleértve az OLAF-ot – és az
Európai Számvevőszék felelősségi körébe tartozó vizsgálati,
ellenőrzési és pénzügyi ellenőrzési eljárások hatálya alá tartozik.
3.           A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.        A többéves pénzügyi keret
mely fejezetét/fejezeteit és a költségvetés mely kiadási tételét/tételeit
érintik a kiadások?
·      Jelenlegi költségvetési tételek
01 03 02: Makroszintű pénzügyi támogatás
01 03 06 – A garanciaalap feltöltése[15]
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon belül
pedig a költségvetési tételek sorrendjében.
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel || Kiadás típusa || Hozzájárulás
 Szám [Megnevezés…] || Diff./nem diff. ([16])   || EFTA-országoktól[17]   || tagjelölt országoktól[18]   || harmadik országoktól || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
 4 || 01 03 02 Makroszintű pénzügyi támogatás || diff. || NEM || NEM || NEM || NEM
 4 || 01 03 06 A garanciaalap feltöltése || diff. || NEM || NEM || NEM || NEM
01 03 06 – A harmadik
országok makroszintű pénzügyi támogatása céljából felvett uniós
kölcsönökre vonatkozó európai uniós garancia. A külső fellépésekre képzett
garanciaalapot a garanciaalapról szóló módosított rendelettel összhangban kell
feltölteni. E rendeletnek megfelelően a hitel az év végén kinnlevő
összegen alapul. Az n. év kezdetén a feltöltés összegét a célösszeg és az alap
n-1. év végén meglévő nettó eszközállományának különbségeként számítják. A
feltöltés összege az n. évben kerül be az n+1. év előzetes
költségvetésébe, és azt ténylegesen az n+1. év elején fizetik ki egy ügylettel
a garanciaalap feltöltésére vonatkozó költségvetési sorból (01 03 06). Ennek
eredményeként az n-1. év végén az alap feltöltésének számításakor a ténylegesen
folyósított összeg 9%-át (legfeljebb 22,5 millió EUR) veszik figyelembe a
célösszegben.
A hitelre vonatkozó költségvetési garanciát jelző költségvetési
tételt („p.m.”) csak a garancia tényleges lehívása esetén aktiválják. A
költségvetési garanciát várhatóan nem hívják le.
¨¨Létrehozandó új
költségvetési tételek: nem alkalmazandó
3.2.        A kiadásokra gyakorolt
becsült hatás
3.2.1.     A kiadásokra gyakorolt becsült
hatás összegzése
millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 4 ||   ||   || [Megnevezés: Az EU mint globális partner]
 GAZDASÁGI ÉS PÉNZÜGYI FŐIGAZGATÓSÁG: ||   ||   || 2013. év[19] || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||
 01 03 06. költségvetési tétel – A garanciaalap feltöltése || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (1a) ||   ||   ||   || 15,3 || 7,2 || 22,5
 Kifizetési előirányzatok || (2 a) ||   ||   ||   || 15,3 || 7,2 || 22,5
 Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[20] (működési értékelés és utólagos értékelés) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 01 03 02. költségvetési tétel || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (3) || 0,05 ||   ||   || 0,15 ||   || 0,20
   || Kifizetési előirányzatok || (3 a) ||   || 0,05 ||   || 0,05 || 0,10 || 0,20
 A Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatósághoz tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =1+1a +3 || 0,05 ||   ||   || 15,45 || 7,2 || 22,7
 Kifizetési előirányzatok || =2+2a +3 ||   || 0,05 ||   || 15,35 || 7,3 || 22,7
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || (4) || 0,05 ||   ||   || 15,45 || 7,2 || 22,7
 Kifizetési előirányzatok || (5) ||   || 0,05 ||   || 15,35 || 7,3 || 22,7
  Bizonyos egyedi programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 4. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || =4+ 6 || 0,05 ||   ||   || 15,45 || 7,2 || 22,7
 Kifizetési előirányzatok || =5+ 6 ||   || 0,05 ||   || 15,35 || 7,3 || 22,7
Amennyiben a
javaslat/kezdeményezés több fejezetet is érint:
millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 ||   || „Igazgatási kiadások”
   ||   ||   || 2013. év || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || ÖSSZESEN
 FŐIGAZGATÓSÁG: <…….> ||   ||
  Humánerőforrás || 0,030 || 0,028 || 0,021 || 0,010 || 0,016 || 0,105
  Egyéb igazgatási kiadások || 0,015 || 0,015 || 0,010 ||   ||   || 0,040
 Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság ÖSSZESEN || Előirányzatok || 0,045 || 0,043 || 0,031 || 0,010 || 0,016 || 0,145
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 0,045 || 0,043 || 0,031 || 0,010 || 0,016 || 0,145
millió EUR (három tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2013. év[21] || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1–5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalási előirányzatok || 0,095 || 0,043 || 0,031 || 15,46 || 7,216 || 22,845
 Kifizetési előirányzatok || 0,045 || 0,093 || 0,031 || 15,36 || 7,316 || 22,845
3.2.2.     Az operatív
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív
előirányzatok felhasználását
–
X A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív
előirányzatok felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR
(három tizedesjegyig)
 Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket   ò ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS[22] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   || 2013. év || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év ||   ||
   || Típus || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Szám || Költség || Összesített szám || Összköltség
 – Teljesítés: 1 || Működési értékelés || 1 || 0,05 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 0,05
 – Teljesítés: 2 || Utólagos értékelés ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 0,15 ||   ||   || 1 || 0,15
 – Teljesítés: 3 || A garanciaalap feltöltése ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 15,3 || 1 || 7,2 || 2 || 22,5
 1. konkrét célkitűzés részösszege || 1 || 0,05 ||   ||   ||   ||   || 2 || 15,45 || 1 || 7,2 || 4 || 22,7
 ÖSSZKÖLTSÉG || 1 || 0,05 ||   ||   ||   ||   || 2 || 15,45 || 1 || 7,2 || 4 || 22,7
3.2.3.     Az igazgatási
előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
3.2.3.1.  Összegzés
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási
előirányzatok felhasználását.
–
X A javaslat/kezdeményezés az alábbi
igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után:
millió EUR (három
tizedesjegyig)
   || 2013. év[23]   || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás || 0,030 || 0,028 || 0,021 || 0,010 || 0,016 ||   ||   ||   || 0,105
 Egyéb igazgatási kiadások || 0,015 || 0,015 || 0,010 ||   ||   ||   ||   ||   || 0,040
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 0,045 || 0,043 || 0,031 || 0,010 || 0,016 ||   ||   ||   || 0,145
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok[24]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉBE bele nem tartozó előirányzatok részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN || 0,045 || 0,043 || 0,031 || 0,010 || 0,016 ||   ||   ||   || 0,145
A szükséges igazgatási
előirányzatoknak az adott főigazgatóság rendelkezésére álló, az
intézkedés irányításához rendelt és/vagy a főigazgatóságon belül
átcsoportosított előirányzatokkal kell eleget tenni. A források adott
esetben a költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az éves
elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt további
juttatásokkal.
3.2.3.2.            Becsült
humánerőforrás-szükségletek
–
¨  A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást.
–
X A javaslat/kezdeményezés az alábbi humánerőforrás-igénnyel
jár:
A becsléseket teljes munkaidős
egyenértékben kell kifejezni
   || 2013. év || 2014. év || 2015. év || 2016. év || 2017. év || A táblázat a hatás időtartamának megfelelően (vö. 1.6. pont) további évekkel bővíthető
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak) ||
 01 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 0,227 || 0,212 || 0,159 || 0,076 || 0,121 ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Külső munkatársak teljes munkaidős egyenértékben (FTE) kifejezve[25]
 XX 01 02 01 (AC, END, INT a teljes keretből) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT és JED a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[26]   || – a központban ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – a küldöttségeknél ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (AC, END, INT közvetett kutatásban)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (AC, INT, END közvetlen kutatásban) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb költségvetési tétel (kérjük megnevezni) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN || 0,227 || 0,212 || 0,159 || 0,076 || 0,121 ||   ||   ||
XX az érintett
szakpolitikai terület vagy költségvetési cím.
A
humánerőforrás-igényeknek az adott főigazgatóság rendelkezésére álló,
az intézkedés irányításához rendelt és/vagy az adott főigazgatóságon belül
átcsoportosított személyzettel kell eleget tenni. A források adott esetben a
meglévő költségvetési korlátok betartása mellett kiegészíthetők az
éves elosztási eljárás keretében az irányító főigazgatósághoz rendelt
további juttatásokkal.
Az elvégzendő
feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak || Egységvezető: A művelet felügyelete és irányítása, a hitelmegállapodás felülvizsgálati jelentéseinek elfogadása, missziók vezetése és a feltételességnek való megfelelés értékelése. Felelős tisztviselő: az egyetértési megállapodás előkészítése, kapcsolattartás a hatóságokkal és a nemzetközi pénzügyi intézményekkel, kapcsolattartás külső szakértőkkel a működési értékelés és az utólagos értékelés vonatkozásában, felülvizsgálati missziók végrehajtása és a támogatás irányításával kapcsolatos bizottsági szolgálati jelentések és bizottsági eljárások előkészítése.
 Külső munkatársak || N/A
3.2.4.     A jelenlegi többéves pénzügyi
kerettel való összeegyeztethetőség
–
X A javaslat/kezdeményezés
összeegyeztethető a jelenlegi többéves pénzügyi kerettel.
3.2.5.     Harmadik felek részvétele a
finanszírozásban
–
X A javaslat/kezdeményezés nem irányoz
elő harmadik felek általi társfinanszírozást.
3.3.        A bevételre gyakorolt becsült
pénzügyi hatás
X       A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs
pénzügyi hatása a bevételre.
[1]               Az Európai Parlament és a Tanács 2013. október 22-i
1025/2013/EU határozata a Kirgiz Köztársaságnak nyújtandó makroszintű
pénzügyi támogatásról; a Jordán Hásimita Királyságnak nyújtandó
makroszintű pénzügyi támogatásról szóló határozattervezetet várhatóan 2013
decemberében fogadják el.
[2]               A 01 04 01 14 költségvetési sort a 2014.
évi költségvetésben a 01 03 06 költségvetési sor váltja fel.
[3]               HL C […], […], […]. o.
[4]               Az Európai Parlament 2012. …-i álláspontja és a Tanács
2012. …-i határozata.
[5]               A Európai Parlament és Tanács 2011. február 16-i
182/2011/EU rendelete a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására
vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános
elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).
[6]               A Tanács 2010. július 26-i
2010/427/EU határozata az Európai Külügyi Szolgálat szervezetének és
működésének megállapításáról (HL
L 201., 2010.8.3., 30. o.).
[7]               A Tanács 2009. május 25-i 2009/480/EK, Euratom rendelete
a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap létrehozásáról (HL L 145., 2009.6.10., 10. o.).
[8]               Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i
966/2012/EU, Euratom rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó
pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon
kívül helyezéséről(HL L
298., 2012.10.26., 1. o.)
[9]               A Bizottság 2012. október 29-i 1268/2012/EU
felhatalmazáson alapuló rendelete az Unió általános költségvetésére
alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai
parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályairól (HL L 362.,
2012.12.31., 1. o.).
[10]             A Tanács 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom rendelete
az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).
[11]             A Tanács 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK rendelete
az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb
szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni
ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).
[12]             Az Európai Parlament és a Tanács
2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom rendelete az Európai Csalás
Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az
1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom
tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1.
o.).
[13]             Tevékenységalapú irányítás: ABM (Activity Based
Management), tevékenységalapú költségvetés-tervezés: ABB (Activity-Based
Budgeting).
[14]             Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a
költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások
megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[15]             A 01 04 01 14. költségvetési sort a 2014. évi
költségvetésben a 01 03 06 költségvetési sor váltja fel.
[16]             Diff. = Differenciált előirányzatok / Nem diff. = Nem
differenciált előirányzatok.
[17]             EFTA: Európai Szabadkereskedelmi Társulás.
[18]             Tagjelölt országok és adott esetben a nyugat-balkáni
potenciális tagjelölt országok.
[19]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának
első éve.
[20]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[21]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának
első éve.
[22]             Az 1.4.2. szakaszban („Konkrét célkitűzések...”)
feltüntetett célkitűzés. „Konkrét célkitűzés(ek)…”:
[23]             Az N. év a javaslat/kezdeményezés végrehajtásának
első éve.
[24]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[25]             AC=szerződéses alkalmazott; AL=helyi alkalmazott;
END=kirendelt nemzeti szakértő; INT=kölcsönmunkaerő (átmeneti
alkalmazott); JED=küldöttségi pályakezdő szakértő.
[26]             Az operatív előirányzatokból finanszírozott
külső munkatársakra vonatkozó részleges felső határérték (korábban:
BA-tételek).