               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.6.30.
            COM(2020) 271 final
            2020/0130(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban az összekapcsolási megállapodás I. és II. mellékletének módosításával, valamint a kapcsolástechnikai szabványok elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás I. és II. mellékletének módosításáról és a kapcsolástechnikai szabványok elfogadásáról szóló határozat tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodás

               Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) célja, hogy az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerét (a továbbiakban: EU ETS) összekapcsolja Svájc kibocsátáskereskedelmi rendszerével azáltal, hogy lehetővé teszi, hogy az egyik rendszerben kibocsátott kibocsátási egységekkel a másik rendszerben kereskedjenek, és ott a megfelelés teljesítésére használják fel azokat, kibővítve ezáltal az éghajlatváltozás mérséklését célzó lehetőségek körét. A megállapodás 2020. január 1-jén lépett hatályba.

               2.2.Vegyes bizottság

               A megállapodás 12. cikke által létrehozott vegyes bizottság hatáskörébe tartozik a megállapodás igazgatása és végrehajtásának biztosítása. A vegyes bizottság határozhat új mellékletek elfogadásáról vagy a megállapodás meglévő mellékleteinek módosításáról. A megállapodás cikkeinek módosításait is megvitathatja, megkönnyítheti a Felek jogszabályaival kapcsolatos véleménycserét, és felülvizsgálhatja a megállapodást.

               A vegyes bizottság a Felek (az EU és Svájc) képviselőiből álló kétoldalú testület. A vegyes bizottság által hozott határozatokat mindkét Félnek el kell fogadnia.

               A megállapodás 3. cikkének (7) bekezdése értelmében a svájci jegyzékkezelő és az uniós központi tisztviselő a megállapodás II. mellékletében foglalt elveken alapuló kapcsolástechnikai szabványokat (Linking Technical Standards – LTS) dolgoz ki. A kapcsolástechnikai szabványok tartalmazzák a svájci kiegészítő ügyleti jegyzőkönyv (SSTL) és az európai uniós ügyleti jegyzőkönyv (EUTL) közötti stabil és biztonságos kapcsolat létrehozásának részletes követelményeit. A kapcsolástechnikai szabványok a vegyes bizottság határozatával történő elfogadásukat követően lépnek hatályba.

               2.3.A vegyes bizottság tervezett jogi aktusa

               A vegyes bizottság 2020-ban tartandó harmadik ülésén határozatot tervez elfogadni a megállapodás 3. cikkének (7) bekezdése értelmében a kapcsolástechnikai szabványok elfogadásáról, és a megállapodás 13. cikkének (2) bekezdésével összhangban módosítja a megállapodás I. és II. mellékletét  (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja, hogy a megállapodás II. mellékletében foglalt elvekre támaszkodva leírja az SSTL és az EUTL közötti stabil és biztonságos kapcsolat létrehozásának részletes követelményeit. Ennek érdekében felvázolja a műszaki előírások kiindulási alapját az architektúra, a szolgáltatás és a biztonság tekintetében. A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékeket érintő csalás, visszaélés vagy bűnözői tevékenység kockázatának minimálisra csökkentése és a kapcsolat integritásának biztosítása érdekében a szükséges eljárások részleteit, valamint az azok alapjául szolgáló megfontolásokat és megállapodásokat bizalmasan kell kezelni. Ezért a tervezett jogi aktus meglehetősen magas szinten foglalkozik a szükséges elemekkel, a kapcsolat biztonságára és védelmére vonatkozó előírások felfedése nélkül. Ezeket a megállapodás 12. cikkének (5) bekezdése szerint létrehozott munkacsoport által kidolgozandó további technikai iránymutatásokban kell meghatározni. A munkacsoportban részt kell vennie legalább a svájci jegyzékkezelőnek és az uniós központi tisztviselőnek, és mindkettőjük feladata, hogy biztosítsák a kapcsolat folyamatos, hatékony és eredményes működését, valamint annak a műszaki fejlődéshez és a kapcsolat védelmére és biztonságára vonatkozó új követelményekhez való hozzáigazítását. Tekintettel az ilyen iránymutatások technikai és érzékeny jellegére, valamint arra, hogy szükség van azok kiigazítására a kapcsolat megfelelő szintű védelmének és biztonságának fenntartása érdekében, tájékoztatni kell az Uniót a vegyes bizottságban képviselő személyeket, és lehetővé kell tenni számukra, hogy a Tanács további határozata nélkül elfogadhassanak ilyen iránymutatásokat.

               Az I. melléklet módosítása lehetővé teszi a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti kapcsolat létrehozása terén elért eredmények figyelembevételét, amikor sor kerül a légijármű-üzembentartók számláinak az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékről a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékre történő, a megállapodás I. melléklete B. részének 17. pontja szerinti átvezetése során. Ily módon biztosítható az említett számlák zökkenőmentes átvezetése az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékről a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékre.

               A megállapodás II. mellékletének módosítására a közelmúlt fejleményeinek fényében is szükség van annak biztosítása érdekében, hogy a kapcsolat megfelelő időn belül működőképessé váljon. E célból a módosítás fokozott rugalmasságot ír elő, ami szélesebb körű, ugyanakkor egyenértékű, a II. mellékletben foglalt követelményekkel összeegyeztethető technológiai eszköztárat tesz elérhetővé.

               A tervezett jogi aktus kötelező lesz a felekre nézve a megállapodás 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően, amely úgy rendelkezik, hogy a kapcsolástechnikai szabványok, valamint az I. és a II. melléklet módosításai a vegyes bizottság határozatával történő elfogadásukat követően lépnek hatályba. A megállapodás 12. cikkének (3) bekezdése értelmében a vegyes bizottság által az e megállapodásban előírt esetekben hozott határozatok azok hatálybalépésétől kezdődően kötelezőek a Felekre nézve.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A Tanácsnak a Bizottság e javaslatán alapuló határozata meghatározza az Európai Unió által a vegyes bizottság határozata tekintetében az EU ETS és a svájci ETS közötti kapcsolat működőképességéhez szükséges kapcsolástechnikai szabványok (Linking Technical Standards – LTS) elfogadásával, valamint az I. és a II. melléklet módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontot.

               Az összekapcsolási megállapodás 3. cikkének (7) bekezdése előírja, hogy kapcsolástechnikai szabványokat kell kidolgozni, amelyek a vegyes bizottság általi elfogadásukat követően lépnek hatályba. A kapcsolástechnikai szabványok a megállapodás II. mellékletében foglalt elveken alapulnak, és ismertetik a svájci kiegészítő ügyleti jegyzőkönyv (SSTL) és az európai uniós ügyleti jegyzőkönyv (EUTL) közötti stabil és biztonságos kapcsolat létrehozásának részletes követelményeit, amelyeket mindkét oldalon be kell tartani az EU ETS és a svájci ETS közötti kapcsolat működőképessé tétele érdekében. Következésképpen szükség van rájuk ahhoz, hogy a kapcsolat működjön.

               A vegyes bizottság 2019. december 5-i 2/2019. számú határozata
                  1
                értelmében
                  2
                a kapcsolástechnikai szabványok az EU ETS és a svájci ETS közötti kapcsolatra irányuló átmeneti megoldásra vonatkoznak. Az átmeneti megoldásnak 2020 májusától vagy azt követően a lehető leghamarabb kell rendelkezésre állnia.

               A legutóbbi fejlemények fényében ahhoz, hogy 2020 májusától vagy azt követően a lehető leghamarabb rendelkezésre álljon az ideiglenes megoldás, fokozott rugalmasságra van szükség annak érdekében, hogy a kapcsolat létrehozása ne legyen egy bizonyos technológia megvalósításának a függvénye mindaddig, amíg vannak egyenértékű megvalósítható lehetőségek.

               A fentiek alapján, valamint bizonyos légijármű-üzembentartók lényegében folyamatos piacra jutásának biztosítása érdekében az ilyen légijármű-üzembentartók számláinak az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékről és a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékre történő átvezetését annak a teljes mértékű figyelembevételével kell végrehajtani, hogy mikor van lehetőség a kibocsátási egységek egyik rendszerről a másikra történő átvezetésére.

               A kibocsátáskereskedelmi rendszerek alulról felfelé építkező összekapcsolásán keresztül kialakított, jól működő nemzetközi szén-dioxid-piac az EU és a nemzetközi közösség hosszú távú szakpolitikai célja, nevezetesen a Párizsi Megállapodásban foglalt éghajlat-politikai célkitűzések elérésének eszközeként. E tekintetben az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének (EU ETS) létrehozásáról szóló irányelv 25. cikke lehetővé teszi az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolását más kibocsátáskereskedelmi rendszerekkel, feltéve, hogy azok – mint a svájci rendszer – kötelezőek, rendelkeznek abszolút felső kibocsátási határértékkel és összeegyeztethetőek vele. A megállapodás 2020. január 1-jei hatálybalépését követően a hatályba lépő kapcsolástechnikai szabványok fontos lépést jelentenek a megállapodás végrehajtása felé.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, amelyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  3
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A vegyes bizottság az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodás 12. cikke alapján létrehozott szerv.

               A vegyes bizottság által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a kibocsátáskereskedelmi rendszereik összekapcsolásáról szóló megállapodás 12. cikke (3) bekezdésének megfelelően a tervezett jogi aktus a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus elsődleges célkitűzése és tartalma a környezettel kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 192. cikkének (1) bekezdése, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével.

               2020/0130 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban az összekapcsolási megállapodás I. és II. mellékletének módosításával, valamint a kapcsolástechnikai szabványok elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodást
                  4
                (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió az (EU) 2018/219 tanácsi határozattal
                  5
                kötötte meg, és az 2020. január 1-jén lépett hatályba.

               (2)A megállapodás 3. cikkének (7) bekezdése értelmében a vegyes bizottság határozatot hozhat a svájci jegyzékkezelő és az uniós központi tisztviselő által kidolgozott és a megállapodás II. mellékletében foglalt elveken alapuló kapcsolástechnikai szabványokról (Linking Technical Standards – LTS), amelyek ismertetik a svájci kiegészítő ügyleti jegyzőkönyv (SSTL) és az európai uniós ügyleti jegyzőkönyv (EUTL) közötti stabil és biztonságos kapcsolat létrehozásának részletes követelményeit. A kapcsolástechnikai szabványok ezután a vegyes bizottság határozatával történő elfogadásukat követően lépnek hatályba.

               (3)A megállapodás I. mellékletét a megállapodás 13. cikkének (2) bekezdésének megfelelően módosítani kell, figyelembe véve a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek összekapcsolása terén elért eredményeket, annak érdekében, hogy a megállapodás I. melléklete B. részének 17. pontjával összhangban
                  6
                a megállapodás hatálybalépését követően első alkalommal Svájc feladatkörébe utalt légijármű-üzembentartókkal kapcsolatos igazgatási feladatok tekintetében zökkenőmentes legyen az átmenet.

               (4)A II. mellékletet módosítani kell annak érdekében, hogy a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti kapcsolat létrehozásához nagyobb, de egyenértékű technológiai eszköztár álljon rendelkezésre.

               (5)A vegyes bizottság 2020-ban tartandó harmadik ülésén a tervek szerint elfogadja a kidolgozott kapcsolástechnikai szabványokat.

               (6)Helyénvaló meghatározni az Unió által a vegyes bizottságban képviselendő álláspontot, mivel a kapcsolástechnikai szabványok kötelező érvényűek lesznek az Unióra nézve.

               (7)Az kapcsolástechnikai szabványok elfogadása a megállapodás végrehajtásához kapcsolódó fontos elem, amely lehetővé teszi a kapcsolat műszaki alapjainak megteremtését, valamint a műszaki előírások kiindulási alapjának felvázolását az architektúra, a szolgáltatás és a biztonság tekintetében.

               (8)A megállapodás 13. cikkének (1) bekezdése szerint a vegyes bizottság technikai iránymutatásokat fogadhat el a megállapodás megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében, ideértve az SSTL és az EUTL közötti stabil és biztonságos kapcsolat létrehozását. A technikai iránymutatást a megállapodás 12. cikkének (5) bekezdése szerint felállított munkacsoportnak kell kidolgoznia. A munkacsoportban részt kell vennie legalább a svájci jegyzékkezelőnek és az uniós központi tisztviselőnek, emellett pedig a munkacsoportnak segítenie kell a vegyes bizottságot a megállapodás 13. cikke szerinti feladatai elvégzése során.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottság harmadik ülésén a kapcsolástechnikai szabványok elfogadásával és a megállapodás I. és II. mellékletének módosításával kapcsolatban képviselendő álláspont a vegyes bizottság jogi aktusának az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               A határozattervezet kisebb módosításairól a vegyes bizottságban részt vevő uniós képviselők újabb tanácsi határozat nélkül is megállapodhatnak.

               2. cikk

               A vegyes bizottságban részt vevő uniós képviselők technikai iránymutatásokat fogadhatnak el a megállapodás megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében, ideértve az SSTL és az EUTL közötti stabil és biztonságos kapcsolat létrehozását. Ebből a célból a megállapodás 12. cikkének (5) bekezdése alapján munkacsoportot kell létrehozni, amely segíti a vegyes bizottságot a megállapodás 13. cikkében, különösen pedig a 13. cikk (1) bekezdésében foglalt feladatai elvégzése során.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Az EU nevében képviselendő álláspont az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban a megállapodás I. és II. mellékletének módosítása tekintetében az Unió nevében képviselendő álláspontról szóló 2019. november 21-i (EU) 2019/2106 tanácsi határozatban (HL L 318., 2019.12.10., 96. o.) került megállapításra.

                     (2)

                        Elérhető az alábbi linken:
                  https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/ets/markets/docs/decision_201902_swiss_ets_linking.pdf

                     (3)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (4)

                        HL L 322., 2017.12.7., 3. o.

                     (5)

                        A Tanács (EU) 2018/219 határozata (2018. január 23.) az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodás megkötéséről (HL L 43., 2018.2.16., 1. o.).

                     (6)

                        Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottság 2/2019 sz. határozata (2019. december 5.) az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodás I. és II. mellékletének módosításáról, amely elérhető a következő linken:
                  https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/ets/markets/docs/decision_201902_swiss_ets_linking.pdf

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.6.30.
            COM(2020) 271 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Javaslat – A Tanács határozata
            az Európai Unió által az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodással létrehozott vegyes bizottságban az összekapcsolási megállapodás I. és II. mellékletének módosításával, valamint a kapcsolástechnikai szabványok elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG KÖZÖTTI, AZ UNIÓS ÉS A SVÁJCI KIBOCSÁTÁSKERESKEDELMI RENDSZER ÖSSZEKAPCSOLÁSÁRÓL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG 2/2020. SZÁMÚ HATÁROZATA
                  [...]
                  a megállapodás I. és II. melléklete, valamint a kapcsolástechnikai szabványok (Linking Technical Standards – LTS) módosításáról

               A VEGYES BIZOTTSÁG

               tekintettel az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodásra
                  1
                (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 3. cikkének (7) bekezdésére és 13. cikkének (2) bekezdésére,

               mivel:

               (1)A vegyes bizottság 2019. december 5-i 2/2019. számú határozata
                  2
                módosította a megállapodás I. és II. mellékletét, teljesítve ezáltal a megállapodásban az összekapcsolásra vonatkozóan meghatározott feltételeket.

               (2)A vegyes bizottság 2/2019. számú határozatának elfogadását követően, a megállapodás 21. cikkének (3) bekezdése alapján a Felek kicserélték a megerősítő okirataikat, mivel a megállapodásban meghatározott összekapcsolás valamennyi feltételét teljesítettnek tekintik.

               (3)A megállapodás 21. cikkének (4) bekezdése értelmében a megállapodás 2020. január 1-jén hatályba lépett.

               (4)A megállapodás I. mellékletét a megállapodás 13. cikke (2) bekezdésének megfelelően módosítani kell, figyelembe véve a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek összekapcsolása terén elért eredményeket, annak érdekében, hogy az első alkalommal Svájchoz besorolt légijármű-üzembentartókkal kapcsolatos igazgatási feladatok tekintetében zökkenőmentes legyen az átmenet.

               (5)A közelmúlt fejleményeihez való igazodás, valamint a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek összekapcsolása tekintetében a megállapodás által megkövetelt rugalmasság növelése érdekében módosítani kell a megállapodás II. mellékletét a megállapodás 13. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti kapcsolat létrehozásához szükséges nagyobb, de egyenértékű technológiai eszköztár elérhetővé tétele érdekében.

               (6)A megállapodás 3. cikkének (7) bekezdése értelmében a svájci jegyzékkezelőnek és az uniós központi tisztviselőnek ki kell dolgoznia a kapcsolástechnikai szabványokat (Linking Technical Standards – LTS), amelyek a II. mellékletben foglalt elveken alapulnak. Az LTS-eknek ismertetniük kell a svájci kiegészítő ügyleti jegyzőkönyv (SSTL) és az európai uniós ügyleti jegyzőkönyv (EUTL) közötti stabil és biztonságos kapcsolat létrehozásának részletes követelményeit. Az LTS-ek a vegyes bizottság határozatával történő elfogadásukat követően lépnek hatályba.

               (7)A megállapodás 13. cikkének (1) bekezdése szerint a vegyes bizottság technikai iránymutatásokat fogad el a megállapodás megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében, ideértve az SSTL és az EUTL közötti stabil és biztonságos kapcsolat létrehozását. A megállapodás 12. cikkének (5) bekezdése szerint felállított munkacsoport dolgozhat ki technikai iránymutatásokat. A munkacsoportban részt kell vennie legalább a svájci jegyzékkezelőnek és az uniós központi tisztviselőnek, és a munkacsoportnak segítenie kell a vegyes bizottságot a megállapodás 13. cikke szerinti feladatai elvégzése során.

               (8)Tekintettel az iránymutatások műszaki jellegére, valamint arra, hogy azokat hozzá kell igazítani a műszaki fejlődéshez, a svájci jegyzékkezelő és az uniós központi tisztviselő által kidolgozott technikai iránymutatásokat tájékoztatás céljából, illetve – adott esetben – jóváhagyás céljából be kell nyújtani a vegyes bizottságnak,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               A megállapodás I. melléklete B. részének 17. pontjában a második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

               „E megállapodás hatálybalépését követően első alkalommal Svájchoz besorolt légijármű-üzembentartókkal kapcsolatos igazgatási feladatokat Svájc a besorolás évében április 30-a után és a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti ideiglenes kapcsolat működőképessé válását követően látja el.”

               2. cikk

               A megállapodás II. mellékletének negyedik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

               „Az LTS-ek előírják, hogy az SSTL és az EUTL közötti kommunikáció a webszolgáltatási üzeneteknek a következő technológiákon
                  3
               , illetve ezekkel egyenértékű technológiákon alapuló biztonságos cseréjéből áll:

               ·egyszerű objektumelérési protokollt (SOAP) használó webszolgáltatások

               ·hardveralapú virtuális magánhálózat (VPN)

               ·XML (bővíthető jelölőnyelv)

               ·digitális aláírás, valamint

               ·hálózati idő protokollok (Network Time Protocol).”

               3. cikk

               Az e határozat mellékletét képező kapcsolástechnikai szabványok (LTS-ek) elfogadásra kerülnek.

               4. cikk

               A megállapodás 12. cikkének (5) bekezdése alapján egy munkacsoport jön létre. A munkacsoport segíti a vegyes bizottságot a megállapodás megfelelő végrehajtásának biztosításában, így többek között az LTS-ek végrehajtására irányuló technikai iránymutatások kidolgozásában.

               A munkacsoportban részt vesz legalább a svájci jegyzékkezelő és az uniós központi tisztviselő.

               5. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, angol nyelven, 2020. XX-án/-én.

               a vegyes bizottság részéről

                        titkár az Európai Unió részéről

                        az elnök

                        titkár Svájc részéről

               MELLÉKLET

               KAPCSOLÁSTECHNIKAI SZABVÁNYOK (LTS-EK)

               az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodás 3. cikkének (7) bekezdése alapján

               Ideiglenes megoldásra vonatkozó előírás

               1.Glosszárium

               1-1. táblázat: Üzleti rövidítések és fogalommeghatározások

                        Rövidítés / Kifejezés

                        Fogalommeghatározás

                        Kibocsátási egység

                        Egy meghatározott időszakban egy szén-dioxid tonna-egyenérték kibocsátására való jogosultság, amely csak az EU ETS vagy a svájci ETS szerinti követelmények teljesítésére érvényes.

                        CH

                        Svájci Államszövetség

                        CHU

                        Svájci átalános célú kibocsátási egységek (a „CHU2” kifejezés használatos a 2. kötelezettségvállalási időszakra kiadott kibocsátási egységekre)

                        CHUA

                        Svájci légi közlekedési kibocsátási egység

                        COP

                        Közös üzemeltetési eljárások (Common Operational Procedures), melyeket a megállapodást aláíró Felek közösen dolgoztak ki az EU ETS és a svájci ETS összekapcsolásának működőképessé tétele érdekében.

                        ETR

                        Kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék

                        ETS

                        Kibocsátáskereskedelmi rendszer

                        EU

                        Európai Unió

                        EUA

                        EU általános célú kibocsátási egység

                        EUAA

                        EU légi közlekedési kibocsátási egység

                        EUCR

                        Európai uniós konszolidált kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék

                        EUTL

                        Európai uniós ügyleti jegyzőkönyv

                        Kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék

                        Az ETS keretében kiadott kibocsátási egységek elszámolására szolgáló rendszer, amely nyomon követi az elektronikus számlákon tartott kibocsátási egységek tulajdonosait.

                        SSTL

                        Svájci kiegészítő ügyleti jegyzőkönyv

                        Ügylet

                        Olyan folyamat a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben, amelynek keretében kibocsátási egységet vezetnek át egy számláról egy másikra.

                        Ügyleti jegyzőkönyv rendszer

                        Az ügyleti jegyzőkönyv feljegyzést tartalmaz az egyik kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékből a másikba küldött minden egyes javasolt ügyletről.

               1-2. táblázat: Műszaki rövidítések és fogalommeghatározások

                        Rövidítés

                        Fogalommeghatározás

                        Nyilvános kulcsú kriptográfia

                        Nyilvános és magánkulcsokat használ adatok titkosításához és visszafejtéséhez.

                        Tanúsító hatóság

                        Elektronikus tanúsítványokat kiállító szervezet.

                        Rejtjelezési kulcs

                        A rejtjelezési algoritmus funkcionális kimenetét meghatározó információ.

                        Visszafejtés

                        A titkosítással ellentétes folyamat.

                        Digitális aláírás

                        Üzenet, szoftver vagy elektronikus dokumentum eredetiségének és sértetlenségének a hitelesítésére alkalmazott matematikai módszer.

                        Titkosítás

                        Információk vagy adatok kóddá történő átalakítása, különösen jogosulatlan hozzáférés megakadályozása érdekében.

                        Fájl beolvasása

                        A fájl olvasásának folyamata.

                        Tűzfal

                        Hálózatbiztonsági készülék vagy szoftver, amely felügyeli és szabályozza a bejövő és kimenő hálózati forgalmat előre meghatározott szabályok alapján.

                        Szívdobbanás felügyelet

                        Hardware vagy szoftver által létrehozott vagy felügyelt időszakos jel az üzemszerű működés jelzése vagy a számítógépes rendszer egyéb részeinek szinkronizálása érdekében.

                        IPSec

                        IP biztonság. Hálózati protokollkészlet, amely hitelesíti és titkosítja az adatcsomagokat két számítógép között IP-hálózaton keresztül történő biztonságos, titkosított kommunikáció biztosítása érdekében.

                        Behatolási tesztelés

                        Számítógépes rendszer, hálózat vagy webes alkalmazás támadók által kihasználható biztonsági sebezhetőségei vizsgálatára irányuló gyakorlat.

                        Egyeztetési folyamat

                        Folyamat, amely biztosítja az egyezést két külön nyilvántartás között.

                        VPN

                        Virtuális magánhálózat.

                        XML

                        Bővíthető jelölőnyelv. Lehetővé teszi a tervezők számára saját, személyre szabott címkék létrehozását, lehetővé téve adatok meghatározását, továbbítását, hitelesítését és értelmezését alkalmazások között, valamint szervezetek között.

               2.Bevezetés

               Az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti 2017. november 23-i, az uniós és a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszer összekapcsolásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) rendelkezik az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerben (a továbbiakban: EU ETS) vagy a svájci kibocsátáskereskedelmi rendszerben (a továbbiakban: svájci ETS) felhasználható kibocsátási egységek kölcsönös elismeréséről. Az EU ETS és a svájci ETS összekapcsolásának működőképessé tétele érdekében létre kell hozni az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék európai uniós ügyleti jegyzőkönyve (EUTL) és a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék svájci kiegészítő ügyleti jegyzőkönyve (SSTL) közötti közvetlen kapcsolatot, amely lehetővé teszi a két ETS bármelyikében kiadott kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek egymás közötti átruházását (a megállapodás 3. cikkének (2) bekezdése). Az EU ETS és a svájci ETS összekapcsolásának működőképessé tétele érdekében átmeneti megoldást kell bevezetni 2020 májusáig vagy azt követően a lehető leghamarabb. A Felek együttműködnek annak érdekében, hogy az ideiglenes megoldást a lehető leghamarabb kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti állandó kapcsolatra cseréljék (a megállapodás II. melléklete).

               A megállapodás 3. cikkének (7) bekezdése értelmében a svájci jegyzékkezelő és az uniós központi tisztviselő a megállapodás II. mellékletben foglalt elveken alapuló kapcsolástechnikai szabványokat (LTS-ek) dolgoz ki, amelyek tartalmazzák az SSTL és az EUTL közötti stabil és biztonságos kapcsolat létrehozásának részletes követelményeit. A jegyzékkezelő és a központi tisztviselő által kidolgozott LTS-ek azt követően lépnek hatályba, amikor a vegyes bizottság a határozatával elfogadja azokat.

               Az ebben a dokumentumban rögzítettek szerint az LTS-eket a vegyes bizottság a 2/2020. számú határozatával fogadja el. E határozat értelmében a vegyes bizottság felkéri a svájci jegyzékkezelőt és az uniós központi tisztviselőt arra, hogy dolgozzanak ki további technikai iránymutatásokat az összekapcsolás működőképessé tétele érdekében, valamint azért, hogy biztosítsák azoknak a műszaki fejlődéshez, valamint a kapcsolat védelmére és biztonságára, illetve hatékony és eredményes működésére vonatkozó új követelményekhez való folyamatos hozzáigazítását.

               2.1.Alkalmazási kör

               Ez a dokumentum a megállapodás feleinek közös álláspontját képviseli az EU ETS és a svájci ETS kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékei összekapcsolása műszaki alapjainak megteremtése tekintetében. Miközben felvázolja a műszaki előírások kiindulási alapját az architektúrára, a szolgáltatásra és a biztonságra vonatkozó követelményekkel összefüggésben, szükség lesz további részletes iránymutatásokra is a kapcsolat működőképessé tétele érdekében.

               A megfelelő működéshez a kapcsolat folyamatokat és eljárásokat igényel az összekapcsolás további működőképessége érdekében. A megállapodás 3. cikkének (6) bekezdése szerint ezeket a kérdéseket a közös üzemeltetési eljárásokat tartalmazó külön dokumentum részletezi, amelyet külön kell elfogadni a vegyes bizottság határozatával.

               2.2.Címzettek

               E dokumentum címzettje a svájci jegyzékkezelő és az uniós központi tisztviselő.

               3.Általános rendelkezések

               3.1.A kommunikációs kapcsolat architektúrája

               E szakasz célja, hogy ismertesse az EU ETS és a svájci ETS közötti kapcsolat és annak különböző alkotóelemei működőképessé tételének általános architektúráját.

               Mivel a biztonság az architektúra meghatározásának kulcsfontosságú eleme, minden intézkedés megtételére sor került a stabil architektúra biztosítása érdekében. Bár a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek között tervezett állandó kapcsolat webszolgáltatásokon fog alapulni, az ideiglenes kapcsolat fájlcserélő mechanizmust alkalmaz.

               A műszaki megoldás az alábbiakat alkalmazza:

               ·Biztonságos üzenettovábbítási protokoll.

               ·XML üzenetek.

               ·XML alapú digitális aláírás és titkosítás.

               ·VPN készülék vagy azzal egyenértékű biztonságos adatátviteli hálózat.

               3.1.1.Üzenetváltás

               Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék közötti kommunikáció üzenetváltási mechanizmuson fog alapulni, biztonságos csatornákon keresztül. Mindkét oldal saját adattárral rendelkezik a beérkező üzenetek számára.

               Mindkét Fél nyilvántartást vezet a beérkező üzenetekről és a feldolgozási adatokról.

               A hibákat és a váratlan állapotokat figyelmeztetés formájában jelenteni kell, és szükség van a támogató csoportok közötti emberi kapcsolatra.

                  A hibák és a váratlan események kezelése során be kell tartani a közös üzemeltetési eljárásokban foglalt eseménykezelési folyamatban meghatározott üzemeltetési eljárásokat.

               3.1.2.XML üzenet – Magas szintű leírás

               Az XML üzenet az alábbiak egyikét tartalmazza:

               ·Egy vagy több ügyleti kérelem és/vagy egy vagy több ügyleti válaszadás;

               ·Egy művelet/válasz az egyeztetéshez kapcsolódóan;

               ·Egy próbaüzenet.

               Minden üzenet a következőket tartalmazó fejléccel rendelkezik:

               ·Származási ETS rendszer;

               ·Sorszám.

               3.1.3.Befogadási ablakok

               Az ideiglenes megoldás előre meghatározott befogadási ablakokon alapul, amelyeket megnevezett események csoportja követ. A kapcsolaton keresztül beérkező ügyleti kérelmek csak előre meghatározott időközönként kerülnek befogadásra, ami magában foglalja a kimenő és a bejövő ügyletek műszaki érvényesítését. Ezenfelül napi szintű egyeztetésekre kerülhet sor, amelyek manuálisan kezdeményezhetők.

                  Az ezen események bármelyikének a gyakoriságában és/vagy időzítésében bekövetkező változások kezelése során be kell tartani a közös üzemeltetési eljárásokban foglalt kérésteljesítési folyamatban meghatározott üzemeltetési eljárásokat.

               3.1.4.Ügyleti üzenetek folyamata

               Kimenő ügyletek

               Ez az átvezetést indító ETS nézőpontját tükrözi. A fenti folyamatábra mutatja az összes konkrét folyamatot a kimenő ügyletek vonatkozásában.

               Fő folyamat: „Szokásos ügylet” (a folyamat lépéseit a fenti rajz ábrázolja):

               a)Az átvezetést indító ETS-ben az ügyleti kérelmet elküldik a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékből az ügyleti jegyzőkönyvbe, amint valamennyi üzleti késedelem megszűnik (adott esetben 24 órás késedelem).

               b)Az ügyleti jegyzőkönyv érvényesíti az ügyleti kérelmet.

               c)Az ügyleti kérelmet elküldik a rendeltetési ETS-nek.

               d)Az elfogadó választ elküldik a származási ETS kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékének.

               e)A rendeltetési ETS érvényesíti az ügyleti kérelmet.

               f)A rendeltetési ETS visszaküldi az elfogadó választ a származási ETS ügyleti jegyzőkönyvéhez.

               g)Az ügyleti jegyzőkönyv elküldi az elfogadó választ a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéknek.

               Alternatív folyamat: „Ügyleti jegyzőkönyv általi elutasítás” (a folyamat lépéseit a fenti rajz ábrázolja, ebben az esetben is az a) ponttól kiindulva):

               a)A származási rendszerben az ügyleti kérelmet elküldik a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékből az ügyleti jegyzőkönyvbe, amint valamennyi üzleti késedelem megszűnik (adott esetben 24 órás késedelem).

               Ezt követően:

               a)Az ügyleti jegyzőkönyv nem érvényesíti a kérelmet.

               b)Elutasító üzenetet küldenek a származási kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékhez.

               Alternatív folyamat: „ETS általi elutasítás” (a folyamat lépéseit a fenti rajz ábrázolja, az a) ponttól kiindulva):

               a)A származási ETS-ben az ügyleti kérelmet elküldik a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékből az ügyleti jegyzőkönyvbe, amint valamennyi üzleti késedelem megszűnik (adott esetben 24 órás késedelem).

               b)Az ügyleti jegyzőkönyv érvényesíti az ügyletet.

               c)Az ügyleti kérelmet elküldik a rendeltetési ETS-nek.

               d)Az elfogadó üzenetet elküldik a származási ETS kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékének.

               Ezt követően:

               e)Az átvezetést fogadó ETS ügyleti jegyzőkönyve nem érvényesíti az ügyletet.

               f)Az átvezetést fogadó ETS elküldi az elutasító választ az átvezetést indító ETS ügyleti jegyzőkönyvéhez.

               g)Az ügyleti jegyzőkönyv elküldi az elutasítást a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéknek.

               Bejövő ügyletek

                  Ez az átvezetést fogadó ETS nézőpontját tükrözi. A konkrét folyamatot az alábbi folyamatábra jeleníti meg:

               Az ábra a következőket mutatja:

               1.Amikor az átvezetést fogadó ETS ügyleti jegyzőkönyve érvényesíti a kérelmet, elküldi az elfogadó üzenetet az átvezetést indító ETS-nek, valamint „ügylet lezárva” üzenetet küld az átvezetést fogadó ETS kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékének.

               2.Amikor egy bejövő kérelem elutasításra kerül az átvezetést fogadó ügyleti jegyzőkönyvben, az ügyleti kérelmet nem küldik el az átvezetést fogadó ETS kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékének.

               Protokoll

               Az ügyleti üzenet ciklus csak két üzenetet foglal magában:

               ·Átvezetést indító ETS → Átvezetést fogadó ETS ügyleti javaslat.

               ·Átvezetést fogadó ETS → Átvezetést indító ETS ügyleti válasz: Vagy Elfogadva vagy Elutasítva (az elutasítás indokával együtt).

               –Elfogadva: Az ügyletet teljesítik.

               –Elutasítva: Az ügyletet leállítják.

               Az ügylet státusza

               ·Az átvezetést indító ETS ügyleti státusza „javasolt” lesz a kérelem elküldésekor.

               ·Az átvezetést fogadó ETS ügyleti státusza „javasolt” lesz a kérelem beérkezésekor és annak kezelése során.

               ·Az átvezetést fogadó ETS ügyleti státusza „teljesített” / „leállított” lesz, amikor a javaslat feldolgozásra kerül.  Ezt követően az átvezetést fogadó ETS elküldi a megfelelő elfogadó / elutasító üzenetet.

               ·Az átvezetést indító ETS ügyleti státusza teljesített / leállított lesz, amikor az elfogadás / elutasítás beérkezik és feldolgozásra kerül.

               ·Az átvezetést indító ETS-ben az ügyleti státusz javasolt marad, amennyiben nem érkezik válasz.

               ·Az átvezetést fogadó ETS „leállított” státuszba helyez minden olyan ügyletet, amely több, mint 30 percen át javasolt marad.

                        Az ügyletekkel kapcsolatos események kezelése során be kell tartani a közös üzemeltetési eljárásokban foglalt eseménykezelési folyamatban meghatározott üzemeltetési eljárásokat.

               3.2.Adatátvitel biztonsága

               Az adatok továbbításuk során négy biztonsági szinten mennek át:

               (1)Hálózati hozzáférés-vezérlés: Tűzfal és hálózati összekapcsolási réteg.

               (2)Titkosítás az átvitel szintjén: VPN vagy azzal egyenértékű biztonságos adatátviteli hálózat.

               (3)Titkosítás a munkamenet szintjén: Biztonságos üzenettovábbítási protokoll.

               (4)Titkosítás az alkalmazás szintjén: XML tartalom titkosítás és aláírás.

               3.2.1.Tűzfal és hálózati összekapcsolás

               A kapcsolat hardver alapú tűzfallal védett hálózaton keresztül jön létre. A tűzfal konfigurálása olyan szabályok alapján történik, hogy csak „regisztrált” kliensek kapcsolódhatnak a VPN szerverhez.

               3.2.2.Virtuális magánhálózat (VPN)

               A Felek közötti kommunikáció minden esetben biztonságos adatátviteli technológiával védett. Virtuális magánhálózat (VPN) esetén az infrastruktúrának hardveren vagy virtuális készülékeken kell alapulnia. A VPN technológiák lehetőséget nyújtanak a hálózaton – pl. az interneten – történő áthaladásra „alagúton” keresztül egyik ponttól a másikig, a kommunikációk mindenkori védelme mellett. A VPN alagút létrehozását megelőzően elektronikus tanúsítvány kiállítására kerül sor egy leendő kliens végpont részére, amely lehetővé teszi a kliens számára, hogy igazolja a személyazonosságát az összekapcsolás igénylése során. Mindegyik Fél felel azért, hogy saját VPN végpontján telepítse a tanúsítványt. Az elektronikus tanúsítványok használatával mindkét oldal VPN szervere hozzáférést kap egy központi hatósághoz a hitelesítő adatok egyeztetése érdekében. Az alagút-létrehozási folyamat során titkosítás kerül meghatározásra, biztosítva az alagúton keresztül zajló kommunikációk védelmét.

               A kliens VPN végpontokat úgy kell konfigurálni, hogy biztosítva legyen a VPN alagút folyamatos fenntartása a Felek közötti megbízható, kétirányú, valós idejű kommunikáció mindenkori lehetővé tétele érdekében.

               Bármely más, egyenértékű megoldásnak összehangban kell állnia a fent leírt elvekkel.

               3.2.3.IPSec megvalósítása

               VPN megoldás alkalmazása esetén a site-to-site VPN infrastruktúra létrehozására irányuló IPSec protokoll biztosítja a site-to-site hitelesítést, az adatok sértetlenségét, valamint az adatok titkosítását. Az IPSec VPN konfigurációk biztosítják a VPN kapcsolat két végpontja közötti megfelelő hitelesítést. A Felek azonosítják és hitelesítik a távoli klienst az IPSec kapcsolaton keresztül, a másik oldal által elismert tanúsító hatóság által kiadott elektronikus tanúsítványok használatával.

               Az IPSec továbbá biztosítja az adatok sértetlenségét a VPN alagúton keresztül zajló kommunikációk során. Az adatcsomagokat a VPN által létrehozott hitelesítési információk felhasználásával kivonatolják (hashed) és aláírják. Az adatok bizalmas jellegét hasonlóképpen, IPSec titkosítás lehetővé tételével biztosítják.

               3.2.4.Biztonságos üzenettovábbítási protokoll

               Az ideiglenes megoldás több titkosítási rétegre támaszkodik a Felek közötti biztonságos adatcsere érdekében. Mindkét rendszer és azok különböző környezetei a hálózat szintjén vannak összekapcsolva VPN alagutakon vagy azokkal egyenértékű biztonságos adatátviteli hálózatokon keresztül. Az alkalmazás szintjén a fájlok átvitelére biztonságos üzenettovábbítási protokoll alkalmazásával kerül sor munkamenet szinten.

               3.2.5.XML titkosítás és aláírás

               Az XML fájlokon belül az aláírás és a titkosítás két szinten történik. Minden ügyleti kérelem, ügyleti válasz és egyeztető üzenet egyenként kerül aláírásra, elektronikus úton.

               A második lépésben az „üzenet” elem minden aleleme egyenként titkosításra kerül.

               Ezen túlmenően, a harmadik lépésben sor kerül a gyökérelem elektronikus úton történő aláírására, a teljes üzenet sértetlenségének és letagadhatatlanságának biztosítása érdekében. Ez az XML-be beágyazott adatok magas szintű védelmét eredményezi. A műszaki végrehajtásra a World Wide Web Konzorcium előírásaival összhangban kerül sor.

               Az üzenet visszafejtéséhez ezt a folyamatot kell követni, fordított sorrendben.

               3.2.6.Rejtjelezési kulcsok

               A titkosítás és az aláírás nyilvános kulcsú kriptográfia alkalmazásával történik.

               Az IPSec konkrét esetében mindkét Fél által megbízhatónak tartott tanúsító hatóság által kiállított elektronikus tanúsítványokat kell használni. Ez a tanúsító hatóság ellenőrzi a személyazonosságot és olyan tanúsítványokat ad ki, amelyekkel a szervezetek egyértelműen azonosíthatók, és amelyek felhasználhatók a Felek közötti biztonságos adatkommunikációs csatornák létrehozásához.

                        A kommunikációs csatornák és az adatfájlok aláírására és rejtjelezésére rejtjelezési kulcsok alkalmazásával kerül sor. A nyilvános tanúsítványokat a Felek elektronikus úton cserélik ki egymással, biztonságos csatornákat használva, és azokat független csatornákon keresztül hitelesítik. Ez az eljárás a közös üzemeltetési eljárásokban foglalt információbiztonsági irányítási folyamat szerves részét képezi.

               3.3.A kapcsolat keretében végzett funkciók listája

               A kapcsolat meghatározza az átviteli rendszert a megállapodásból eredő üzleti folyamatokat végrehajtó funkciók vonatkozásában. A kapcsolat magában foglalja továbbá az egyeztetési folyamat és a próbaüzenetek vonatkozásában történő meghatározást, ami lehetővé teszi a szívdobbanás felügyelet megvalósítását.

               3.3.1.Üzleti ügyletek

               Üzleti szempontból a kapcsolat négy (4) típusú ügyleti kérelmet vesz figyelembe:

               ·Külső átvezetés:

               ·Az ETS-ek összekapcsolásának hatálybalépését követően az uniós és a svájci kibocsátási egységek helyettesíthetők, ezáltal pedig teljes mértékben átruházhatók a Felek között.

               ·A kapcsolaton keresztül végzett átvezetés egy átvezetést indító számlát érint az egyik ETS-ben és egy átvezetést fogadó számlát a másik ETS-ben.

               ·Az átvezetés a négy (4) típusú kibocsátási egység bármekkora mennyiségét magában foglalhatja:

               ·Svájci általános célú kibocsátási egységek (CHU)

               ·Svájci légi közlekedési kibocsátási egységek (CHUA)

               ·EU általános célú kibocsátási egységek (EUA)

               ·EU légi közlekedési kibocsátási egységek (EUAA)

               ·Nemzetközi kiosztás:

               Azok a légijármű-üzembentartók, amelyek az egyik ETS igazgatása alá tartoznak, amely kötelezettségekkel bír a másik ETS felé, és amelyek jogosultak arra, hogy ettől a második ETS-től kibocsátási egységeket vegyenek át térítésmentesen, ingyenes légi közlekedési kibocsátási egységeket kapnak a második ETS-től a nemzetközi kiosztási ügylet útján.

               ·A nemzetközi kiosztás visszavonása:

               Erre az ügyletre akkor kerül sor, ha a légijármű-üzembentartó számlájára a másik ETS által kiosztott ingyenes kibocsátási egységeket teljes mértékben vissza kell vonni.

               ·Indokolatlanul kiosztott kibocsátásiegység-mennyiség visszaadása:

               Hasonló a visszavonáshoz, de ebben az esetben a kiosztást nem kell teljes mértékben visszavonni, csak a túlzott mennyiségben kiosztott kibocsátási egységeket kell visszaadni a kiosztó ETS-nek.

               3.3.2.Egyeztetési protokoll

               Az egyeztetésekre csak az üzenetek befogadására, hitelesítésére és feldolgozására rendelkezésére álló időkereten belül kerülhet sor.

               Az egyeztetések az összekapcsolás biztonságára és a következetességére irányuló intézkedések szerves részét képezik. Bármely ütemterv elkészítése előtt a Felek megállapodnak az egyeztetés pontos időzítése tekintetében. Napi szinten ütemezett egyeztetésre is sor kerülhet, amennyiben ezt mindkét Fél elfogadja. Legalább egy ütemezett egyeztetést kell végrehajtani azonban a befogadást követően.

               Ugyanakkor bármelyik Fél bármikor kezdeményezhet manuális egyeztetéseket.

                        Az ütemezett egyeztetés időzítésében és gyakoriságában bekövetkező változások kezelése során be kell tartani a közös üzemeltetési eljárásokban foglalt kérésteljesítési folyamatban meghatározott üzemeltetési eljárásokat.

               3.3.3.Próbaüzenet

               A próbaüzenet a végpontok közötti kommunikáció tesztelésére szolgál. Az üzenet olyan adatokat tartalmaz, amelyek azt próbaüzenetként azonosítják, és az üzenet átvételét követően a másik végpont választ küld.

               3.4.Webszolgáltatásokra vonatkozó előírások

               Az ideiglenes megoldás során nem kerül sor webszolgáltatások igénybevételére. Meg kell azonban jegyezni, hogy az XML üzenetek alakja és formátuma nagyrészt változatlan marad. A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti állandó kapcsolat jövőbeni bevezetésével azonban a webszolgáltatásoknak lehetővé kell tenniük XML üzenetek valós idejű kicserélését.

               3.5.Webszolgáltatások specifikus meghatározása

               Ez a szakasz nem alkalmazandó az ideiglenes megoldás tekintetében. A fenti szakaszban foglaltak szerint a webszolgáltatások alkalmazására csak a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti állandó jövőbeni kapcsolat vonatkozásában kerül majd sor.

               3.6.Adatnaplózási követelmények

               Tekintettel arra, hogy mindkét Félnek szüksége van arra, hogy folyamatosan pontos és következetes információk álljanak rendelkezésükre, valamint az egyeztetési folyamat során a következetlenségek kiküszöböléséhez használható eszköz biztosítása érdekében a Feleknek négy (4) típusú adatrögzítést kell fenntartaniuk:

               ·Ügyleti jegyzőkönyvek;

               ·Egyeztetési jegyzőkönyvek;

               ·Üzenet archívum;

               ·Belső ellenőrzési jegyzőkönyvek.

               Az ezekben a jegyzőkönyvekben rögzített adatokat legalább három (3) hónapig meg kell őrizni hibaelhárítási célokból, az adatok további megőrzése pedig az alkalmazandó jogtól függ mindkét végponton, ellenőrzés céljából.  A három (3) hónapnál régebbi jegyzőkönyv fájlok egy független információtechnológiai rendszerben, biztonságos helyen archiválhatók úgy, hogy azok észszerű időn belül visszakereshetők és hozzáférhetők legyenek.

               Ügyleti jegyzőkönyvek

               Az EUTL és az SSTL alrendszer is tartalmaz ügyleti jegyzőkönyv megvalósításokat.

               Ezen belül a az ügyleti jegyzőkönyvek nyilvántartást vezetnek a másik ETS-nek küldött minden egyes javasolt ügyletről.  Minden bejegyzés tartalmazza az ügyleti tartalom összes területét, valamint az ügylet későbbi kimenetelét (a fogadó ETS válasza). Az ügyleti jegyzőkönyvek nyilvántartást vezetnek továbbá a bejövő ügyletekről, valamint a származási ETS-nek küldött válaszról.

               Egyeztetési jegyzőkönyvek

               Az egyeztetési jegyzőkönyvben rögzítésre kerülnek a Felek egyeztetéssel kapcsolatos üzenetváltásai, beleértve az egyeztetési azonosítót, az időbélyegzőt és az egyeztetés eredményét is: Egyeztetési státusz: „Megfelel” vagy „Eltérések”. Az ideiglenes megoldásban az egyeztetési üzenetek az üzenetváltások szerves részét képezik.

               Mindkét Fél köteles az egyeztetési jegyzőkönyvben rögzíteni minden kérelmet és az arra adott választ. Habár nem kerül sor az egyeztetési jegyzőkönyvben szereplő adatok közvetlen megosztására magának az egyeztetésnek a részeként, a következetlenségek kiküszöbölése érdekében szükség lehet az ilyen adatokhoz való hozzáférésre.

               Üzenet archiválása

               Mindkét Fél köteles archiválni a kicserélt – elküldött és beérkezett – adatok (az XML fájlok) egy példányát, valamint rögzíteni azt, hogy azok vagy az XML üzenetek megfelelő formátumúak voltak-e vagy sem.

               Az archiválás elsősorban ellenőrzés céljából történik, hogy bizonyítékok álljanak rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy mit küldtek el a másik Félnek, illetve mi érkezett a másik Féltől. Ebben az értelemben a fájlokkal együtt a kapcsolódó tanúsítványokat is archiválni kell.

               Ezek a fájlok is további információkkal szolgálhatnak a hibaelhárításhoz.

               Belső ellenőrzési jegyzőkönyv

               Ezek a jegyzőkönyveket mindkét Fél önállóan határozza meg és használja.

               3.7.Üzemeltetési követelmények

               A két rendszer közötti adatcsere nem teljesen autonóm jellegű az ideiglenes megoldás során, ami azt jelenti, hogy szükség van üzemeltetőkre és eljárásokra a kapcsolat működőképessé tételéhez.

               4.Elérhetőségre vonatkozó rendelkezések

               4.1.A kommunikáció elérhetőségének tervezése

               Az ideiglenes megoldás architektúráját alapvetően olyan IKT-infrastruktúra és szoftver képezi, amely lehetővé teszi a svájci ETS és az EU ETS közötti kommunikációt. Az ilyen adatáramlás magas szintű elérhetőségének, sértetlenségének és titkosságának a biztosítása olyan lényeges szempont, amit figyelembe kell venni az ideiglenes megoldás és a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti állandó kapcsolat tervezése során. Tekintettel arra, hogy ez egy olyan projekt, amelyben az IKT-infrastruktúra, az egyedi szoftver és a folyamatok alapvető szerepet játszanak, mindhárom elemet figyelembe kell venni egy ellenállóképes rendszer kialakítása érdekében.

               IKT-infrastruktúra ellenálló képessége

               E dokumentum általános rendelkezéseket taglaló része tartalmazza az architektúra építőelemeinek leírását. Az IKT-infrastruktúra tekintetében az ideiglenes összekapcsolással létrejön egy ellenálló VPN hálózat (vagy azzal egyenértékű hálózat), amely biztonságos kommunikációs csatornákat hoz létre, amelyeken keresztül biztonságos üzenetváltásokra kerülhet sor. Az infrastruktúra többi eleme úgy van konfigurálva, hogy biztosítva legyen a magas szintű elérhetőség és/vagy tartalékmechanizmusok rendelkezésre állása.

               Egyedi szoftver ellenálló képessége

               Az egyedileg kifejlesztett szoftvermodulok növelik az ellenálló képességet azzal, hogy adott ideig újra megkísérlik a kommunikációt a másik féllel, ha bármilyen oknál fogva az nem elérhető.

               Szolgáltatás ellenálló képessége

               Az ideiglenes megoldásban a Felek közötti adatcserékre előre meghatározott időrésekben kerül sor az év során. Az előre ütemezett adatcserék során előírt bizonyos lépéseknél szükség van a rendszerüzemeltetők és/vagy a jegyzékkezelők általi manuális beavatkozásra. Tekintettel erre, valamint a cserék elérhetőségének és eredményességének fokozása érdekében:

               ·Az üzemeltetési eljárások jelentős időablakokat biztosítanak az egyes lépések végrehajtásához.

               ·Az ideiglenes megoldáshoz tartozó szoftvermodulok aszinkron kommunikációt valósítanak meg.

               ·Az automatikus egyeztetési folyamat kimutatja, hogy voltak-e problémák a másik oldalon az adatfájlok beolvasása során.

               ·Az ellenőrzési folyamatokat (IKT-infrastruktúra és egyedi szoftvermodulok) figyelembe veszik az eseménykezelési eljárásokban, és azok elindítják ezeket az eljárásokat (a közös üzemeltetési eljárásokat tartalmazó dokumentumban meghatározottak szerint). Azok az eljárások, amelyek az eseményeket követően az üzemszerű működés helyreállításához szükséges idő lerövidítésére irányulnak, alapvető fontosságúak a magas elérhetőségi arányok biztosításához.

               4.2.Kezdeményezés, kommunikáció, újbóli aktiválás és vizsgálati terv

               Az ideiglenes megoldás architektúrájában foglalt összes különböző elemet egy sor egyéni és csoportos vizsgálatnak kell alávetni annak megerősítése érdekében, hogy a platform készen áll az IKT-infrastruktúra és az információs rendszer szintjén. Ezek a működési vizsgálatok kötelező előfeltétlenek tekintendők minden alkalommal, amikor a platform az ideiglenes megoldás állapotát átállítja felfüggesztettről működőképesre.

               A kapcsolat működőképes állapotának aktiválásához ezt követően szükség van az előzetesen meghatározott vizsgálati terv sikeres kivitelezésére. Ez megerősíti, hogy mindegyik kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék elvégzett először egy sor belső vizsgálatot, majd elvégezte a végpontok közötti hálózati összekapcsoltság érvényesítését, a Felek közötti gyártási ügyletek benyújtásának megkezdése előtt.

               A vizsgálati tervnek tartalmaznia kell az átfogó vizsgálati stratégiát és a vizsgálati infrastruktúrára vonatkozó részleteket. Minden vizsgálati blokk minden egyes eleme tekintetében a tervnek különösen a következőket kell tartalmaznia:

               ·Vizsgálati kritériumok és eszközök;

               ·A vizsgálatok elvégzése érdekében kiosztott szerepek;

               ·Várt eredmények (pozitív és negatív);

               ·Vizsgálati ütemterv;

               ·A vizsgálati eredményekre vonatkozó követelmények rögzítése;

               ·Hibaelhárítási dokumentumok;

               ·Felterjesztésre vonatkozó rendelkezések.

               A működőképes állapot aktiválására irányuló vizsgálatok folyamata négy (4) elvi blokkra vagy szakaszra osztható:

               4.2.1.Belső IKT-infrastruktúra vizsgálatok

               Ezeket a vizsgálatokat a Felek mindkét oldalon egyedileg végzik el és/vagy ellenőrzik.

               Az IKT-infrastruktúra minden elemét mindkét oldalon egyedileg kell tesztelni. Ez kiterjed az infrastruktúra minden egyes alkotóelemére. Ezek a vizsgálatok elvégezhetők automatikusan vagy manuálisan, de igazolniuk kell, hogy az infrastruktúra minden eleme működőképes.

               4.2.2.Kommunikációs vizsgálatok

               Ezek a vizsgálatok egyedileg kezdődnek mindkét Félnél, és a másik oldallal együttműködve fejeződnek be.

               Amint az egyes elemek működőképessé válnak, ellenőrizni kell a két kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék közötti kommunikációs csatornákat. Ennek során mindkét Fél ellenőrzi, hogy van-e működőképes internet-hozzáférés, létrehozták-e a VPN alagutakat (vagy azokkal egyenértékű biztonságos átviteli hálózatot), és van-e site-to-site IP-kapcsolat. Ezt követően a másik Fél felé meg kell erősíteni a helyi és távoli infrastruktúra elemek és az IP-kapcsolat elérhetőségét.

               4.2.3.Az egész rendszerre kiterjedő (végpontok közötti) vizsgálatok

               Ezeket a vizsgálatokat mindkét oldalon el kell végezni, és az eredményeket közölni kell a másik Féllel.

               A kommunikációs csatornák, valamint a két kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék minden egyes alkotóelemének vizsgálatát követően mindkét oldal szimulált ügyleteket és egyeztetést dolgoz ki, amelyek bemutatják a kapcsolat keretében végrehajtandó összes funkciót.

               4.2.4.Biztonsági vizsgálatok

               Ezeket a vizsgálatokat mindkét Fél elvégzi és/vagy kezdeményezi mindkét oldalon, a „Biztonsági vizsgálatokra vonatkozó útmutató” és a „Kockázatértékelésre vonatkozó rendelkezések” című szakaszban leírtak szerint.

               Az ideiglenes kapcsolat csak azt követően tekinthető működőképes állapotúnak, hogy mind a négy szakasz / blokk lezárult kiszámítható eredményekkel.

               Vizsgálati erőforrások

               Mindkét Fél meghatározott vizsgálati erőforrásokra (meghatározott IKT-infrastruktúrára, szoftverre és hardverre) támaszkodik, továbbá a platform manuális és folyamatos hitelesítésének támogatása érdekében vizsgálati funkciókat fejleszt ki saját rendszeréhez. Az egyénileg vagy együttműködés keretében végzett manuális vizsgálati eljárások bármikor, bármelyik jegyzékkezelő által végrehajthatók. A működőképes állapot aktiválása önmagában véve manuális folyamat.

               A tervek szerint a platform rendszeres időközönként automatikus ellenőrzéseket is végez. Ezen ellenőrzések célja a platform elérhetőségének javítása az infrastruktúrával vagy a szoftverrel kapcsolatos problémák korai felismerése révén. Ez a platform ellenőrzési terv két elemből áll:

               ·IKT-infrastruktúra ellenőrzése: Az infrastruktúrát mindkét oldalon ellenőrzik az IKT-infrastruktúra szolgáltatók. Az automatikus vizsgálatok kiterjednek a különböző infrastruktúra elemekre és a kommunikációs csatornák elérhetőségére.

               ·Alkalmazás ellenőrzése: Az ideiglenes összekapcsolási szoftvermodulok az alkalmazás szintjén megvalósítják a rendszerkommunikáció ellenőrzését (manuálisan és/vagy rendszeres időközönként), melynek során megvizsgálják az összekapcsolás végpontok közötti elérhetőségét a kapcsolaton keresztül végzett bizonyos ügyletek szimulálása révén.

               4.3.Elfogadási / Tesztelési környezetek

               Az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék architektúrája az alábbi három környezetet foglalja magában:

               ·Gyártási (Production – PROD): Ez a környezet tartalmazza a valós adatokat és folyamatokat, valamint a valós ügyleteket.

               ·Elfogadási (Acceptance – ACC): Ez a környezet nem valós vagy anonimizált, reprezentatív adatokat tartalmaz. Ez az a környezet, ahol mindkét Fél rendszerüzemeltetői érvényesítik az új kiadásokat.

               ·Tesztelési (Test – TEST): Ez a környezet nem valós vagy anonimizált, reprezentatív adatokat tartalmaz. Ez a környezet a jegyzékkezelőkre korlátozódik, és a Felek általi integrációs tesztek elvégzésére szolgál.

               A VPN (vagy más egyenértékű hálózat) kivételével a három környezet teljes mértékben független egymástól, ami azt jelenti, hogy a hardver, a szoftver, az adatbázisok, a virtuális környezetek, az IP-címek, a portok egymástól függetlenül kerülnek létrehozásra, és azok egymástól függetlenül működnek.

               Ami a VPN elrendezését illeti, az két különböző környezetben kerül létrehozásra, vagyis egy a PROD, egy másik független pedig az ACC és a TEST környezetben.

               5.Titoktartásra és sértetlenségre vonatkozó rendelkezések

               A biztonsági mechanizmusok és eljárások kétszemélyes szerepkört (négy szem elve) írnak elő az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék közötti kapcsolat során végzett műveletek vonatkozásában. Szükség esetén mindig kétszemélyes szerepkör alkalmazandó, de előfordulhat, hogy az nem alkalmazható a jegyzékkezelők által végzett valamennyi lépés esetén.

               A biztonsági előírásokat figyelembe kell venni és követni kell a biztonságirányítási tervben, ami a biztonság esetleges megsértését követően a biztonsági események kezeléséhez kapcsolódó folyamatokat is magában foglalja. E folyamatok operatív részének a leírását a közös üzemeltetési eljárások tartalmazzák.

               5.1.Biztonsági tesztelési infrastruktúra

               A Felek vállalják, hogy biztonsági tesztelési infrastruktúrát hoznak létre (a fejlesztés és az üzemeltetés szakaszában a sebezhetőségek felismeréséhez használt közös szoftverek és hardverek alkalmazásával):

               ·A gyártási környezettől elkülönítve;

               ·Ahol a biztonság elemzését a rendszer fejlesztésétől és üzemeltetésétől független csoport végzi.

               A Felek vállalják statikus és dinamikus elemzések végzését egyaránt.

               Dinamikus elemzés (pl. behatolási tesztelés) esetén a Felek vállalják, hogy az értékeléseket általában a tesztelési és az elfogadási környezetekre korlátozzák (az „Elfogadási / Tesztelési környezetek” című részben foglaltak szerint). E szabálytól való eltérés esetén szükség van a Felek jóváhagyására.

               A gyártási környezetben való telepítést megelőzően a kapcsolat minden szoftvermodulját („A kommunikációs kapcsolat architektúrája” című részben foglaltak szerint) tesztelni kell.

               A tesztelési infrastruktúrát a hálózat és az infrastruktúra szintjén egyaránt el kell különíteni a gyártási szinttől, és annak lehetővé kell tennie a biztonsági előírásoknak való megfelelés ellenőrzéséhez szükséges biztonsági vizsgálatok elvégzését.

               5.2.A kapcsolat felfüggesztésére és újbóli aktiválására vonatkozó rendelkezések

               Amennyiben felmerül annak a gyanúja, hogy a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék, az SSTL, az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék vagy az EUTL biztonsága veszélybe került, a Felek haladéktalanul tájékoztatják egymást, és felfüggesztik az SSTL és az EUTL közötti kapcsolatot.

                        Az információk megosztására, valamint a felfüggesztésről és az újbóli aktiválásról szóló határozat meghozatalára vonatkozó eljárások a közös üzemeltetési eljárásokban foglalt kérésteljesítési folyamat részét képezik.

               Felfüggesztések

               A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti kapcsolatnak a megállapodás II. melléklete szerinti felfüggesztésére az alábbiak miatt kerülhet sor:

               ·Igazgatási okok (karbantartás, stb.), következésképpen tervezett;

               ·Biztonsági okok (vagy az IT infrastruktúra meghibásodásai), következésképpen nem tervezett.

               Veszélyhelyzetben az egyik Fél tájékoztatja a másik Felet és egyoldalúan felfüggeszti a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti kapcsolatot.

               Amennyiben határozat születik a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti kapcsolat felfüggesztéséről, a Felek ennek megfelelően biztosítják a kapcsolat hálózati szinten történő megszakítását (a bejövő és kimenő kapcsolatok részben vagy teljes egészében történő blokkolásával).

                        A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti kapcsolat felfüggesztéséről szóló határozat – akár tervezett vagy nem tervezett – meghozatalára a közös üzemeltetési eljárásokban foglalt változáskezelési eljárás vagy biztonsági események kezelésére vonatkozó eljárás szerint kerül sor.

               A kommunikáció újbóli aktiválása

               Az újbóli aktiválásra vonatkozó határozat meghozatalára a közös üzemeltetési eljárásokban foglaltak szerint kerül sor, és semmi esetre sem a „Biztonsági tesztelésre vonatkozó útmutató”, illetve a „Kezdeményezés, kommunikáció, újbóli aktiválás és vizsgálati terv” című részben leírt biztonsági tesztelési eljárások sikeres befejezése előtt.

               5.3.A biztonság megsértésére vonatkozó rendelkezések

               A biztonság megsértése az érzékeny információk bizalmasságát és sértetlenségét és/vagy az ilyen információkat kezelő rendszer elérhetőségét érintő biztonsági eseménynek minősül.

               Az érzékeny információk az Érzékeny információk jegyzékében kerülnek meghatározásra, és azok a rendszerben vagy bármely ahhoz kapcsolódó egységben kezelhetők.

               A biztonság megsértéséhez közvetlenül kapcsolódó információk érzékenynek tekintendők, „ETS Critical” (ETS kritikus jelentőségű információ) megjelölést kapnak, és eltérő rendelkezések hiányában azokat a kezelési utasításokkal összhangban kell kezelni.

                        A biztonság megsértését minden esetben a közös üzemeltetési eljárások „Biztonsági események kezelése” című fejezetében foglaltak szerint kell kezelni.

               5.4.Biztonsági tesztelésre vonatkozó útmutató

               5.4.1.Szoftver

               A biztonság tesztelését, adott esetben ideértve a behatolási tesztelést, legalább a szoftver összes főbb kiadásain el kell végezni az LTS-ekben foglalt biztonsági előírások szerint, az összekapcsolás és a kapcsolódó kockázatok biztonsági szintjének megállapítása érdekében.

               Amennyiben az elmúlt 12 hónapban nem jött létre jelentős kiadás, a biztonsági tesztelést a meglévő rendszeren kell elvégezni, figyelembe véve a számítógépes fenyegetés alakulását az elmúlt 12 hónapban.

               A kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékek közötti kapcsolat biztonsági tesztelését az elfogadási környezetben kell elvégezni, valamint – szükség esetén – a gyártási környezetben, a Felek közötti koordináció és kölcsönös megállapodás keretében.

               A webes alkalmazások tesztelése során be kell tartani a nemzetközi nyílt szabványokat, köztük az Open Web Application Security Project (OWASP) keretében kidolgozott előírásokat.

               5.4.2.Infrastruktúra

               A gyártási rendszert támogató infrastruktúrát rendszeresen át kell vizsgálni a sebezhetőségek felismerése érdekében (legalább havonta egyszer), és az észlelt sebezhetőségeket az előző szakaszban ismertetett elv alapján ki kell javítani naprakész sebezhetőségi adatbázis felhasználásával.

               5.5.Kockázatértékelésre vonatkozó rendelkezések

               Amennyiben szükség van behatolási tesztelésre, azt a biztonsági tesztelés keretében kell elvégezni.

               A biztonsági tesztelés elvégzésére a Felek szerződést köthetnek egy erre szakosodott vállalattal, feltéve, hogy az adott vállalat:

               ·rendelkezik az ilyen biztonsági teszteléshez szükséges készségekkel és tapasztalattal;

               ·nem közvetlenül a fejlesztőnek és/vagy a fejlesztő alvállalkozójának jelentő vállalat, továbbá nem vesz részt a kapcsolat szoftverének fejlesztésében, és nem a fejlesztő alvállalkozója;

               ·titoktartási megállapodást írt alá, amelyben vállalta, hogy az eredményeket bizalmasan, a kezelési utasításoknak megfelelően ETS kritikus jelentőségű információként kezeli.

                     (1)

                        HL L 322., 2017.12.7., 3. o.

                     (2)

                        HL [XXXX]

                     (3)

                        E technológiákat jelenleg az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és a nemzetközi ügyleti jegyzőkönyv, valamint a svájci kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék és a nemzetközi ügyleti jegyzőkönyv közötti kapcsolat létrehozására használják.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.7.1.
            COM(2020) 273 final
            2020/0131(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodással létrehozott kereskedelmi bizottságban a Szamoai Független Állam csatlakozásának figyelembevétele céljából a megállapodás módosítása tekintetében képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodás által létrehozott kereskedelmi bizottságban a Szamoai Független Állam megállapodáshoz való csatlakozásának figyelembevétele érdekében képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A javaslat háttere

               2.1.A javaslat indokai és céljai

               A Tanács 2002. június 12-én felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy az AKCS-országokkal tárgyalásokat kezdjen gazdasági partnerségi megállapodásokról (GPM).

               2009. július 30-án az Unió aláírta az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodást
                  1
                (a továbbiakban: a megállapodás), amely létrehozta a gazdasági partnerségi megállapodás kereteit. A megállapodás céljai:

               a)a csendes-óceáni államok számára annak lehetővé tétele, hogy élvezhessék az EU által felajánlott javított piacra jutás előnyeit;

               b)a csendes-óceáni államok fenntartható fejlődésének és a világgazdaságba való fokozatos integrációjának elősegítése;

               c)a közös érdeken alapuló szabadkereskedelmi övezet létrehozása a Felek között a kereskedelem fokozatos liberalizációja révén oly módon, amely megfelel az alkalmazandó WTO-szabályoknak és az aszimmetria elvének, a kötelezettségvállalások szintje és időzítése tekintetében a csendes-óceáni államok specifikus igényeinek és kapacitásbeli korlátainak figyelembevétele mellett;

               d)megfelelő vitarendezési keretek kialakítása; valamint

               e)a megfelelő intézményi rendelkezések megállapítása.

               Pápua Új-Guinea 2009. december 20., a Fidzsi Köztársaság pedig 2014. július 28. óta ideiglenesen alkalmazza a megállapodást.

               A megállapodás 80. cikke értelmében más csendes-óceáni szigetek az 1994. évi GATT XXIV. cikkének megfelelő piacrajutási ajánlat benyújtása alapján csatlakozhatnak a megállapodáshoz. Ennek megfelelően a Szamoai Független Állam 2018. december 21-én csatlakozott a megállapodáshoz
                  2
               , és azt 2018. december 31. óta ideiglenesen alkalmazza. A Salamon-szigetek és a Tongai Királyság csatlakozására irányuló eljárások folyamatban vannak a Feleknél, mivel előbbiek jelezték, hogy csatlakozni kívánnak a megállapodáshoz.

               A Szamoai Független Állam megállapodáshoz való csatlakozását követően technikai módosításokat kell bevezetni a megállapodásba annak érdekében, hogy a Szamoai Független Állam piacrajutási ajánlatát felvegyék a megállapodás II. mellékletébe.

               2.2.A GPM kereskedelmi bizottsága

               A GPM 68. cikke létrehoz egy kereskedelmi bizottságot, amely a Felek (az EU és a csendes-óceáni államok) képviselőiből áll.

               A kereskedelmi bizottság a megállapodás végrehajtásához szükséges valamennyi kérdéssel foglalkozik. Feladatai ellátása során a kereskedelmi bizottság a következőket teheti:

               a)a megállapodás végrehajtásához különbizottságokat vagy testületeket állíthat fel és felügyelhet;

               b)ülésezhet a Felek által elfogadott bármilyen időpontban;

               c)a megállapodás hatálya alá tartozó minden kérdést megvitathat, és funkciói gyakorlása során megfelelő intézkedéseket hozhat; valamint

               d)a megállapodásban meghatározott esetekben döntést hozhat vagy ajánlást tehet.

               2.3.A GPM kereskedelmi bizottságának tervezett határozata

               A GPM kereskedelmi bizottsága 2019. október 3–4-i hetedik ülésén ajánlást fogadott el a megállapodás részes felei számára, amelyben többek között a megállapodás módosítását javasolta a Szamoai Független Állam csatlakozásának figyelembevétele érdekében. A szükséges változtatások között szerepel Szamoa piacrajutási ajánlatának felvétele a megállapodás II. mellékletébe.

               A megállapodás 13. cikke úgy rendelkezik, hogy a kereskedelmi bizottság a megállapodás II. mellékletét megállapodással bármely megfelelőnek ítélt módon módosíthatja.

               Ennek megfelelően XX XX XX-án/-én a GPM kereskedelmi bizottságának nyolcadik ülésén a bizottságnak határozatot kell elfogadnia arról, hogy a Szamoai Független Állam csatlakozásának figyelembevétele érdekében elvégzi a megállapodás szükséges technikai módosítását.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               A javasolt tanácsi határozat megállapítja az Unió által képviselendő álláspontot a megállapodás javasolt módosításának elfogadása tekintetében annak érdekében, hogy figyelembe vegye a Szamoai Független Állam közelmúltbeli csatlakozását.

               Ez az álláspont a kereskedelmi bizottság megállapodás módosítására vonatkozó határozatának az e határozathoz csatolt tervezetén alapul.

               A tervezett ajánlás tárgya a kereskedelempolitika területét érinti, amely területen az EUMSZ 3. cikkének (2) bekezdése értelmében az Unió kizárólagos külső hatáskörrel rendelkezik.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Alapelvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat.”

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”.

               4.2.1.A jelen esetre történő alkalmazás

               A kereskedelmi bizottság a gazdasági partnerségi megállapodás által létrehozott szerv.

               A kereskedelmi bizottság által elfogadandó módosítás joghatással bír. Elfogadását követően a tervezett módosítás a megállapodás 13. Cikkének megfelelően a nemzetközi jog szerint kötelező érvényű lesz.

               A tervezett módosítás nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Alapelvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett ajánlás célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett ajánlás kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen anyagi jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt anyagi jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett ajánlás célkitűzése és tartalma a közös kereskedelempolitikával kapcsolatos.

               Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett ajánlás kihirdetése

               Mivel a kereskedelmi bizottság határozata módosítani fogja a gazdasági partnerségi megállapodást, elfogadását követően helyénvaló kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2020/0131 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodással létrehozott kereskedelmi bizottságban a Szamoai Független Állam csatlakozásának figyelembevétele céljából a megállapodás módosítása tekintetében képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)2009. július 30-án az Unió aláírta az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodást
                  3
                (a továbbiakban: a megállapodás), amely létrehozta a gazdasági partnerségi megállapodás kereteit. Pápua Új-Guinea 2009. december 20-a óta, a Fidzsi Köztársaság pedig 2014. július 28-a óta ideiglenesen alkalmazza a megállapodást.

               (2)A megállapodás 80. cikke értelmében más csendes-óceáni szigetek az 1994. évi GATT XXIV. cikkének megfelelő piacrajutási ajánlat benyújtása alapján csatlakozhatnak a megállapodáshoz. Ennek megfelelően a Szamoai Független Állam 2018. december 21-én csatlakozott a megállapodáshoz
                  4
               , és azt 2018. december 31. óta ideiglenesen alkalmazza.

               (3)A megállapodás 68. cikke értelmében a gazdasági partnerségi megállapodás (GPM) kereskedelmi bizottság foglalkozik a megállapodás végrehajtásához szükséges valamennyi üggyel.

               (4)A GPM kereskedelmi bizottsága 2019. október 3–4-i hetedik ülésén a megállapodás részes feleinek címzett ajánlást fogadott el, amelyben többek között a megállapodás módosítását javasolta a Szamoai Független Állam csatlakozásának figyelembevétele céljából. A szükséges változtatások között szerepel Szamoa piacrajutási ajánlatának felvétele a megállapodás II. mellékletébe.

               (5)A megállapodás 13. cikke úgy rendelkezik, hogy a kereskedelmi bizottság a megállapodás II. mellékletét megállapodással bármely megfelelőnek ítélt módon módosíthatja.

               (6)A kereskedelmi bizottság nyolcadik ülésére 2020. XX XX-án/-én kerül majd sor, ahol a kereskedelmi bizottság a megállapodás 13. cikke értelmében végre tudja hajtani a megállapodás technikai módosítását a Szamoai Független Állam csatlakozásának figyelembevétele céljából.

               (7)Az Uniónak meg kell határoznia a tervezett határozattal kapcsolatban a kereskedelmi bizottság nyolcadik ülésén képviselendő álláspontot.

               (8)Ezért a kereskedelmi bizottság nyolcadik ülésén az Unió által képviselendő álláspontnak a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodásnak a Szamoai Független Állam csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításával kapcsolatban a kereskedelmi bizottság nyolcadik ülésén az Unió által képviselendő álláspont a kereskedelmi bizottság e határozathoz csatolt határozattervezetén alapul.

               2. cikk

               A kereskedelmi bizottság határozatát elfogadását követően az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács határozata (2009. július 13.) az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 272., 2009.10.16., 1. o.).

                     (2)

                        HL L 333., 2018.12.28., 1. o.

                     (3)

                        A Tanács határozata (2009. július 13.) az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 272., 2009.10.16., 1. o.).

                     (4)

                        HL L 333., 2018.12.28., 1. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2020.7.1.
            COM(2020) 273 final
            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            Proposal for a Council Decision
            az Európai Unió által az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodással létrehozott kereskedelmi bizottságban a Szamoai Független Állam csatlakozásának figyelembevétele céljából a megállapodás módosítása tekintetében képviselendő álláspontról

               CSATOLMÁNY

               TERVEZET

               AZ EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, MÁSRÉSZRŐL A CSENDES-ÓCEÁNI ÁLLAMOK KÖZÖTTI ÁTMENETI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS ÁLTAL LÉTREHOZOTT KERESKEDELMI BIZOTTSÁG …/2020 HATÁROZATA

               XXX

               a megállapodásnak a Szamoai Független Állam csatlakozásának figyelembevétele céljából történő módosításáról

               A KERESKEDELMI BIZOTTSÁG,

               tekintettel az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti partnerségi megállapodásra
                  1
                (a továbbiakban: a megállapodás), amelyet 2009. július 30-án Londonban írtak alá és amely létrehozza egy gazdasági partnerségi megállapodás (GPM) keretét, és különösen annak 13. és 68. cikkére,

               mivel:

               (1)A Szamoai Független Állam 2018. február 5-én az 1994. évi GATT XXIV. cikkének megfelelő piacra jutásra vonatkozó ajánlatával együtt csatlakozási kérelmet nyújtott be a Felekhez. Szamoa 2018. december 21-én csatlakozott a megállapodáshoz, és 2018. december 31-e óta ideiglenesen alkalmazza a megállapodást.

               (2)A megállapodás 68. cikke értelmében a kereskedelmi bizottság foglalkozik a megállapodás végrehajtásához szükséges valamennyi üggyel.

               (3)A GPM kereskedelmi bizottsága 2019. október 3–4-i hetedik ülésén a megállapodás részes feleinek címzett ajánlást fogadott el, amelyben többek között a megállapodás módosítását javasolta a Szamoai Független Állam csatlakozásának figyelembevétele érdekében. A szükséges változtatások között szerepel Szamoa piacrajutási ajánlatának felvétele a megállapodás II. mellékletébe.

               (4)A megállapodás 13. cikke úgy rendelkezik, hogy a kereskedelmi bizottság a megállapodás II. mellékletét megállapodással bármely megfelelőnek ítélt módon módosíthatja,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               A megállapodás II. melléklete kiegészül a Szamoai Független Állam elfogadott piacrajutási ajánlatának e határozat mellékletében foglalt szövegével.

               Kelt …,

                           a kereskedelmi bizottság részéről

                        az Unió részéről

                        a csendes-óceáni államok részéről

               MELLÉKLET

               A SZAMOAI FÜGGETLEN ÁLLAMBA TÖRTÉNŐ BEHOZATALOKRA ALKALMAZANDÓ VÁMTÉTELEK (HL L 333., 2018.12.28., 1. o.)

                  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=OJ:L:2018:333:TOC

                     (1)

                        A Tanács határozata (2009. július 13.) az egyrészről az Európai Közösség, másrészről a csendes-óceáni államok közötti átmeneti gazdasági partnerségi megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 272., 2009.10.16., 1. o.).