|

52010PC0302

 Javaslat: az Európai parlament és a Tanács határozata a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásról SEC(2010)706  /* COM/2010/0302 végleges - COD 2010/0162 */

	[pic] | EURÓPAI BIZOTTSÁG |Brüsszel, 2010.6.9.COM(2010)302 végleges2010/0162 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásrólSEC(2010)706INDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |A javaslat okai és céljai A Bizottság javaslatot tesz a Moldovai Köztársaságnak nyújtandó, legfeljebb 90 millió EUR összegű, vissza nem térítendő támogatás formájában megvalósuló makroszintű pénzügyi segítségnyújtásra. A javasolt támogatás célja, hogy hozzájáruljon Moldova általános fizetésimérleg-szükségleteinek fedezéséhez és az állami költségvetés finanszírozási igényének kielégítéséhez, a Nemzetközi Valutaalap (IMF) megállapításaival összhangban. A támogatás a költségvetés és a külkereskedelmi mérleg fenntarthatóságának biztosítása érdekében alátámasztja a hatóságok stabilizációs programját, ezáltal segíti az országot a világméretű pénzügyi válság következményeinek leküzdésében. A javasolt európai uniós makroszintű pénzügyi segítségnyújtás kiegészíti az IMF által a finanszírozási megállapodás keretében nyújtandó támogatást, amelyről az IMF igazgatótanácsa 2010. január 29-én döntött. Az EU makroszintű pénzügyi támogatásának célja, hogy 2010-ben és 2011-ben hozzájáruljon az ország külső finanszírozási igényeinek fedezéséhez. Ebben a két évben a Moldovai Köztársaság fedezetlen finanszírozási igénye eléri a csúcspontot. Amennyiben 2012-ben továbbra is jelentős finanszírozási rés áll fenn, új kezdeményezés keretében megfontolható a további uniós segítségnyújtás. A javasolt támogatás – a kormány gazdasági programjának és az Európai Unióval való integráció irányába tett erőfeszítéseinek alátámasztásával – fokozza a Moldovai Köztársaságban zajló reform lendületét is. Hozzájárul továbbá a Moldovai Köztársaságra és általánosságban a keleti partnerség országaira irányuló uniós együttműködési stratégia végrehajtásához is. Az európai uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendkívüli, időben korlátozott és folyósítása a jelenlegi IMF-program végrehajtása terén elért előrelépéstől és az említett támogatáshoz kapcsolódó gazdaságpolitikai feltételek sikeres teljesítésétől függ. |Háttér-információk A Moldovai Köztársaság az Európai Unió keleti szomszédságában a világméretű válság által leginkább sújtott országok egyike. A válságot megelőző évekre jellemző magas átlagos gazdasági növekedés ellenére Moldovában az egy főre jutó jövedelem messze a legalacsonyabb a régióban. A gazdasági válság miatt szükségessé váló szakpolitikai választ először a 2009. tavaszi parlamenti választások körüli előkészület, később pedig a választási eredmények miatti belpolitikai feszültségek hátráltatták. A 2009 őszén tartott megismételt választás eredményeként olyan koalíciós kormány került hatalomra, amely reformtervei keretében szorosabb kapcsolatokat igyekszik ápolni az EU-val és célja, hogy elszakadjon a korábbi növekedési modelltől, amely nagyrészt a pénzátutalások beáramlására támaszkodik. Ezek a politikai fejlemények új lendületet adtak az EU-val folytatott kétoldalú kapcsolatok erősítésének, ennek eredményeként 2010. január 12-én megkezdődtek a hivatalos tárgyalások egy új társulási megállapodásról. Közvetlenül a Filat miniszterelnök vezetésével megalakult új kormány eskütétele után, 2009. szeptember 25-én a Moldovai Köztársaság hatóságai nemzetközi donorszervezeteket kerestek meg azzal a kéréssel, hogy fedezzék az ország finanszírozási szükségleteit. Az új miniszterelnök szeptember 29-i brüsszeli látogatása idején a hivatalba lépő kormány megerősítette az uniós pénzügyi támogatásra irányuló – az előző kabinet által korábban benyújtott – kérelmet. Az IMF igazgatótanácsa 2010. január 29-én jóváhagyta a 2010–2012 közötti időszakra vonatkozó segítségnyújtási programot, amelynek keretében vegyíti a kibővített hiteleszköz (Extended Credit Facility) és a kibővített megállapodás (Extended Fund Facility) alkalmazásának lehetőségét. A programot a tervek szerint más nemzetközi donorszervezetek is kiegészítik, különösen a Világbank és az EU, valamint más – két- és többoldalú – adományozók. A tanácsadó csoport 2010. március 24-i brüsszeli ülésén kétoldalú donorszervezetek ténylegesen megerősítették jelentős hozzájárulási szándékukat. A javasolt makroszintű pénzügyi támogatás része a program végrehajtása keretében biztosított finanszírozásnak. |Meglévő rendelkezések a javaslat által érintett területen Nincs. |Összhang az Európai Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A makroszintű pénzügyi támogatás kiegészíti az EU egyéb finanszírozási támogatásait, különösen a Moldovai Köztársaság és az EU közötti együttműködéssel kapcsolatos országstratégia keretében az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz révén biztosított középtávú költségvetési támogatást. Ekképpen hozzájárulhat a moldovai döntéshozatalra gyakorolt európai uniós befolyás növeléséhez, és segítheti a Moldovai Köztársaságot a jelenlegi mély gazdasági válság leküzdésében. A makroszintű pénzügyi támogatás kiegészíti továbbá az IMF-től és a Világbanktól, valamint a bilaterális donorszervezetektől érkező külső finanszírozást is. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELTEKKEL; HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekeltekkel |A Bizottság szolgálatai e bizottsági javaslat előkészítése közben a támogatási igény megvitatása céljából kapcsolatot tartottak a moldovai hatóságokkal, az IMF-fel, a Világbankkal, az EBRD-vel, a lehetséges bilaterális donorszervezetekkel és a hitelezőkkel. A Tanács és az Európai Parlament határozatának elfogadása után a Bizottság szolgálatai és a moldovai hatóságok tárgyalásokat folytatnak az egyetértési nyilatkozatról és a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásról, amely a segítségnyújtás részletes végrehajtási szabályait tartalmazza. |Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása |A Bizottság szolgálatai külső szakértők közreműködésével működési értékelést végeznek a Moldovai Köztársaság államháztartási rendszerének és adminisztratív ellenőrzésének minőségére és megbízhatóságára vonatkozóan. |Hatásvizsgálat A makroszintű pénzügyi támogatás azonnali hatást gyakorol a Moldovai Köztársaság fizetési mérlegére és költségvetésére, ekképpen hozzájárul a kormány gazdasági programjának végrehajtásával kapcsolatos pénzügyi gondok enyhítéséhez. Emellett hozzájárul a Nemzetközi Valutaalappal egyeztetett stabilizációs program általános célkitűzéseinek eléréséhez is. A makrogazdasági stabilizációs program célkitűzéseinek eléréséhez projektfinanszírozás és/vagy technikai segítségnyújtás nem lenne megfelelő. A kifizetések hozzájárulnak majd a központi bank tartalékainak felépítéséhez; a támogatás nemzeti valutában megjelenő összege – ha az állami költségvetésbe kerül – segít az államháztartás hiányának finanszírozásában. Az európai uniós segítségnyújtás támogatja a hatóságok arra irányuló erőfeszítéseit is, hogy végrehajtsák az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság által az európai szomszédságpolitika keretében elfogadott cselekvési tervben meghatározott rövid és középtávú szakpolitikákat. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |A javaslat összefoglalása Az Európai Unió legfeljebb 90 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatást bocsát a Moldovai Köztársaság rendelkezésére. Tekintettel arra, hogy a válság jelentősen sújtotta a gazdaságot és az ország koncessziós finanszírozásra jogosult (IDA – International Development Association – Nemzetközi Fejlesztési Társulás), az európai uniós segítségnyújtás formája vissza nem térítendő támogatás. A támogatást három vagy négy részletben bocsátják rendelkezésre: a tervek szerint két részlet folyósítására 2010-ben, majd egy vagy két részlet kifizetésére 2011-ben kerül sor. A támogatást a Bizottság kezeli. A Bizottság megállapodik a hatóságokkal az egyes részletek kifizetéséhez kapcsolódó konkrét gazdaságpolitikai és pénzügyi feltételekről. A költségvetési rendelettel összeegyeztethető, csalás és egyéb szabálytalanságok elleni konkrét rendelkezéseket szükség szerint bele kell foglalni ezekbe a feltételekbe. A támogatás teljes mértékben összeegyeztethető a Moldovai Köztársaság által a Nemzetközi Valutaalappal egyeztetett gazdaságpolitikai programban már meghatározott makrogazdasági célokkal. Összeegyeztethető továbbá az EU és a Moldovai Köztársaság között kötött partnerségi és együttműködési megállapodás, majd újabban az európai szomszédságpolitika keretében 2005 során elfogadott EU–Moldova cselekvési tervben előirányzott hosszabb távú szakpolitikai célokkal. A hitelrészletek folyósításához csatolt konkrét gazdaságpolitikai feltételek tekintetében a Bizottság korlátozott számú területre kíván összpontosítani, többek között elsősorban az államháztartás irányítására és a pénzügyi stabilitásra. A Bizottság mérlegelheti egyes meghatározó jelentőségű szakpolitikai területek figyelembevételét is, például az európai szomszédságpolitika végrehajtásáról szóló, 2010. áprilisi jelentésben meghatározott prioritásokat, vagy a működési értékelést követően célszerűnek ítélt intézkedéseket. |Jogalap Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSz.) 212. cikke. |A szubszidiaritás elve A javaslat az Európai Unió harmadik országokkal folytatott gazdasági és pénzügyi együttműködés területére vonatkozó megosztott hatáskörébe tartozik. |Az arányosság elve A javaslat megfelel az arányosság elvének a következők miatt: |A javasolt új támogatás összege – legfeljebb 90 millió EUR – az IMF és a Világbank nyújtotta makrogazdasági támogatáson felül a Moldovai Köztársaság fennmaradó 2010. és 2011. évi külső finanszírozási igényének valamivel több mint 27 %-át fedi le. A terhek Európai Unió általi átvállalása figyelembe veszi a jelenlegi rendkívüli helyzetet, vagyis azt, hogy a világméretű válság súlyos hatást gyakorol Moldova gazdaságára. |A jogi aktus típusának megválasztása |Javasolt aktus: egyéb. |A makroszintű pénzügyi támogatási eszközről szóló keretszabályozás hiányában jelenleg az EUMSz. 212. cikke szerinti eseti parlamenti és tanácsi határozatok állnak rendelkezésre e támogatás jogi eszközeként. |Költségvetési vonzatok |A támogatás finanszírozása a 01 03 02. költségvetési tételbe (makrogazdasági támogatás) tartozó 2010. és 2011. évi kötelezettségvállalási előirányzatokból történik; a kifizetésekre is 2010-ben és 2011-ben kerül sor. |KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK |Felülvizsgálatra/módosításra/megszüntetésre vonatkozó rendelkezés |A javaslat korlátozott rendelkezésre állási időszakot határoz meg. |1.  2010/0162 (COD)Javaslat:AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATAa Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatásrólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 212. cikkére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára[1],a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,a rendes jogalkotási eljárásnak[2] megfelelően,mivel:2.  A Moldovai Köztársaság és az Európai Unió közötti kapcsolatok az európai szomszédságpolitika keretében fejlődnek. A Közösség és a Moldovai Köztársaság 2005-ben megállapodott egy európai szomszédságpolitikai cselekvési tervről, amely a bilaterális kapcsolatok tekintetében középtávú prioritásokat határoz meg. Az EU és a Moldovai Köztársaság közötti kapcsolatok keretét az újonnan indított keleti partnerség is bővíti. 2010 januárjában az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság tárgyalásokat kezdett egy társulási megállapodásról, amely a tervek szerint felváltja az eddigi partnerségi és együttműködési megállapodást.3.  A Moldovai Köztársaság gazdaságát jelentős mértékben sújtja a nemzetközi pénzügyi válság, amelynek következtében drámaian csökken a kibocsátás, romlik a költségvetési helyzet és növekszik a külső finanszírozási igény.4.  A Moldovai Köztársaság gazdaságának stabilizálásához és fellendítéséhez hozzájárul a Nemzetközi Valutaalap (IMF) pénzügyi támogatása. Az IMF és a Moldovai Köztársaság közötti finanszírozási megállapodást 2010. január 29-én hagyták jóvá.5.  A Moldovai Köztársaság a romló gazdasági helyzet és kilátások fényében makroszintű pénzügyi támogatást kért az Európai Uniótól.6.  Mivel a 2010. és a 2011. évi fizetési mérlegben továbbra is finanszírozási rés áll fenn, a makroszintű pénzügyi támogatás megfelelő válasznak tekinthető a Moldovai Köztársaság által a gazdaság stabilizációjának a hatályos IMF-programmal összefüggő támogatására vonatkozóan benyújtott kérelemre. Ez a makroszintű pénzügyi támogatás várhatóan hozzájárul az állami költségvetés külső finanszírozási igényének csökkentéséhez is.7.  Az Unió makroszintű pénzügyi támogatásának nem pusztán az IMF-től és a Világbanktól származó programokat és forrásokat kell kiegészítenie, hanem biztosítania kell az uniós részvétel által nyújtott többletértéket is.8.  A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az uniós makroszintű pénzügyi támogatás jogi szempontból és alapvetően összhangban álljon a külső fellépés és az egyéb vonatkozó európai uniós politikák különféle területein belül hozott intézkedésekkel.9.  A segítségnyújtáshoz kapcsolódó konkrét céloknak erősíteniük kell a hatékonyságot, átláthatóságot és elszámoltathatóságot. A Bizottságnak rendszeresen ellenőriznie kell ezeknek a célkitűzéseknek a teljesítését.10.  A makroszintű pénzügyi segítségnyújtáshoz kapcsolódó feltételeknek tükrözniük kell az Unió Moldovai Köztársasággal kapcsolatos politikájának alapvető elveit és céljait.11.  Az Unió ezen pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó pénzügyi érdekeinek hatékony védelme céljából elő kell írni, hogy a Moldovai Köztársaság hozzon megfelelő intézkedéseket a támogatáshoz kapcsolódó csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzése és az ellenük való küzdelem vonatkozásában, valamint rendelkezni kell a Bizottság által végzett ellenőrzésekről és a Számvevőszék által végzett vizsgálatokról.12.  Az európai uniós makroszintű pénzügyi támogatást képező összeg felszabadítása a költségvetési hatóság hatáskörének sérelme nélkül történik.13.  Az uniós makroszintű pénzügyi támogatást a Bizottságnak kell végrehajtania. Az e határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal[3] összhangban kell elfogadni,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikk1. Az Európai Unió vissza nem térítendő támogatás formájában legfeljebb 90 millió EUR összegű makroszintű pénzügyi támogatást nyújt a Moldovai Köztársaságnak, az ország gazdasági stabilizációjának támogatása, és a Nemzetközi Valutaalap (IMF) hatályos programjában meghatározott – a fizetési mérleghez és a költségvetéshez kapcsolódó – finanszírozási szükségletének enyhítése céljából.2. Az uniós makroszintű pénzügyi támogatás rendelkezésre bocsátását a Bizottság oly módon irányítja, hogy az összeegyeztethető legyen az IMF és a Moldovai Köztársaság között létrejött megállapodásokkal és megegyezésekkel, valamint az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodásban és cselekvési tervben meghatározott gazdasági reform alapvető elveivel és céljaival.3. Az Európai Unió pénzügyi támogatása a 2. cikk (1) bekezdésében említett egyetértési megállapodás hatálybalépését követő első naptól számított két és fél évig áll rendelkezésre.2. cikk1. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy – a jelen határozat 6. cikkében megállapított tanácsadási eljárásnak megfelelően – megállapodjon a Moldovai Köztársaság hatóságaival az egyetértési megállapodásba foglalandó, az európai uniós makroszintű pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó gazdaságpolitikai feltételekről. E feltételek összeegyeztethetők az IMF és a Moldovai Köztársaság közötti megállapodásokkal vagy megegyezésekkel, valamint az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodásban és cselekvési tervben meghatározott gazdasági reform alapvető elveivel és céljaival. Ezen elvek és célkitűzések a támogatás hatékonyságának, átláthatóságának és elszámoltathatóságának fokozására irányulnak, különösen a Moldovai Köztársaság államháztartásának irányítási rendszerei tekintetében. A Bizottság rendszeresen nyomon követi az említett célkitűzések teljesítése tekintetében elért előrelépést . A támogatás részletes pénzügyi feltételeit a Bizottság és a Moldovai Köztársaság hatóságai között kötendő, a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodásban kell meghatározni.2. Az európai uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása során a Bizottság felügyeli a támogatás tekintetében alkalmazandó moldovai pénzügyi megállapodások, igazgatási eljárások, valamint külső és belső ellenőrzési mechanizmusok megbízhatóságát.3. A Bizottság rendszeres időközönként meggyőződik arról, hogy a Moldovai Köztársaság gazdaságpolitikája összhangban van-e az európai uniós makroszintű támogatás célkitűzéseivel, és hogy kellőképpen teljesülnek-e a megállapodás szerinti gazdaságpolitikai feltételek. Ennek során a Bizottság szorosan együttműködik az IMF-fel és a Világbankkal.3. cikk1. Az uniós makroszintű pénzügyi segítségnyújtás keretében a Bizottság a vissza nem térítendő támogatást legalább három részletben bocsátja a Moldovai Köztársaság rendelkezésére a (2) bekezdésben meghatározott feltételektől függően. Az egyes részletek nagyságát az egyetértési megállapodásban határozzák meg.2. A Bizottság az egyetértési megállapodásban meghatározott gazdaságpolitikai feltételek megfelelő végrehajtásától függően dönt a részletek felszabadításáról. A második és a további részletek folyósítására legkorábban három hónappal az előző részlet felszabadítása után kerülhet sor.3. Az uniós pénzeszközöket a Moldovai Nemzeti Bank részére kell kifizetni. Az egyetértési megállapodásban meghatározandó előírásoktól – többek között a fennmaradó költségvetési finanszírozási igény megerősítésétől – függően e pénzeszközöket a Moldovai Köztársaság Államkincstára, mint végső kedvezményezett számára lehet átutalni.4. cikkAz európai uniós makroszintű pénzügyi támogatás végrehajtása az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelettel[4] és végrehajtási szabályaival[5] összhangban történik. A Moldovai Köztársaság hatóságaival kötendő egyetértési megállapodás és a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodás rendelkezik a Moldovai Köztársaság által végrehajtandó konkrét intézkedésekről az e támogatást érintő csalás, korrupció és egyéb szabálytalanságok megelőzését és az ellenük való küzdelmet illetően. Az uniós pénzeszközök kezelése és folyósítása átláthatóságának növelése érdekében előírja továbbá a Bizottság által végzett ellenőrzést is – beleértve a helyszíni ellenőrzésekre és vizsgálatokra jogosult Európai Csaláselleni Hivatalt (OLAF) – és adott esetben a Számvevőszék által végzett, helyszínen végrehajtott pénzügyi ellenőrzést.5. cikk1. A Bizottság minden év augusztus 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amely tartalmazza többek között e határozat előző évi végrehajtásának értékelését. A jelentés megvilágítja a 2. cikk (1) bekezdésének megfelelően az egyetértési megállapodásban meghatározott szakpolitikai feltételek, a Moldovai Köztársaság aktuális gazdasági és költségvetési eredményei, valamint a támogatás részleteinek felszabadítása közötti összefüggést.2. A Bizottság az 1. cikk (3) bekezdésében említett rendelkezésre állási időszak végétől számított két éven belül utólagos értékelési jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.6. cikk1. A Bizottságot egy bizottság segíti.2. Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkét kell alkalmazni, 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel.7. cikkEz az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnökPÉNZÜGYI KIMUTATÁS1. A JAVASLAT CÍME:A Moldovai Köztársaságnak nyújtandó makroszintű pénzügyi támogatás2. TEVÉKENYSÉGALAPÚ IRÁNYÍTÁSI ÉS KÖLTSÉGVETÉS-TERVEZÉSI KERETÉrintett szakpolitikai terület(ek) és kapcsolódó tevékenység(ek):01. cím – Gazdasági és pénzügyek, 03 – Nemzetközi gazdasági és pénzügyek3. KÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK3.1. Költségvetési tételek (működési tételek és kapcsolódó technikai és igazgatási segítségnyújtási tételek [korábban: BA-tételek]), beleértve a következő megnevezéseket:01 03 02. jogcímcsoport — Makrogazdasági támogatás3.2. A fellépés és a pénzügyi hatás időtartama:A folyósításra 2010–2011-ben legalább három részletben kerül sor. Mindazonáltal nem zárható ki olyan késedelem, amely meghosszabbíthatja a műveletet.3.3. Költségvetési jellemzők:Költségvetési tétel | Kiadás típusa | Új | EFTA-hozzájárulás | Csatlakozni kívánó országok hozzájárulásai | A pénzügyi keret fejezete |01. 03. 02 | Nem kötelező | diff. | NEM | NEM | NEM | 4. |4. FORRÁSOK ÁTTEKINTÉSE4.1. Pénzügyi források4.1.1. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok áttekintésemillió EUR (három tizedesjegyig)Kiadás típusa | Szakasz száma | 2010 | 2011 (kérelem) | Összesen |Operatív kiadások[6] |Kötelezettségvállalási előirányzatok | 8.1. | a | 98,985 | 114,868[7] |Kifizetési előirányzatok | b | 90,000 | 103,500[8] |A referenciaösszegbe beletartozó igazgatási kiadások[9] |Technikai és igazgatási segítségnyújtás (NDE) | 8.2.4. | c | 0 | 0 |TELJES REFERENCIAÖSSZEG |Kötelezettségvállalási előirányzatok | a+c | 0 | 0 |Kifizetési előirányzatok | b+c | 0 | 0 |A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások[10] |Személyi és kapcsolódó kiadások (NDE) | 8.2.5. | d | 0 | 0 |A referenciaösszegbe bele nem tartozó igazgatási kiadások, a személyi és kapcsolódó költségek kivételével (NDE) | 8.2.6. | e | 0 | 0 |A fellépés indikatív összköltsége |TELJES KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | a+c+d+e | 98,985 | 114,868[11] |TELJES KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZAT, beleértve a személyi költséget | b+c+d+e | 90,000 | 103,500[12] |4.1.2. A pénzügyi programozással való összeegyeztethetőségX A javaslat összeegyeztethető a jelenlegi pénzügyi programozással.( A javaslat miatt a pénzügyi keret vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.( A javaslat miatt szükség lehet az intézményközi megállapodás[13] rendelkezéseinek alkalmazására (azaz a rugalmassági eszköz alkalmazására vagy a pénzügyi keret módosítására).4.1.3. A bevételre gyakorolt pénzügyi hatásX A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a bevételre( A javaslatnak van pénzügyi hatása – a bevételre gyakorolt hatása a következő:4.2. Teljes munkaidős egyenértékben kifejezett személyi állomány (beleértve a tisztviselőket, az ideiglenes és a külső személyi állományt) – a részleteket lásd a 8.2.1. pontnálÉves szükséglet | 2010 | 2011 |A személyi állomány teljes létszáma | 1/3 | 1/3 |5. JELLEMZŐK ÉS CÉLKITŰZÉSEK5.1. Rövid vagy hosszú távon megvalósítandó célkitűzésekA Moldovai Köztársaság gazdaságát jelentős mértékben sújtja a világméretű gazdasági és pénzügyi válság. A gazdasági növekedés 2008 második felében visszaesett és a kibocsátás 2009-ben 6,5%-kal szűkült. Bár a folyó fizetési mérleg hiánya csökken, az általános külső finanszírozási igény továbbra is nagy, a tőkebeáramlás (leginkább a moldovai gazdaság szempontjából nagy jelentőségű pénzátutalások) mértékének visszaesése, és a rövid távú adósság-visszafizetési kötelezettségek miatt. Az IMF a 2010. és 2011. év tekintetében 460 millió EUR összegű fennmaradó külső finanszírozási rést állapított meg. A fennmaradó külső finanszírozási igény egy részét az Európai Unió várhatóan fedezni fogja.5.2. Az európai uniós részvételből adódó többletérték, valamint a javaslatnak az egyéb pénzügyi eszközökkel való összeegyeztethetősége és esetleges szinergiájaAz európai uniós pénzügyi támogatás jelzi a Moldovai Köztársasággal az európai szomszédságpolitika keretében fenntartott kapcsolatok jelentőségét. A makroszintű pénzügyi támogatás megfelelő eszköz a jelenlegi uniós támogatás kiegészítéséhez és hozzájárul a teljes mértékben finanszírozott, IMF által támogatott gazdasági stabilizációs programhoz. Alátámasztja az Európai Unióba való gazdasági és politikai integráció folytatását is, amit jól példáz, hogy 2010 januárjában megkezdődtek az uniós társulási megállapodással kapcsolatos tárgyalások. Ezáltal fontos szinergiák teremthetők a program gazdasági reformra és a stabilizációra gyakorolt hatása tekintetében.5.3. A javaslat céljai, az attól várt eredmények, valamint a kapcsolódó mutatók a tevékenységalapú irányítás keretébenA Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság „nemzetközi gazdasági és pénzügyek” elnevezésű tevékenységén belül a „harmadik országoknak fizetésimérleg-problémáik megoldásához és külső adósságállományuk fenntarthatóságának visszaállításához nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás” célkitűzés a „jólét elősegítése az Európai Unión kívül” általános célkitűzéshez kapcsolódik.A kapcsolódó mutatók a „folyó fizetési mérleg egyenlege a GDP százalékában” (elvárt eredmény: javulás), a „külső adósság a GDP százalékában” (elvárt eredmény: csökkenés) és a „havi áru- és szolgáltatásimportban kifejezett hivatalos tartalékok” (elvárt eredmény: stabilitás vagy növekedés).5.4. Végrehajtási módszer (indikatív)X Centralizált irányításX közvetlenül a Bizottság által( közvetetten a következőknek történő hatáskör-átruházással:( végrehajtó ügynökségek( a Közösségek által létrehozott, a költségvetési rendelet 185. cikkében említettek szerinti szervek( tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek( Megosztott vagy decentralizált irányítás( a tagállamokkal( harmadik országokkal( Nemzetközi szervezetekkel közös irányítás (nevezze meg)Megjegyzések:6. FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS6.1. Felügyeleti rendszerA Bizottság szolgálatai a fellépés nyomon követését a moldovai hatóságokkal kötött egyetértési megállapodásban meghatározandó makrogazdasági és strukturális szakpolitikai intézkedések alapján végzik. A hatóságoknak rendszeresen tájékoztatniuk kell a Bizottság szolgálatait az intézkedések végrehajtásáról. Az Európai Bizottság chișinăui küldöttsége szintén rendszeres tájékoztatást ad a támogatás nyomon követése szempontjából lényeges ügyekről. A Bizottság szolgálatai szoros kapcsolatban maradnak az IMF-fel és a Világbankkal.6.2. Értékelés6.2.1. Előzetes értékelésA Bizottság szolgálatai előzetes értékelést végeztek (a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság D3. csoportja).6.2.2. Időközi/utólagos értékelés nyomán hozott intézkedések (hasonló, korábbi tapasztalatok tanulsága)A Moldovai Köztársaságban 2007–2008-ban végrehajtott korábbi műveletek utólagos értékelése 2010 februárjában zárult le. Az értékelés megállapítja, hogy a makroszintű pénzügyi támogatásnak pozitív, de csekély hatása volt a közép- és hosszú távú külső fenntarthatósági kilátások szempontjából. Ezek a hatások nagyrészt abból erednek, hogy a támogatás a 2006–2008 közötti időszakban erősítette a gazdasági növekedést és ez befolyásolta az adósság GDP-hez viszonyított arányának alakulását. A strukturális reformokra gyakorolt hatást illetően az értékelés megállapítja, hogy a makroszintű pénzügyi támogatás megerősítette a támogatás feltételei által érintett területeken érvényesülő politikát.2004 óta összesen tizenegy utólagos értékelést végeztek a makroszintű pénzügyi támogatásokkal kapcsolatban, ezek közül négyet a korábbi Szovjetunióból kivált független államok tekintetében. Ezek az értékelések megállapították, hogy a makroszintű pénzügyi támogatások a fogadó országban, noha időnként mérsékelten és közvetve, de hozzájárulnak a külső fenntarthatóság javításához, a makrogazdasági stabilitáshoz, és a szerkezeti reformok megvalósításához. E támogatások a legtöbb esetben pozitív hatással voltak a kedvezményezett ország fizetési mérlegére, és hozzájárultak a költségvetés terheinek enyhítéséhez. Emellett valamelyest hozzájárultak a gazdasági növekedéshez is.6.2.3. A későbbi értékelések feltételei és gyakoriságaA tervek szerint a Moldovai Köztársaságnak nyújtott támogatás független utólagos értékelését a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság többéves értékelési programjának keretében fogják végrehajtani a pénzügyi támogatás lejártától számított két éven belül.7. Csalás elleni intézkedésekA Moldovai Köztársaságnak nyújtott makroszintű pénzügyi támogatás javasolt jogalapja csalást megelőző intézkedésekről is rendelkezik. Ezeket az intézkedéseket az egyetértési megállapodás és a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodás részletezi majd. A tervek szerint a hatékonyság, átláthatóság és elszámoltathatóság növelése érdekében számos konkrét szakpolitikai feltételt csatolnak a támogatáshoz, elsősorban az államháztartás irányításának területén. A makroszintű pénzügyi támogatás a Bizottság, beleértve az Európai Csalás Elleni Hivatalt (OLAF) és az Európai Számvevőszék felelősségi körébe tartozó vizsgálati, ellenőrzési és pénzügyi ellenőrzési eljárások hatálya alá tartozik.A Bizottság szolgálatai valamennyi, makroszintű pénzügyi támogatásban részesülő harmadik országban bevezettek egy, a pénzügyi folyamatok és igazgatási eljárások működési értékelésére szolgáló programot, az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet előírásainak teljesítése érdekében. A Moldovai Köztársaságban az első működési értékelésre 2007 elején került sor, a Világbank közpénzkezelési teljesítményértékelésével foglalkozó tanulmányát pedig 2006 áprilisában tették közzé, majd 2008 júniusában aktualizálták. Az Európai Bizottság hamarosan megbízást ad a jelenlegi működési értékelés naprakésszé tételére. Ennek eredményeit fel fogják használni az államháztartás irányításának területére vonatkozó konkrét szakpolitikai intézkedések meghatározásához.8. A FORRÁSOK RÉSZLETEZÉSE8.1. A javaslat célkitűzéseinek pénzügyi költségeiKötelezettségvállalási előirányzatok, millió EUR (három tizedesjegyig)(Fel kell tüntetni a célkitűzésekre, a fellépésekre és a teljesítésekre vonatkozó megnevezéseket) | Teljesítések típusa | Átlagos költség | 2010. év | 2011. év | 2013. év | ÖSSZESEN |2010. év | [n+1]. év | [n+2]. év | [n+3]. év | [n+4]. év | [n+5]. év |Tisztviselők vagy ideiglenes alkalmazottak[14] (XX 01 01.) | A*/AD | 1/3 | 1/3 |B*, C*/AST |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott állomány[15] |A(z) XX 01 04/05. jogcímcsoportból finanszírozott egyéb állomány[16] |ÖSSZESEN | 1/3 | 1/3 |8.2.2. A fellépés keretében felmerülő feladatok leírásaTöbbek között az egyetértési és a vissza nem térítendő támogatásról szóló megállapodás előkészítése/megtárgyalása, kapcsolattartás a hatóságokkal és a nemzetközi pénzügyi intézményekkel, a kedvezményezett ország gazdasági és strukturális szakpolitikáinak nyomon követése, ellenőrző látogatások végrehajtása és a bizottsági szolgálati jelentések előkészítése, a támogatás irányításával kapcsolatos bizottsági eljárások előkészítése.8.2.3. A Személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó személyi állomány eredeteX A felváltandó vagy meghosszabbítandó program irányításához jelenleg hozzárendelt álláshelyek( Az [n]. évre vonatkozó éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet keretében már hozzárendelt álláshelyek( A következő éves politikai stratégia/előzetes költségvetés-tervezet eljárásának a keretében igénylendő álláshelyek( Az érintett szolgálat állományán belül átcsoportosítandó álláshelyek (belső átcsoportosítás)( Az [n]. évben szükséges, de az éves politikai stratégiában/előzetes költségvetés-tervezetben nem előirányzott álláshelyek8.2.4. A referenciaösszegbe beletartozó egyéb igazgatási kiadások (XX 01 04/05. – Igazgatási kiadások)millió EUR (három tizedesjegyig)01 03 02 költségvetési tétel Makrogazdasági támogatás | [n]. év | [n+1]. év | [n+2]. év | [n+3]. év | [n+4]. év | [n+5]. év és későbbi évek | ÖSSZESEN |Egyéb technikai és igazgatási segítségnyújtás |– belső |– külső 1) Működési értékelés 2) Utólagos értékelés | 0,050 | 0,150 | 0,050 0,150 |Technikai és igazgatási segítségnyújtás összesen | 0,050 | 0,150 | 0,200 |8.2.5. A referenciaösszegbe bele nem tartozó személyi és kapcsolódó költségekmillió EUR (három tizedesjegyig)A személyi állomány típusa | [n]. év | [n+1]. év | [n+2]. év | [n+3]. év | [n+4]. év | [n+5]. év és későbbi évek |Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak (XX 01 01.) | 0,030 | 0,030 |A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány (kisegítő alkalmazottak, kihelyezett tagállami szakértők, szerződéses alkalmazottak stb.) (nevezze meg a költségvetési tételt) |A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségek összesen | 0,030 | 0,030 |Számítás – Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak |Adott esetben hivatkozni kell a 8.2.1. pontra. |NEM ALKALMAZHATÓ |Számítás – A(z) XX 01 02. jogcímcsoportból finanszírozott személyi állomány |Adott esetben hivatkozni kell a 8.2.1. pontra. |NEM ALKALMAZHATÓ |8.2.6. A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások millió EUR (három tizedesjegyig) |2010. év | [n+1]. év | [n+2]. év | [n+3]. év | [n+4]. év | [n+5]. év és későbbi évek | ÖSSZESEN |XX 01 02 11 01 – Kiküldetések | 0,020 | 0,010 | 0,030 |XX 01 02 11 02 – Ülések és konferenciák |XX 01 02 11 03 – Bizottságok[18] |XX 01 02 11 04 – Tanulmányok és konzultációk |XX 01 02 11 05 – Információs rendszerek |2. Egyéb irányítási kiadások összesen (XX 01 02 11.) |3. Egyéb igazgatási jellegű kiadások (a költségvetési tétel megadása mellett) |A (referenciaösszegbe bele NEM tartozó) személyi és kapcsolódó költségeken kívüli igazgatási kiadások összesen | 0,020 | 0,010 | 0,030 |Számítás – A referenciaösszegbe bele nem tartozó egyéb igazgatási kiadások |Három személyzeti kiküldetés egy/két fővel |[1] HL C […], […], […].[2] HL L …[3] HL L 184., 1999.7.17., 23. o.[4] HL L 248., 2002.9.16., 1. o.[5] A Bizottság 2342/2002/EK, Euratom rendelete (HL L 357., 2002.12.31., 1. o.).[6] Olyan kiadások, amelyek nem tartoznak az érintett 01. cím xx 01. alcíme alá.[7] 2011. évi előzetes költségvetés-tervezet[8] 2011. évi előzetes költségvetés-tervezet[9] A(z) xx cím xx 01 04. jogcímcsoportja alá tartozó kiadások.[10] A(z) xx 01. alcím alá tartozó, a(z) xx 01 04. és a(z) xx 01 05. jogcímcsoporton kívüli kiadások.[11] 2011. évi előzetes költségvetés-tervezet[12] 2011. évi előzetes költségvetés-tervezet[13] Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.[14] Ezt a költséget NEM fedezi a referenciaösszeg[15] Ezt a költséget NEM fedezi a referenciaösszeg[16] Ezt a költséget tartalmazza a referenciaösszeg.[17] Hivatkozni kell az érintett végrehajtó ügynökség(ek)re vonatkozó pénzügyi kimutatásra.[18] Nevezze meg a bizottság típusát és azt a csoportot, amelyhez a bizottság tartozik.


title: Javaslat: a Tanács határozata a Romániának nyújtandó középtávú európai uniós pénzügyi támogatásról

text:
Fontos jogi nyilatkozat

|

52009PC0199(02)

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 21.4.2009COM(2009) 199 véglegesAjánlás:A TANÁCS HATÁROZATAa Romániának nyújtandó kölcsönös segítségrőlJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa Romániának nyújtandó középtávú európai uniós pénzügyi támogatásrólAjánlás:A TANÁCS HATÁROZATAa Romániának nyújtandó kölcsönös segítségrőlvalamintJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa Romániának nyújtandó középtávú európai uniós pénzügyi támogatásrólINDOKOLÁSBEVEZETÉSRománia az elmúlt években igen magas ütemű gazdasági növekedést, 2002 óta átlagosan évi 6,5%-ot tapasztalt, ami 2008-ban a 7,1%-ot is elérte. A növekedés fő hajtóereje a belföldi fogyasztási és beruházási kereslet volt, amelyet a pénzügyi közvetítés külsőleg finanszírozott fellendülése és az igen erős bérnövekedés gerjesztett. A nagy arányú külső hitelfelvétel eredményeként gyorsan nőtt, és 2008 végére a GDP 53%-át is elérte a külső adósság, a devizahitelek széles körű elterjedése pedig fokozta a háztartások és a vállalkozások hirtelen árfolyam-ingadozásokkal szembeni pénzügyi sebezhetőségét. A belföldi keresleti nyomást tovább fokozta a prociklikus fiskális politika: a költségvetés GDP-arányos finanszírozási hiánya a 2005-ös 1,2%-ról 2008-ban 5,4%-ra nőtt, annak ellenére, hogy a Tanács több egymást követő véleménye és a Bizottság 2008. júniusi szakpolitikai tanácsa is költségvetési konszolidációra és a költségvetési irányítás javítására szólított fel.A globális gazdasági visszaeséssel és a hazai gazdaságok sebezhetősége miatti fokozott kockázatkerüléssel összefüggésben jóval kevesebb tőke áramlott Romániába. Az árfolyamra nehezedő nyomás egyre fokozódott, ami 2007 augusztusa óta a valuta összesen 30%-os leértékelődéséhez vezetett. 2008 negyedik negyedében a belföldi kereslet több mint 4%-kal (év/év) zsugorodott, ami főként az első három negyedévben még kétszámjegyű növekedést felmutató magánfogyasztás visszaesésével magyarázható. Emellett az EU-csatlakozás óta lelassult a strukturális reformok üteme, ami rossz hatással volt a külső versenyképességre és a termelékenység alakulására. A kormány fokozódó nehézségekkel szembesül az állampapírpiacon is, mivel az átlagos hozamok az egy évvel ezelőttihez képest 300 bázisponttal emelkedtek és gyakorlatilag csak rövid lejáratú papírokra van kereslet.Ilyen körülmények között a román hatóságok 2009. március 6-án fizetésimérleg-támogatást kértek az Európai Közösségtől[1], és hasonló kéréssel fordultak az IMF-hez és a Világbankhoz is. Noha jelenleg még nem alakult ki akut válsághelyzet, úgy ítélik meg, hogy már most indokolt külső pénzügyi segítséggel növelni Románia devizatartalékát, mivel az alapul vett forgatókönyv szerint a következő két év során jelentősen megnehezedik mind az állami, mind a magánszektor külső finanszírozása. A program révén a Románia külső fizetőképességébe vetett bizalom is erősödhetne.A Bizottság a Tanács elnökségével közösen március 9-én bejelentette, hogy az EU az IMF-fel közösen kész részt venni egy összehangolt finanszírozási csomag nyújtásában Románia fizetési mérlegének stabilizálása érdekében. Hangsúlyozták azonban, hogy a pénzügyi támogatás feltétele, hogy a román hatóságok egyértelműen elkötelezzék magukat egy kísérő szakpolitikai program végrehajtása mellett.A román hatóságok a Bizottsággal és az IMF-fel folytatott tárgyalások alapján szándéknyilatkozatot küldenek a Bizottságnak és az IMF-nek, amelyben kiemelik a gazdasági kiigazítási program fő elemeit. A Tanács csak akkor dönt a pénzügyi támogatásról, ha megkapja a nyilatkozatot. A kiigazítási program elsődleges célja, hogy tompítsa a magántőke-beáramlás erős visszaesésének hatásait, ugyanakkor végrehajtsa a külső és költségvetési egyensúlytalanságok megszüntetésére és a pénzügyi szektor erősítésére szolgáló szakpolitikai intézkedéseket. A programot látva a kilenc legnagyobb Romániában bejegyzett külföldi tulajdonú bank anyavállalatai közös kötelezettséget vállaltak arra, hogy nem vonják ki tőkéjüket Romániából, és szükség esetén további tőkét is rendelkezésre bocsátanak.MAKROGAZDASÁGI MUTATÓK ÉS KILÁTÁSOKA GDP növekedése több évi erőteljes – 2002 óta átlagosan 6,5%-ot (év/év) kitevő – fejlődés után 2008 negyedik negyedében 2,9%-ra (év/év) csökkent. A csökkenés fő oka a magánfogyasztás csaknem 4%-os (év/év) zsugorodása, amivel párhuzamosan gyakorlatilag leállt a banki hitelezés. A negyedik negyedévben a bruttó állóeszköz-felhalmozás az első negyedév több mint 30%-ához képest valamivel 3% alá süllyedt (év/év). Kínálati oldalon a lassulást az okozta, hogy az ipar a 2008 első negyedében elért 5,5%-os növekedés helyett körülbelül 8%-kal zsugorodott. Emellett az építőipar és a szolgáltatási ágazat is erősen visszaesett.A belföldi kereslet negyedik negyedévi erős visszaesése az import lassulásához vezetett, sőt az év/év-es növekedési ráták az év vége felé negatívba fordultak (–18% év/év), 2009 januárjában pedig még tovább csökkentek (–28% év/év, RON-ban számolva). Az exportteljesítmény is jelentősen gyengült, 2008 decemberében –8%, 2009 januárjában pedig –13% volt (év/év). A folyó fizetési mérleg hiánya 2008-ban összességében valamelyest csökkent, de még mindig igen magas, a GDP 12,3%-át kitevő szinten maradt, szemben a 2007-es 13,5%-kal. Ami a finanszírozást illeti, a közvetlen külföldi tőkebefektetések 2008-ban a folyó fizetési mérleg hiányának mintegy 54%-át fedezték. A hiány többi részét főként külföldi hitelekből finanszírozták (amelyek leginkább a magánszektorból származtak), így a külső eladósodottság aránya 2008 végére a GDP mintegy 53%-ára nőtt.-  A gazdasági fellendülés alatt a nagyarányú migrációnak betudható munkaerőhiány és a képzetlen munkaerő viszonylag magas részaránya ár-bér spirál kialakulásához vezetett, mivel a bérnövekedés nem állt arányban a termelékenység alacsony növekedésével. A bérnövekedés 2008 első két negyedében igen erős maradt (a nominálbérek (év/év) mintegy 25%-kal növekedtek), de azóta mérséklődött, és 2009 januárjában 13%-ot ért el (év/év). A nyersanyag- és élelmiszerárak esése ellenére a fogyasztóiár-infláció a 2008. decemberi 6,3%-ról 2009 februárjában 6,9%-ra emelkedett, mivel ugyanezen időszakban a nominális effektív árfolyam 8%-kal csökkent.A gazdaság 2008 negyedik negyedében bekövetkezett erőteljes lassulása és a globális gazdasági kilátások valószínűsíthető további romlása miatt a GDP növekedése 2009-ben várhatóan negatívba fordul (–4%), mivel a fogyasztás és a beruházások zsugorodását csak részben ellensúlyozza a külső hiány korrekciója.ÁLLAMHÁZTARTÁSA 2005 és 2008 közötti keresletbővülés alatt Románia prociklikus fiskális politikát folytatott, így az államháztartás GDP-arányos hiánya – a Tanács Románia konvergenciaprogramjáról alkotott 2008. februári véleményének ismételt ajánlásai, valamint a Bizottság 2008. júniusi szakpolitikai tanácsa ellenére, és a GDP átlagosan 6,5%-os növekedése mellett – a 2005-ös 1,2%-ról 2008-ban 5,4%-ra nőtt. Ez jelentős mértékben a költségvetési tervezés és végrehajtás általános hiányosságaira vezethető vissza. A váratlan többletbevételeket általában évközi pótköltségvetések alapján költötték el, és nem hagytak mozgásteret nehezebb időkre. A közigazgatás hiányosságai többször is a beruházási tervek alulteljesítéséhez vezettek; a beruházásokra szánt források egy részét később folyó kiadásokra, például az állami alkalmazottak béreire és szociális juttatásokra fordították. Az állami szektorban bekövetkező bérnövekedés a magánszektorbeli bérnövekedés hajtóerejévé vált, a bérek szintje azonban magasabb volt az állami szektorban. 2005 és 2008 között az állami szektor nominális bérkiadásai megduplázódtak. Végül, a nagyobb kiadási tételeket rendszerint az év utolsó heteire halasztják, ami jelentősen csökkenti a költségvetés hitelességét és kiszámíthatóságát. A Bizottság 2008. júniusi bizottsági szakpolitikai tanácsának ajánlásai ellenére a kötelező középtávú költségvetési keret bevezetése tekintetében nem történt előrehaladás.Az új kormány által benyújtott, és a parlament által február végén elfogadott 2009. évi költségvetés több intézkedést határoz meg abból a célból, hogy a 2008-ban a GDP 5,4%-át kitevő hiányt 2009-ben – 2,5%-os reál-GDP-növekedést feltételezve – a GDP 2%-ára csökkentsék. Az intézkedések részeként az állami szektorban létszámstopot vezetnek be és megvonnak számos bónuszjuttatást, csökkentik az árukra és szolgáltatásokra fordított kiadásokat, korlátozzák az állami szektor bérnövekedését, valamint a bérek helyett az inflációhoz kötik a nyugdíjakat. A kormány másrészről az állami beruházásokra fordított kiadások lényeges növelését tervezi. Ugyanakkor már az elfogadás időpontjában is egyértelmű volt, hogy a hiánycél nem tartható, hiszen az alapul szolgáló makrogazdasági forgatókönyv és a bevételi előrejelzés túlzottan optimista. Sőt, a kiadási politika átfogó reformja nélkül a kiadási intézkedések végrehajtása is veszélybe kerülhet.PÉNZÜGYI PIACOKRománia pénzügyi rendszerét a bankszektor uralja, amely az elmúlt néhány évben nagyon gyorsan fejlődött. A román bankszektor teljes nettó eszközértéke 2008 végén mintegy 315 milliárd RON-t tett ki (ez a GDP 62%-a). A bankok főként külföldi tulajdonúak. 2008 decemberében a többségben külföldi tőkéjű hitelintézetek (ideértve a külföldi bankok fióktelepeit is) a Romániában működő összes hitelintézet nettó eszközértékének mintegy 88%-át ellenőrizték. Romániában leginkább osztrák, görög, francia és olasz tulajdonú bankok vannak jelen.Az elmúlt néhány évben a román bankszektor a hitelállomány gyors bővítésére törekedett, így hiteleik és betéteik egymáshoz viszonyított aránya 2008-ban 122%-ra nőtt. Noha a hitelállomány igen alacsony szintről kezdett növekedni, a devizahitelek elterjedése a román bankszektort erősen függővé tette a külföldi finanszírozástól (2009-ben a belföldi magánszektor hitelállományának mintegy 59%-a volt devizahitel). 2008 második felében a hitelezési aktivitás drámaian csökkent: a hitelállomány éves bővülése a 2008. júniusi több mint 60%-ról 2008 decemberére 36,5%-ra esett.Bár a bankszektor jelenleg a látszat szerint még szilárd alapokon áll és jó a tőkehelyzete (a tőkemegfelelési mutató 2008 végén 12,3%-on állt), Románia pénzügyi stabilitása veszélybe kerülhet. A makrogazdasági kilátások romlásával várható, hogy a következő hónapokban gyors növekedésnek indul a bedőlő hitelek aránya. Ezenkívül, mivel a román magánszektor erősen függ a devizahitelektől, a román lej további leértékelődése súlyos terhet jelentene a háztartásoknak és a vállalkozásoknak.FIZETÉSI MÉRLEG ÉS KÜLSő FINANSZÍROZÁSI IGÉNYRománia elmúlt évekbeli gazdasági fellendülését nagy külső egyensúlyhiány és a külső kötelezettségek nem fenntartható felhalmozódása jellemezte. A folyó fizetési mérleg GDP-arányos hiánya a 2004-es 5,8%-ról, 2007-ben 13,5%-ra emelkedett, és 2008-ban is 12% felett maradt. Ennek eredményeként a bruttó külső adósság 2008 végén elérte a GDP 55%-át.A román pénzügyi piacok 2008. október eleje óta folyamatos nyomás alatt vannak. A hitelezési tevékenység visszafogása, a román gazdaság gyenge fundamentumai, és Románia alacsony hitelminősítése súlyos teherként nehezedik a deviza-, bankközi-, tőke- és kötvénypiacokra. A külső finanszírozási igény várhatóan továbbra is fontos szerepet fog játszani, mivel 2009 és 2011 között a közvetlen külföldi tőkebefektetések és más pénzügyi vagy tőkeáramok nem lesznek képesek finanszírozni a folyó fizetési mérleg csökkenő, de tartós hiányát, amihez az is társul, hogy sok rövid és hosszú lejáratú devizahitel esetében a hitelek továbbgörgetésére van szükség.A fentiek fényében a Bizottság azon a véleményen van, hogy a román fizetési mérleg egyensúlyát komoly veszély fenyegeti. A Bizottság ezért azt ajánlja, hogy a Tanács hozzon határozatot kölcsönös segítség nyújtásáról. A teljes finanszírozási igény a 2011 első negyedéig tartó időszakban 20 milliárd EUR-ra becsülhető. Ez az összeg figyelembe veszi a folyó fizetési mérleg várható folyamatos hiányát, az esedékessé váló kölcsönök nem teljes körű megújítását, bizonyos mértékű tőkekiáramlást és prudenciális szintű devizatartalékok felhalmozását. A feltevések szerint a külföldi bankok romániai hiteleinek megújítási rátája a kölcsönös segítség odaítélése után 100% lesz, összhangban a főbb külföldi bankok azon kötelezettségvállalásával, miszerint nem vonják ki tőkéjüket Romániából (amint azt 2009. március 26-i közös nyilatkozatukban is megerősítették); az anyavállalattal szembeni vállalati adósságoknak és a román bankok külföldi adósságainak a megújítási rátája 2009-ben a feltevések szerint 50% lesz. 2010-ben és 2011-ben a feltevések szerint minden esedékessé váló külföldi kötelezettséget 100%-ban megújítanak, köszönhetően a pénzügyi piacok várható stabilizálódásának és a román exportpiacok kezdődő élénkülésének. A megfelelően magas (a még nem esedékes rövid lejáratú külső adósság több mint 100%-át fedező) devizatartalékra vonatkozó céltól eltekintve az egyéb tőkekiáramlások, mint például a viszonzatlan átutalások, a kereskedelmi hitelek csökkenése és a portfólióbefektetések kivonása tekintetében óvatos feltevésekkel éltek annak érdekében, hogy a számítások további mozgásteret engedélyezzenek. A GDP növekedésére vonatkozó alapul szolgáló feltevés 2009-ben –4%, 2010-ben pedig mintegy 0%. A folyó fizetési mérleg hiányát 2009-ben a GDP 7,5%-ára, 2010-ben pedig a GDP 6,5%-ára becsülik.A NEMZETKÖZI SEGÍTSÉG RÉSZEKÉNT NYÚJTOTT EURÓPAI UNIÓS TÁMOGATÁS A FIZETÉSI MÉRLEGET SEGÍTő MECHANIZMUS ÚTJÁNA román fizetési mérleget sújtó komoly nehézségek fényében, és azzal a feltétellel, hogy a román hatóságok határozottan elkötelezik magukat egy nagyszabású fiskális, pénzügyi és strukturális kiigazítási program végrehajtása mellett, a Bizottság a Gazdasági és Szociális Bizottsággal 2009. március 17-én folytatott konzultációt követően azt ajánlja, hogy a Tanács a Szerződés 119. cikke értelmében határozzon a kölcsönös segítségnyújtásról.Ezen kívül a Bizottság a Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően azt javasolja, hogy a Romániának nyújtandó kölcsönös segítségről szóló, fent említett tanácsi határozatnak a Bizottság ajánlása alapján történő elfogadása után a Tanács fogadjon el határozatot a tagállamok számára rendelkezésre álló (a 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendeletben szabályozott) európai uniós mechanizmus útján a fizetési mérleg fenntarthatóságának érdekében Romániának nyújtandó, legfeljebb 5 milliárd EUR összegű középtávú pénzügyi támogatásról.Az adott körülmények, azaz a csökkenő tőkebeáramlás, a magas fiskális és külső egyensúlytalanság miatt célszerűnek tűnik, hogy Románia a tagállamok számára rendelkezésre álló, fizetési mérleget segítő mechanizmus útján (a 332/2002/EK rendelet alapján) középtávú pénzügyi támogatásban részesüljön. A közvetlen cél, hogy lehetővé tegyék a külső hiány rendezett kiigazítását, így enyhítve a valutaárfolyamra nehezedő túlzott nyomást, amely egyébként komoly fizetési nehézségeket okozhatna a vállalkozásoknak és a háztartásoknak, ami viszont tovább fokozná a recessziót és a bankszektor nehézségeit.A teljes finanszírozási igény 2011 első negyedéig 20 milliárd EUR-ra becsülhető. A Romániának szánt európai uniós segítséghez egy készenléti megállapodás keretében nyújtott IMF-támogatás társul, amelynek összege 11,4 milliárd SDR (mintegy 12,95 milliárd EUR, Románia IMF-kvótájának 1085%-a). Ezt 2 milliárd EUR összegű multilaterális támogatás egészíti ki, a következő formában: szokásos hitelezésén kívül a Világbank 1 milliárd EUR, az EBB és az EBRD pedig még 1 milliárd EUR hitelt nyújt.2009. március 26-án a kilenc legnagyobb Romániában bejegyzett külföldi tulajdonú bank anyavállalatai közös kötelezettséget vállaltak arra, hogy a programidőszak alatt nem vonják ki tőkéjüket Romániából, és abban is megállapodtak, hogy a piaci zavarok és a gazdasági visszaesés időszakában támogatni fogják romániai leányvállalataikat jelenlegi jó pénzügyi helyzetük megőrzésében. Ezt a kötelezettségvállalást a legfontosabb bankok egyedi megerősítő levélben is megismétlik a Román Nemzeti Bank számára, amely a székhely szerinti felügyeleti hatóságokkal közösen nyomon fogja követni a vállalások teljesítését. A pénzügyi segítséggel a román hatóságok egyértelmű elkötelezettségét támogatják egy átfogó gazdasági program végrehajtása érdekében. A programot a román hatóságokkal együtt dolgozták ki.A Bizottság a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal együttműködve, ellenőrző látogatások és a román hatóságoktól kért rendszeres jelentések útján, rendszeres időközönként megvizsgálja, hogy teljesülnek-e a támogatáshoz csatolt gazdaságpolitikai feltételek. A program végrehajtása során a Bizottság további szakpolitikai tanácsokat, egyes területeken pedig technikai segítséget is nyújt Romániának. A program fő elemei a következők:a) Költségvetési konszolidációA kormány a 2009 februárjában elfogadott költségvetésben szereplő, a GDP 3%-ának megfelelő intézkedéseken felül kötelezettséget vállal további, a GDP 1,1%-ának megfelelő költségvetési kiigazítás végrehajtására. A GDP 2009-ben 4%-os zsugorodására utaló felülvizsgált előrejelzés és a további költségvetési intézkedések alapján a hatóságok a GDP 5,1%-át kitevő államháztartási hiánycélt határoztak meg, ami a 2008-as eredményhez képest jelentős strukturális kiigazítást jelentene. A 2009. évi költségvetés aktualizált gazdasági kilátásokon és a további intézkedéseken alapuló módosítását 2009 második negyedében fogadja el a parlament.A költségvetési konszolidáció a kiadási oldalra összpontosít. Az elsődleges államháztartási kiadásokat a 2009. évi költségvetéshez képest a GDP 0,85%-ával csökkentik. Ennek elérése a következők révén történik: i. az állami szektor bérkiadásainak (a 2008-as szinthez képest mintegy 4–4,5%-kal való) csökkentése a 2009-re tervezett (összesen 5%-os) béremelés elhalasztásával vagy ennek megfelelő mértékű létszámleépítéssel és az állami foglalkoztatás leépítésével, például úgy, hogy csak minden 7. távozó munkavállaló pótolható; ii. az árukra és szolgáltatásokra fordított kiadások és az állami vállalatoknak nyújtott szubvenciók további csökkentése; iii. a gépjármű- és irodaberuházások visszafogása, valamint az európai uniós támogatású beruházási projektek teljesíthető ütemtervének biztosítása. Mindazonáltal az állami beruházások volumene 2009-ben várhatóan lényegesen növekedni fog 2008-hoz képest (2009-ben GDP-arányosan 6,5% lesz a 2008-as 5,75% helyett). A bevételi oldalon a bizonyos (főként a cégautókra és az újraértékelt eszközök értékcsökkenésére vonatkozó) adólevonási lehetőségek és adókedvezmények megszüntetésére irányuló intézkedések várhatóan a GDP 0,25%-ának megfelelő további növekedést eredményeznek. A kormány elkötelezte magát a kiadási oldalra összpontosító költségvetési konszolidáció mellett, a hiányt 2010-ben a GDP 4,1%-ára, 2011-ben pedig a GDP 3%-a alá kívánja csökkenteni.A program végrehajtása során a Bizottság a hiány fenntartható korrekciójának biztosítása érdekében folyamatosan tanácsokat és útmutatást nyújt Romániának.b) A költségvetési irányítás reformjaAz alacsonyabb költségvetési hiány fenntartható megvalósítása érdekében intézkedéseket fognak hozni a költségvetési stratégia és folyamat javítására. Ennek kulcsfontosságú eleme lesz a költségvetési felelősségről szóló törvény, amely többek között a többéves költségvetés-tervezést javító eljárások bevezetésére tartalmazna előírásokat, korlátozná az adott évben végrehajtható költségvetési módosítások számát, továbbá költségvetési szabályokat állapítana meg a költségvetés végrehajtásának javítása és a Stabilitási és Növekedési Paktum előírásainak teljes körű betartása céljából. A költségvetés független és szakértői ellenőrzésére a törvény egy költségvetési tanácsot is létrehozna.A kiszámíthatóság és az átláthatóság javítása érdekében átalakítják az állami javadalmazási rendszert, ideértve a fizetési fokozatok egységesítését és egyszerűsítését, valamint a bónuszjuttatások rendszerének reformját is. Ennek célja az állami javadalmazási rendszer következő főbb problémáinak megoldása: a bónuszjuttatások a teljes javadalmazás túl nagy hányadát teszik ki, a fizetési fokozatok nem egységesek, és a javadalmazási rendszer különböző részeiben túl sok szabályozás vonatkozik a bérekre.Az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítására a nyugdíjrendszer alapvető elemeit is korszerűsíteni kell. A változások közé tartozik például a nyugdíjak inflációhoz kötése és a diszkrecionális nyugdíjemelések lehetőségének korlátozása, valamint – a várható élettartam alakulására tekintettel – a nyugdíjkorhatár fokozatos, jelenlegi terveket meghaladó mértékű emelése (különösen a nők esetében). Emellett a járulékfizetés alól felmentett állami alkalmazottakat fokozatosan be kell vonni a járulékfizetésbe. A program folytatni kívánja a második pillér bevezetését, a járulékok terv szerinti rendszeres emelése mellett.c) Monetáris és pénzügyiszektor-politikaA monetáris politika továbbra is az árstabilitásra és a Román Nemzeti Bank által kitűzött jelenlegi inflációs cél (2009 végén 3,5% ±1%) elérésére kell összpontosítania. Ami a pénzügyi szektort illeti, a Román Nemzeti Bank különböző forgatókönyvek alapján az EU értékelési iránymutatásainak megfelelő stresszteszteket fog végezni az egyes bankok mérlegein és hitelezési portfólióin, hogy felmérje, a saját tőke milyen mértékű emelése válhat szükségessé ahhoz, hogy a szolvenciamutatók a programidőszak során 10% felett maradjanak. A stressztesztek befejezése után, a leányvállalatok megfelelő támogatására tett (és 2009. március 26-i közös nyilatkozatukban megerősített) kötelezettségvállalással összhangban az anyabankoknak 2009. szeptember végéig megfelelő forrásokat kell biztosítaniuk a stressztesztek által feltárt esetleges hiányosságok fedezetére.A program az esetleges banki csődhelyzetek kellő időben történő és hatásos kezelése érdekében a hitelintézeti és felszámolási törvények módosítását is tervezi. A módosítások fő célja, hogy erősítse a felügyelet alá helyezett bankok vagyonfelügyelőinek hatáskörét. A bankok helyzetének rendezése mellett a többi intézkedés a Román Nemzeti Bank azon hatáskörének erősítését célozza, amely alapján felkérheti egy adott bank jelentős részvényeseit a részvénytőke emelésére és a bank pénzügyi támogatására, illetve felfüggesztheti vagy korlátozhatja a nyereségek kifizetését. A vonatkozó európai uniós jogszabályokkal összhangban a pénzügyi felügyeletet is megerősítik. Ezzel összefüggésben részletesebb jelentési kötelezettségeket írnak elő a likviditás tekintetében, illetve egy megfelelő időpontban 8-ról 10 százalékra indokolt emelni a tőkemegfelelési mutató törvényben előírt legalacsonyabb szintjét. Emellett a kifizetések egyszerűsítése és felgyorsítása érdekében módosítani fogják a betétbiztosítások aktiválására szolgáló eljárást. A módosított jogszabály értelmében a betétbiztosítást a Román Nemzeti Bank határozatától számított 21 napon belül aktiválják. Végül, a szükséges likviditás biztosítása céljából a Román Nemzeti Bank vállalta, hogy kiszélesíti a biztosítékként elfogadható eszközök körét.d) Strukturális reformokA gazdasági program strukturális reformintézkedéseket is tartalmaz azokon a szakpolitikai területeken, amelyek a Tanács által a lisszaboni stratégia keretében kibocsátott országspecifikus ajánlásokban szerepelnek. A reformok közé tartozik a közigazgatás hatékonyságának és eredményességének javítását célzó politika, az állami kiadások színvonalának emelése, az európai uniós források ésszerű és nagyobb mértékű felhasználása, az üzleti környezet javítása és a feketemunka visszaszorítása. A strukturális alapok révén – amelyek egy részét technikai segítségnyújtásra különítették el – a Bizottság a helyi kapacitásfejlesztéshez is hozzájárul.A program visszatükröződik a tanácsi határozatra irányuló bizottsági ajánlás gazdaságpolitikai feltételeiben. Az európai uniós hitel részleteinek folyósításához kapcsolódó részletes gazdaságpolitikai feltételeket a román hatóságokkal megkötendő egyetértési megállapodásban fogják rögzíteni. A program a román konvergenciaprogram következő változatában is visszatükröződik majd.A javasolt határozat a hatálybalépését követő három év után hatályát vesztené. A jelenlegi piaci viszonyok között szükséges rugalmasság biztosítása érdekében a hitelt finanszírozó hitelfelvételi művelet során célszerű megengedni a kamatlábcsere-ügyletek alkalmazását. Az európai uniós költségvetés védelme érdekében az adott csereügylet résztvevő feleinek a legmagasabb hitelminősítéssel kell rendelkezniük.A tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló 332/2002/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló, 2009. április 8-i bizottsági javaslat rendelkezéseivel összhangban a Bizottság, az Európai Csalás Elleni Hivatalt és az Európai Számvevőszéket is ideértve, saját tisztviselőivel vagy megfelelő felhatalmazással rendelkező képviselőivel elvégeztetheti azokat a technikai vagy pénzügyi ellenőrzéseket vagy könyvvizsgálatokat, amelyeket a támogatás kezelésével összefüggésben szükségesnek ítél. Gondoskodnak arról, hogy az EK fizetésimérleg-támogatásának kezelésével kapcsolatos, az EK pénzügyi érdekeit sértő feltételezett vagy tényleges csalást, korrupciót vagy bármely más jogellenes tevékenységet kivizsgálják és megfelelően kezeljék. Az ilyen esetekről és a nemzeti illetékes hatóság kapcsolódó intézkedéseiről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. Az egyetértési megállapodás és a hitelmegállapodás már magában fogja foglalni a 332/2002/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslat új, technikai jellegű rendelkezéseit.A program gazdaságpolitikai feltételein kívül a Bizottság együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében az igazságügyi reform és a korrupció elleni küzdelem terén elért előrehaladást is nyomon fogja követni. Az említett mechanizmus időtartama nem függ a támogatási program időtartamától. A 2009. februári időközi jelentés szerint fontos, hogy a román hatóságok megfordítsák az elmúlt hónapokban tapasztalt kedvezőtlen folyamatokat, és ismét nagy lendülettel lássanak hozzá az igazságügyi reform végrehajtásához és a korrupció elleni küzdelemhez. Ehhez jogszabályokat kell elfogadni a jogrendszer korszerűsítésével kapcsolatban, és bizonyítani kell – többek között a magas szinten elkövetett korrupciós ügyek gyors kezelésével –, hogy a jogrendszer alkalmas a jogszabályok független és hatékony végrehajtására.A szakpolitikai feltételeken kívül a Bizottság a csatlakozás előtti és utáni európai uniós források szabályos felhasználását is nyomon fogja követni, többek között megfelelőségi értékelések és rendszeres felülvizsgálatok útján.Ajánlás:A TANÁCS HATÁROZATAa Romániának nyújtandó kölcsönös segítségrőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 119. cikkére,tekintettel a Bizottságnak a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultáció után tett ajánlására,mivel:1.  A román pénzügyi és tőkepiacok nemrég egyre fokozódó nyomás alá kerültek, aminek hátterében a globális gazdasági visszaesés és a román gazdaság állapotára vonatkozó – a jelentős fizetésimérleg- és a gyorsan növekvő költségvetési hiány miatt felmerülő – aggodalom áll. Az árfolyamra nehezedő nyomás is fokozódott, ami tekintélyes kockázatot jelent a tágabb értelemben vett bankszektor stabilitására.2.  A kormány és a Román Nemzeti Bank válaszként átfogó stratégiát dolgozott ki a makrogazdasági politika megszilárdítására és a pénzpiaci nyomás enyhítésére, és e stratégiát szándéknyilatkozatban is körvonalazta, amelyet a Bizottság […]-án/-én kapott kézhez. A gazdasági program sarkalatos pontja, hogy a 2008-ban 5,4%-ot elérő GDP-arányos költségvetési hiányt 2009-ben a GDP 5,1%-ára, 2011-re pedig a GDP 3%-a alá csökkentse. Az alacsonyabb költségvetési hiány fenntartható megvalósítása érdekében intézkedéseket fognak hozni a költségvetési stratégia és folyamat javítására. A gazdasági program és különösen a költségvetési célszámok a költségvetésben és a konvergenciaprogramban is megjelennek majd.3.  A Tanács – főként a román konvergenciaprogram aktualizált változatának és a nemzeti reformprogram végrehajtásának éves felülvizsgálata, valamint a konvergenciajelentés és az éves értékelő jelentés összefüggésében elért előrehaladás rendszeres felülvizsgálata keretében – rendszeresen megvizsgálja a Romániában végrehajtott gazdaságpolitikát.4.  A külső finanszírozási igény várhatóan továbbra is fontos szerepet fog játszani, mivel 2009 és 2011 között a közvetlen külföldi tőkebefektetések és más pénzügyi vagy tőkeáramok nem lesznek képesek finanszírozni a folyó fizetési mérleg csökkenő, de tartós hiányát, amihez az is társul, hogy sok rövid és hosszú lejáratú devizahitel esetében a hitelek továbbgörgetésére van szükség. A teljes külső finanszírozási igény a 2011 első negyedéig tartó időszakban körülbelül 20 milliárd EUR-ra becsülhető. A feltevések szerint a külföldi bankok romániai hiteleinek megújítási rátája a kölcsönös segítség odaítélése után 100% lesz, összhangban a főbb külföldi bankok azon kötelezettségvállalásával, miszerint nem vonják ki tőkéjüket Romániából (amint azt 2009. március 26-i közös nyilatkozatukban is megerősítették); az anyavállalattal szembeni vállalati adósságoknak és a román bankok külföldi adósságainak a megújítási rátája 2009-ben a feltevések szerint 50% lesz. 2010-ben és 2011-ben a feltevések szerint minden esedékessé váló külföldi kötelezettséget 100%-ban megújítanak, köszönhetően a pénzügyi piacok várható stabilizálódásának és a román exportpiacok kezdődő élénkülésének. A megfelelően magas (a még nem esedékes rövid lejáratú külső adósság több mint 100%-át fedező) devizatartalékra vonatkozó céltól eltekintve az egyéb tőkekiáramlások, mint például a viszonzatlan átutalások, a kereskedelmi hitelek csökkenése és a portfólióbefektetések kivonása tekintetében óvatos feltevésekkel éltek annak érdekében, hogy a számítások további mozgásteret tegyenek lehetővé.5.  A román hatóságok a fizetési mérleg rendbetétele és a nemzetközi devizatartalék prudens szintre való helyreállítása érdekében jelentős pénzügyi támogatást kértek az Európai Uniótól és más nemzetközi pénzügyi intézményektől.6.  A román fizetési mérleg egyensúlyát fenyegető komoly veszély miatt indokolt a Közösség sürgős kölcsönös segítségnyújtása,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA Közösség kölcsönös segítséget nyújt Romániának.2. cikkEnnek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökJavaslat:A TANÁCS HATÁROZATAa Romániának nyújtandó középtávú közösségi pénzügyi támogatásrólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus létrehozásáról szóló, 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendeletre[2] és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottságnak a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultáció után tett javaslatára,mivel:7.  A […] határozattal a Tanács Romániának nyújtandó kölcsönös segítségről határozott.8.  A folyó fizetési mérleg várt javulása ellenére a Bizottság, az IMF és a román kormány 2009 márciusában Románia külső finanszírozási igényét a 2011 első negyedéig tartó időszakban 20 milliárd euróra becsülte, tekintve, hogy a pénzügyi piacok újabb fejleményei miatt a tőkemérleg és a pénzügyi mérleg egyenlege lényegesen romolhat.9.  Célszerű, hogy a Közösség 5 milliárd eurós támogatást nyújtson Romániának a tagállamok számára rendelkezésre álló, fizetési mérleget segítő mechanizmus útján, amelyet a 332/2002/EK tanácsi rendelet hozott létre. A támogatást a Nemzetközi Valutaalap 11,40 milliárd SDR (mintegy 12,95 milliárd EUR) összegű hitelével összefüggésben nyújtják a várhatóan 2009. május 6-án jóváhagyásra kerülő készenléti megállapodás keretében. A Világbank is vállalta, hogy 1 milliárd EUR összegű hitelt nyújt Romániának, az EBB és az EBRD pedig összesen további 1 milliárd EUR hitel nyújtására vállalkozott.10.  A közösségi támogatást a Bizottságnak kell kezelnie. A Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően a román hatóságokkal megállapodott konkrét gazdaságpolitikai feltételeket indokolt egyetértési megállapodásban rögzíteni. A részletes pénzügyi feltételeket a Bizottságnak a hitelmegállapodásban célszerű rögzítenie.11.  A Bizottságnak ellenőrző látogatások és a román hatóságoktól kért rendszeres jelentések útján rendszeres időközönként indokolt megvizsgálnia, hogy teljesülnek-e a támogatáshoz csatolt gazdaságpolitikai feltételek.12.  A program végrehajtása során a Bizottság további szakpolitikai tanácsokat, egyes területeken pedig technikai segítséget nyújt Romániának.13.  Az Európai Számvevőszék jogosult bármely pénzügyi ellenőrzést vagy könyvvizsgálatot lefolytatni, amelyet e támogatás kezelésével összefüggésben szükségesnek ítél. A Bizottság, az Európai Csalás Elleni Hivatalt is ideértve, jogosult arra, hogy saját tisztviselőivel vagy megfelelő felhatalmazással rendelkező képviselőivel elvégeztesse azokat a technikai vagy pénzügyi ellenőrzéseket vagy könyvvizsgálatokat, amelyeket a középtávú közösségi pénzügyi támogatás kezelésével összefüggésben szükségesnek ítél.14.  A program gazdaságpolitikai feltételein kívül a Bizottság együttműködési és ellenőrzési mechanizmus keretében az igazságügyi reform és a korrupció elleni küzdelem terén elért előrehaladást is nyomon fogja követni. Az említett mechanizmus időtartama nem függ a támogatási program időtartamától. A szakpolitikai feltételeken kívül a Bizottság a csatlakozás előtti és utáni európai uniós források szabályos felhasználását is nyomon fogja követni, többek között megfelelőségi értékelések és rendszeres felülvizsgálatok útján.15.  A támogatás tervezett célja, hogy alátámassza a román fizetési mérleg fenntarthatóságát és így hozzájáruljon a kormányzati gazdaságpolitika sikeres végrehajtásához,ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikk16.  A Közösség középtávú hitelt bocsát Románia rendelkezésére legfeljebb 5 milliárd EUR összegben, legfeljebb hét éves átlagos futamidővel.17.  A Közösség pénzügyi támogatása a határozat hatálybalépését követő első napon kezdődő három éven belül vehető igénybe.2. cikk18.  A támogatást a Bizottság kezeli oly módon, hogy az megfeleljen Románia vállalásainak és a Tanács ajánlásainak, különösen az országspecifikus ajánlásoknak, a nemzeti reformprogram és a konvergenciaprogram végrehajtásával összefüggésben.19.  A Bizottság – a 3. cikk (5) bekezdésével összhangban – a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapodik Romániával a pénzügyi támogatáshoz csatolt különös gazdaságpolitikai feltételekről. Ezeket a feltételeket az (1) bekezdésben említett vállalásokkal és ajánlásokkal összhangban lévő egyetértési megállapodásba kell foglalni. A részletes pénzügyi feltételeket a Bizottság a hitelmegállapodásban rögzíti.20.  A Bizottság a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal együttműködve rendszeres időközönként megvizsgálja, hogy teljesülnek-e a támogatáshoz csatolt gazdaságpolitikai feltételek. E célból a román hatóságok minden szükséges információt a Bizottság rendelkezésére bocsátanak, és teljes mértékben együttműködnek a Bizottsággal. A Bizottság folyamatosan tájékoztatja a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságot a felvett hitelek refinanszírozásának és a pénzügyi feltételek átalakításának lehetőségeiről.21.  Románia kész arra, hogy a makro-pénzügyi stabilitás céljából további konszolidációs intézkedéseket fogadjon el és hajtson végre, amennyiben a támogatási program során ilyen intézkedések szükségessé válnak. A román hatóságok ezeknek a további intézkedéseknek az elfogadása előtt előzetesen konzultációt folytatnak a Bizottsággal.3. cikk22.  A közösségi pénzügyi támogatást a Bizottság legfeljebb öt részletben bocsátja Románia rendelkezésére, ezek nagyságát az egyetértési megállapodásba foglalják.23.  Az első részletet a hitelmegállapodás és az egyetértési megállapodás hatálybalépésétől függően szabadítják fel.24.  Amennyiben a hitel finanszírozása megköveteli, úgy meg kell engedni, hogy a legmagasabb hitelminősítéssel rendelkező felek bevonásával kamatlábcsere-ügyletek körültekintő alkalmazására kerüljön sor.25.  A Bizottság a további részletek felszabadításáról a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság véleményének kikérése után dönt.26.  Az egyes további részletek folyósítására akkor kerül sor, ha kielégítően végrehajtják a román kormány új, Románia konvergenciaprogramjába és a nemzeti reformprogramba is beemelendő gazdasági programját, és legfőképpen az egyetértési megállapodásba foglalt különös gazdaságpolitikai feltételeket. E feltételek közé tartozik többek között:27.  világosan megfogalmazott középtávú költségvetési program elfogadása, amelynek célja az államháztartási hiány csökkentése oly módon, hogy az 2011-re ne haladja meg a Szerződés szerinti, a GDP 3%-ának megfelelő referenciaszintet;28.  a 2009. évi költségvetés módosításának elfogadása és végrehajtása (2009 második negyedében), az ESA 95 szerinti államháztartási hiánycél a GDP legfeljebb 5,1%-a;29.  az állami szektor nominális bérkiadásainak csökkentése a 2008-as szinthez képest, a 2009-re tervezett (nominális értéken összesen 5%-os) béremelés elhalasztásával (vagy ennek megfelelő mértékű létszámleépítéssel) és az állami foglalkoztatás leépítésével, például úgy, hogy csak minden 7. távozó munkavállaló pótolható;30.  az árukra és szolgáltatásokra fordított kiadások és az állami vállalatoknak nyújtott szubvenciók további csökkentése;31.  a költségvetési irányítás javítása egy kötelező középtávú költségvetési keret elfogadása és végrehajtása révén, az adott évben végrehajtható költségvetési módosítások számának korlátozása mellett és költségvetési szabályok megállapításával, valamint a független és szakértői ellenőrzés biztosítása érdekében egy költségvetési tanács létrehozásával;32.  az állami javadalmazási rendszer korszerűsítése, ideértve a fizetési fokozatok egységesítését és egyszerűsítését, valamint a bónuszjuttatások rendszerének reformját;33.  a nyugdíjrendszer alapvető elemeinek korszerűsítése: a nyugdíjak bérek helyett inflációhoz való kötése, a nyugdíjkorhatár fokozatos, jelenlegi terveket meghaladó mértékű emelése, különösen a nők esetében, valamint a járulékfizetés alól jelenleg felmentett állami alkalmazottak fokozatos bevonása a járulékfizetésbe.34.  a hitelintézeti és felszámolási törvények módosítása az esetleges banki csődhelyzetek kellő időben történő és hatásos kezelése érdekében. A módosítások fő célja, hogy erősítse a felügyelet alá helyezett bankok vagyonfelügyelőinek hatáskörét. A bankok helyzetének rendezése mellett meg kell erősíteni a Román Nemzeti Bank azon hatáskörét, amely alapján felkérheti egy adott bank jelentős részvényeseit a részvénytőke emelésére és a bank pénzügyi támogatására, illetve felfüggesztheti vagy korlátozhatja a nyereségek kifizetését. A vonatkozó európai uniós jogszabályokkal összhangban a pénzügyi felügyeletet is megerősítik. Ezzel összefüggésben részletesebb jelentési kötelezettségeket írnak elő a likviditás tekintetében, illetve egy megfelelő időpontban 8-ról 10 százalékra indokolt emelni a tőkemegfelelési mutató törvényben előírt legalacsonyabb szintjét. Emellett a kifizetések egyszerűsítése és felgyorsítása érdekében módosítani kell a betétbiztosítások aktiválására szolgáló eljárást. A módosított jogszabály értelmében a betétbiztosítást a Román Nemzeti Bank határozatától számított 21 napon belül aktiválják. Végül, a szükséges likviditás biztosítása céljából a Román Nemzeti Bank vállalta, hogy kiszélesíti a biztosítékként elfogadható eszközök körét;35.  strukturális reformintézkedések azokon a szakpolitikai területeken, amelyek a lisszaboni stratégia keretében kibocsátott országspecifikus ajánlásokban szerepelnek. A reformok közé tartozik a közigazgatás hatékonyságának és eredményességének javítását célzó intézkedéscsomag, az állami kiadások színvonalának emelése, az európai uniós források ésszerű és nagyobb mértékű felhasználása, a vállalkozások adminisztratív, fiskális és jogi terheinek csökkentése és a feketemunka visszaszorítása, ezáltal az adóalap kiszélesítése.36.  A program feltételeinek zökkenőmentes betartása érdekében és az egyensúlytalanságok fenntartható módon történő megszüntetése céljából a Bizottság a költségvetési, pénzpiaci és strukturális reformokkal kapcsolatban folyamatosan tanácsokat és útmutatást nyújt az országnak.37.  Románia külön számlát nyit a Román Nemzeti Banknál a középtávú közösségi pénzügyi támogatás kezelésére.4. cikkEnnek a határozatnak Románia a címzettje.5. cikkEzt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökA KÖLTSÉGVETÉSRE GYAKOROLT HATÁSRÓL SZÓLÓ KIMUTATÁS(vö. a belső szabályzat 16. cikkével)SZAKPOLITIKAI TERÜLET: 01. CÍM – GAZDASÁGI ÉS PÉNZÜGYEKTEVÉKENYSÉG: PÉNZÜGYI MŰVELETEK ÉS ESZKÖZÖKA FELLÉPÉS MEGNEVEZÉSE: ROMÁNIÁNAK NYÚJTANDÓ EURÓPAI UNIÓS KÖZÉPTÁVÚ PÉNZÜGYI TÁMOGATÁS1. A JAVASLAT CÍME: ÉRINTETT KÖLTSÉGVETÉSI TÉTEL ÉS CÍM01 04 01 01 A fizetési mérleg támogatására felvett közösségi kölcsönökre vonatkozó európai közösségi garancia2. JOGALAP:EKSz 119. cikk és EKSz 308. cikk; a 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendelet.3. A PÉNZÜGYI ÉV ÁTFOGÓ ADATAI (EURÓBAN)Itt látható az Európai Unió által vállalt garancia szerkezete. Segítségével a Bizottság képes lehet az adósság (tőkeösszeg, kamatok és egyéb költségek) visszafizetésére, ha az adós (Románia) esetleg nem teljesítene.A költségvetési garanciát tükröző („p.m.” jelzetű) költségvetési tétel csak akkor aktiválódik, ha a garanciát ténylegesen lehívják. A költségvetési garanciát rendes körülmények között várhatóan nem hívják le.3a – TárgyévNem relevánsKötelezettségvállalási előirányzat |Eredeti előirányzat a pénzügyi évre (költségvetés) |Átcsoportosítás |További előirányzat |Összes előirányzat |Más munkaprogram által már elkülönített előirányzatok |Rendelkezésre álló egyenleg |Összeg a javasolt fellépés esetében |3b – Átvitt összegekNem relevánsKötelezettségvállalási előirányzat |Átvitt összegek |Más munkaprogram által már elkülönített előirányzatok |Rendelkezésre álló egyenleg |Összeg a javasolt fellépés esetében |3c – Következő pénzügyi évNem relevánsKötelezettségvállalási előirányzat |Eredeti előirányzat a pénzügyi évre (költségvetés) | p.m. |Átcsoportosítás |További előirányzat |Összes előirányzat |Más munkaprogram által már elkülönített előirányzatok |Rendelkezésre álló egyenleg |Összeg a javasolt fellépés esetében | p.m. |4. AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSAA javasolt, Romániának nyújtandó középtávú pénzügyi támogatás 5 milliárd EUR összegű közösségi hitelből áll (ezt a Közösség a nemzetközi tőkepiacokon történő hitelfelvétellel fedezi). A támogatást egy nemzetközi finanszírozási csomaggal összefüggésben nyújtják, amelynek az IMF 11,40 milliárd SDR (mintegy 12,95 milliárd EUR) összegű – készenléti megállapodás keretében adott – hitele is részét képezi. A Világbank összesen 1 milliárd EUR, az EBB és az EBRD pedig összesen további 1 milliárd EUR hitel nyújtására vállalt kötelezettséget. A Közösség Romániának nyújtandó középtávú pénzügyi támogatásának célja, hogy alátámassza a komoly nehézségekkel fenyegetett román fizetési mérleg fenntarthatóságát és egyúttal támogassa a kormány új gazdasági programját, amely többek között a befektetői bizalom helyreállítására és a pénzügyi piacokon tapasztalt nyomás enyhítésére irányul. A jelentős nemzetközi (köztük bankközi) kapcsolatokat is figyelembe véve azonban a támogatás a kedvezményezett országon túlmutató mértékben járul hozzá a pénzügyi stabilitáshoz. A pénzügyileg támogatott új gazdasági csomag a 2009–2011 közötti időszakban gyorsított ütemű hiánycsökkentést ír elő, ami csökkentené az államháztartás finanszírozási igényét. Végül, a Bizottság által a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság bevonásával kezelt támogatás biztosíthatja, hogy az Európai Unió továbbra is közvetlenül részt vehessen a román gazdaságpolitika formálásában, és hogy az említett politikák megfeleljenek Románia európai uniós vállalásainak és a Tanács ajánlásainak, különös tekintettel a nemzeti reformprogram végrehajtására és a konvergenciaprogramra.2009. március 26-án a kilenc legnagyobb Romániában bejegyzett külföldi tulajdonú bank anyavállalatai közös kötelezettséget vállaltak arra, hogy a programidőszak alatt nem vonják ki tőkéjüket Romániából, és abban is megállapodtak, hogy a piaci zavarok és a gazdasági visszaesés időszakában támogatni fogják romániai leányvállalataikat azok jelenlegi jó pénzügyi helyzetének megőrzésében. A Közösség, az IMF, a Világbank, az EBB és az EBRD által nyújtott segítséggel együtt ez a kötelezettségvállalás rámutat arra, hogy a román hatóságoknak nyújtott támogatás széles körű egyetértésen alapul.A Közösség által a Romániának nyújtandó támogatás finanszírozása céljából tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményektől felvett hiteleket közösségi garancia fedezi. A hitelt tőkepiacon vagy pénzügyi intézményektől veszik fel. A Romániának nyújtandó hitelek tőkeösszege 5 milliárd EUR.Az Európai Unió által vállalt garancia szerkezete lehetővé teszi, hogy Románia nemteljesítése esetén a Bizottság képes legyen az adósság visszafizetésére.Annak érdekében, hogy kötelezettségeinek eleget tudjon tenni, a Bizottság igénybe veheti készpénztartalékait az adósság átmeneti fedezésére. Ebben az esetben a Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló 2000/597/EK, Euratom határozat végrehajtásáról szóló, 2000. május 22-i 1150/2000/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 130., 2000.5.31., 1. o.) 12. cikke alkalmazandó.5. AZ ELFOGADOTT SZÁMÍTÁSI MÓDSZERNem releváns.6. FIZETÉSI ÜTEMTERV (EURÓBAN)Nem releváns.Megnevezés | Előirányzatok | Kifizetések |n. év | n+1. év | n+2. év | n+3. év | Későbbi pénzügyi évek |n. év |n+1. év |n. év |n+1. év |Összesen |[1] Az EU tagállamainak nyújtott nem közösségi hitelek szabályzata (Terms of Reference on non-Community loans to EU Member States ) – amelyet a Gazdasági és Pénzügyi Bizottság (EFC) 2008. szeptember 29-én fogadott el – értelmében erre Gheorghe Pogea pénzügyminiszter Joaquin Almunia biztoshoz címzett levelében került sor. Stefan Nanu, az EFC tagja hasonló levelet írt Odile Renaud Bassóhoz, az EFC titkárához, és Marco Butihoz, az EFC bizottsági tagjához.[2] HL L 53., 2002.2.23., 1. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0713

Javaslat a Tanács határozata a Bt cryIA(b) gént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica (Zea mays L. MON 810 vonal) magyarországi használatának és értékesítésének a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti ideiglenes tilalmáról (Csak a magyar nyelvű szöveg hiteles)  /* COM/2006/0713 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 23.11.2006COM(2006) 713 véglegesJavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa Bt cryIA(b) gént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica (Zea mays L. MON 810 vonal) magyarországi használatának és értékesítésének a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti ideiglenes tilalmáról (Csak a magyar nyelvű szöveg hiteles)(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1. A géntechnológiával módosított kukorica ( Zea mays L. MON 810 vonal) forgalomba hozatala tekintetében az 1998. április 22-i 98/294/EK bizottsági határozat – a 90/220/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően – kimondja, hogy jóvá kell hagyni a termék forgalomba hozatalát.2. 1998. augusztus 3-án a francia hatóságok jóváhagyták a szóban forgó termék forgalomba hozatalát. A 90/220/EK irányelv 13. cikkének (5) bekezdése értelmében a termék így az egész Közösségben felhasználható.3. A 2001/18/EGK irányelv 23. cikkének (1) bekezdésével összhangban a magyar hatóságok 2005. január 20-án tájékoztatták a Bizottságot arról a döntésükről, hogy ideiglenesen megtiltják a szóban forgó genetikailag módosított kukoricafajta használatát és értékesítését, és ismertették döntésük indokait.4. 2005. június 8-án az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EÉH) úgy nyilatkozott, hogy a Magyarország által benyújtott információ nem képez olyan új tudományos eredményt, amely alapján a Zea Mays L. MON 810 vonalú kukorica kapcsán készült környezeti kockázatelemzés eredményeit kétségbe lehetne vonni, és amely alapján a termék magyarországi használatának és értékesítésének tilalma indokolt volna.5. 2005. június 24-i ülésén a Környezetvédelmi Tanács minősített többséggel eljárva ellenezte azt a javaslatot, amely Ausztriát a Zea Mays L. MON 810 kukoricával kapcsolatos védintézkedések hatályon kívül helyezésére kérte volna fel.6. Nyilatkozatában a Tanács leszögezte, hogy „még mindig nagyfokú a bizonytalanság a […] géntechnológiával módosított kukorica […] piacára vonatkozó nemzeti védintézkedésekkel kapcsolatban” és felkérte a Bizottságot „a kérdéses, géntechnológiával módosított szervezetekkel kapcsolatos további adatok gyűjtésére, valamint annak további vizsgálatára, hogy a forgalomba hozatal felfüggesztésére irányulóan […] hozott intézkedések indokoltak-e, és hogy az ilyen szervezetek engedélyezése jelenleg is megfelel-e a 2001/18/EK irányelvben meghatározott biztonsági követelményeknek.”7. Ezután 2005 novemberében megkérdezték az EÉH-t, hogy van-e olyan tudományos ismeret, amely arra engedne következtetni, hogy a védintézkedések tárgyát képező, géntechnológiával módosított szervezeteknek – köztük a Zea Mays L. MON 810 vonalú kukoricának – az engedély feltételei szerinti további forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolhatna az emberi egészségre vagy a környezetre, és külön felkérték, hogy vegyen figyelembe a géntechnológiával módosított szervezetek biztonságosságának korábbi értékelései óta felmerült bármely újabb tudományos fejleményt.8. Mielőtt a Magyarország által bejelentett védintézkedések kapcsán intézkedés történt volna, célszerűnek tűnt megvárni az EÉH újabb véleményét a Zea Mays L. MON 810 vonallal kapcsolatban, ugyanis az újabb állásfoglalás kihatással lehet a korábbi, 2005. júniusi véleményre.9. Az EÉH 2006. március 29-i véleményében arra a következtetésre jutott, hogy semmi sem utal arra, hogy a Zea Mays L. MON 810 vonalú kukoricának az engedély feltételei szerinti további forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolhatna az emberi egészségre, az állatok egészségére vagy a környezetre.10. Ilyen körülmények között a 2001/18/EK irányelv 23. cikkének megfelelően a Bizottság köteles határozatot hozni az irányelv 30. cikkének (2) bekezdése szerinti – az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkének megfelelően és a 8. cikk figyelembevételével lefolytatandó – eljárással összhangban.11. Mivel az EÉH úgy ítélte meg, hogy a termék nem jelent veszélyt az emberi egészségre vagy a környezetre nézve, a Bizottság határozat-tervezetet készített, amelyben felkéri Magyarországot a Zea Mays L. MON 810 vonallal kapcsolatos intézkedései hatályon kívül helyezésére.12. Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (2) bekezdésével összhangban a Bizottság képviselője a meghozandó intézkedések tervezetét véleménynyilvánítás céljából a 2001/18/EK irányelv 30. cikke értelmében felállított bizottság elé tárta.13. A bizottság, amelynek véleményét 2006. szeptember 18-án kérték ki, nem nyilvánított véleményt; ezért az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban a Bizottságnak a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot kell benyújtania a Tanácshoz, és erről tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet (a tájékoztatásra 2006. szeptember 19-én sor került). Az Európai Parlament, amennyiben szükségesnek tartja, az említett határozat 8. cikkével összhangban állást foglalhat a kérdésben.14. Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdése előírja, hogy a Tanács – adott esetben figyelembe véve az esetleges parlamenti álláspontot – a 2001/18/EK irányelv 30. cikkének (2) bekezdésében megállapított három hónapos időszakon belül minősített többséggel határozhat a javaslatról. Ha a három hónapos időszakon belül a Tanács minősített többséggel jelzi, hogy ellenzi a javaslatot, a Bizottságnak azt újra meg kell vizsgálnia. Ha viszont a kérdéses időtartam elteltével a Tanács nem fogadta el a javasolt végrehajtási rendelkezést, és nem is jelezte, hogy a javaslatot ellenzi, akkor a javasolt végrehajtási rendelkezést a Bizottság fogadja el.JavaslatA TANÁCS HATÁROZATAa Bt cryIA(b) gént tartalmazó, géntechnológiával módosított kukorica (Zea mays L. MON 810 vonal) magyarországi használatának és értékesítésének a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti ideiglenes tilalmáról (Csak a magyar nyelvű szöveg hiteles)(EGT vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre[1] és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére,tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:(1) A 90/220/EGK tanácsi irányelvnek megfelelően, a genetikailag módosított kukorica ( Zea mays L. MON 810 vonal) forgalomba hozataláról szóló, 1998. április 22-i 98/294/EK bizottsági határozat[2] kimondta, hogy jóvá kell hagyni a termék forgalomba hozatalát.(2) 1998. augusztus 3-án az illetékes francia hatóságok jóváhagyták a forgalomba hozatalt.(3) Magyarország 2005. január 20-án arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a 2001/18/EK irányelv 23. cikkének (1) bekezdése értelmében ideiglenesen megtiltotta a Zea Mays L. MON 810 vonal használatát és értékesítését, és megindokolta ezt a döntését.(4) A Magyarország által benyújtott tájékoztatásról a Bizottság kikérte az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel[3] létrehozott Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság véleményét.(5) A magyar beadványban szereplő bizonyítékok vizsgálatát követően, 2005. június 8-án az EÉH úgy nyilatkozott, hogy a jelenleg rendelkezésre álló tudományos tények nem támasztják alá Magyarország érveit, valamint hogy a Magyarország által benyújtott információ nem képez olyan új tudományos eredményt, amely alapján a Zea Mays L. MON 810 vonalú kukorica tekintetében a 90/220/EGK irányelvben megállapított környezeti kockázatelemzés eredményeit kétségbe lehetne vonni, és amely alapján a termék magyarországi használatának és értékesítésének tilalma indokolt volna.(6) 2005. június 24-i ülésén a Környezetvédelmi Tanács minősített többséggel eljárva ellenezte azt a javaslatot, amely Ausztriát a MON 810 kukoricával kapcsolatos védintézkedések hatályon kívül helyezésére kérte volna fel.(7) Nyilatkozatában a Tanács leszögezte, hogy „még mindig nagyfokú a bizonytalanság a […] MON810 fajtába tartozó géntechnológiával módosított kukorica […] piacára vonatkozó nemzeti védintézkedésekkel kapcsolatban” és felkérte a Bizottságot „a kérdéses, géntechnológiával módosított szervezetekkel kapcsolatos további adatok gyűjtésére, valamint annak további vizsgálatára, hogy a forgalomba hozatal felfüggesztésére irányulóan [az Ausztria] által – ideiglenes elővigyázatossági intézkedésként – hozott intézkedések indokoltak-e, és hogy az ilyen szervezetek engedélyezése jelenleg is megfelel-e a 2001/18/EK irányelvben meghatározott biztonsági követelményeknek”.(8) 2005 novemberében megkérdezték az EÉH-t, hogy van-e olyan tudományos ismeret, amely arra engedne következtetni, hogy a Zea Mays L. MON 810 vonalú kukoricának az engedély feltételei szerinti további forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolhatna az emberi egészségre vagy a környezetre, és külön felkérték, hogy vegyen figyelembe a géntechnológiával módosított szervezetek biztonságosságának korábbi értékelései óta felmerült bármely újabb tudományos fejleményt.(9) 2006. március 29-i véleményében az EÉH több, MON 810 kukoricát tartalmazó hibrid vizsgálata alapján úgy ítélte, hogy semmi sem utal arra, hogy az engedélyben szereplő feltételek mellett a Zea Mays L. MON 810 vonal további forgalomba hozatala kedvezőtlen hatást gyakorolhatna az emberi egészségre, az állatok egészségére vagy a környezetre.(10) Tehát alaptalan az a feltételezés, hogy a termék kockázatot jelentene az emberi egészségre, az állati egészségre vagy a környezetre.(11) Magyarországnak ezért hatályon kívül kell helyeznie a Zea Mays L. MON 810 vonallal kapcsolatos védintézkedéseket.(12) 2006. szeptember 18-án a 2001/18/EK irányelv 30. cikke (2) bekezdésében megállapított eljárással összhangban kikérték az irányelv 30. cikke értelmében létrehozott bizottság véleményét a bizottsági határozat-tervezetben megállapított intézkedésekről, de a bizottság nem nyilvánított véleményt.(13) Ezért a Bizottságnak az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javaslatot kell benyújtania a Tanácshoz, és erről tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet (a tájékoztatásra 2006. szeptember 19-én sor került),ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:1. cikkA 98/294/EK határozat alapján forgalomba hozható, a Bt cryIA(b) gént tartalmazó Zea Mays L. MON 810 vonalú, géntechnológiával módosított kukoricatermék használatát és értékesítését tiltó magyarországi intézkedések a 2001/18/EK irányelv értelmében nem indokoltak.2. cikkMagyarország legkésőbb az értesítést követő 20 napon belül köteles megtenni az e határozatnak való megfeleléshez szükséges lépéseket.3. cikkEnnek a határozatnak a Magyar Köztársaság a címzettje.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök [pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] HL L 106., 2001.4.17., 1. o.[2] HL L. 131., 1998.5.5., 32. o.[3] HL L 31., 2002.2.1., 1. o. A legutóbb az 575/2006/EK rendelettel (HL L 100., 2006.4.8., 3. o.) módosított rendelet.