               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2017.4.11.
            COM(2017) 182 final
            2017/0081(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodás kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyvének 5. cikkében foglalt, a koprodukciók kedvezményezetti jogosultságának meghosszabbításáról

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

                  Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Dél-Korea közötti szabadkereskedelmi megállapodás aláírására 2010. október 6-án került sor, megkötésére pedig 2015-ben az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás megkötéséről szóló (EU) 2015/2169 tanácsi határozat (a továbbiakban: a határozat) elfogadásával. A szabadkereskedelmi megállapodás keretében aláírt, a kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) meghatározta azokat a kereteket, amelyek között a Felek együttműködnek a kulturális tevékenységekhez, javakhoz és szolgáltatásokhoz – többek között az audiovizuális ágazathoz – kapcsolódó cserék megkönnyítése érdekében, és közösen munkálkodnak e cserék feltételeinek javításán.

                  E kedvezményezetti jogosultságot három éves időszakra állapították meg (2011. július 1-jétől 2014. június 30-ig). Az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodás kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyvének 5. cikkében foglalt, az audiovizuális koprodukciók kedvezményezetti jogosultsági időszakának meghosszabbításáról szóló 2014/226/EU tanácsi végrehajtási határozat ezt további három évvel meghosszabbította 2017. június 30-ig. A Felek most a jogosultság további három évre történő meghosszabbítását javasolják.

               •Összhang a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel

                  A jegyzőkönyvben a Felek saját joggyakorlataikkal összhangban rögzítették egyebek között azt, hogy az uniós Fél és a Koreai Köztársaság gyártóinak koprodukciójában készült audiovizuális alkotások a jövőben bizonyos feltételek mellett jogosultságot nyernek arra, hogy a helyi/regionális kulturális tartalmak támogatási rendszereiből támogatásban részesüljenek.

                  E koprodukciós alkotások az EU-n belül európai, a Koreai Köztársaságban koreai alkotásnak minősülhetnek, amennyiben teljesülnek esetükben a jegyzőkönyv 5. cikkében foglalt feltételek (lásd különösen a 8. pont a)–c) pontjait).

                  A Kreatív Európa program MEDIA alprogramja a részt vevő európai országokból származó európai audiovizuális alkotások fejlesztését és terjesztését támogatja. Bizonyos feltételek teljesülése esetén harmadik országokból származó kedvezményezettek is részt vehetnek bizonyos programokban.

                  Egyes rendszerek, így azok a piacra jutást segítő és képzési programok, amelyek a piacok, kapcsolatépítő és műhelytalálkozók finanszírozására irányulnak, hozzájárulnak a koprodukciók számára kedvező környezet kialakításához Korea viszonylatában is. Ezenfelül a nemzetközi koprodukciós programok segítik a koprodukcióban részt vevő európai és nemzetközi partnereket – köztük Koreát is – a kapcsolatteremtésben, és közvetett úton segítséget nyújt a nemzetközi koprodukciós alapok által közösen előállított audiovizuális alkotásokhoz.

               •Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival

                  A kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyvet 2015-ben a szabadkereskedelmi megállapodás részeként kötötte meg az EU és Korea. Konkrétan az ENSZ Nevelésügyi, Tudományos és Kulturális Szervezetének (UNESCO) a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005-ben megkötött egyezménye előmozdítását szolgáló eszköznek szánták.

                  A fennálló kedvezményezetti jogosultság az audiovizuális produkciók céljait szolgáló nemzeti rendszerek és alapok csoportjai által támogatott koprodukciókat foglalja magában. A jogosultság azt is lehetővé teszi, hogy a koprodukcióban készült művek az európai alkotásoknak az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv 1. cikke n) pontjának ii. alpontjában említett meghatározása értelmében európai alkotásoknak minősüljenek.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

                  A kedvezményezetti jogosultság meghosszabbítására irányuló eljárást a jegyzőkönyv 5. cikke tartalmazza. A szükséges lépések megtörténtek.

                  A jegyzőkönyv 5. cikkének (8) bekezdése előírja, hogy amennyiben a Felek döntése alapján a jogosultság három éves időszakra megújításra kerül, azután automatikusan további egymást követő és azonos hosszúságú időszakokra meghosszabbodik, hacsak valamelyik Fél vissza nem vonja a jogosultságot, írásos értesítést küldve legalább három hónappal az adott időszak lejárta előtt. Az adott időszakok lejárta előtt készült koprodukciós alkotások részesülhetnek a két Fél által a helyi/regionális kulturális tartalmak promócióját célzó támogatási rendszerekben.

                  Tekintettel az e területen folytatott együttműködés sajátos körülményeire és politikailag érzékeny jellegére, célszerű a jogosultság megújításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatot előterjeszteni. Egy ilyen javaslatnak az EUMSZ 218. cikkének (6) bekezdésén kell alapulnia, mivel egy nemzetközi megállapodás valamely része alkalmazási idejének meghosszabbítására vonatkozik. Az uniós intézmények akaratnyilvánítására vonatkozó szabályokat a Szerződések állapítják meg, és azokról sem a tagállamok, sem maguk az intézmények nem rendelkezhetnek. A nemzetközi megállapodások megkötéséről szóló tanácsi határozatok nem térhetnek el a Szerződésektől az általuk megkötött nemzetközi megállapodásokból eredő kötelezettségek időbeli hatályának meghosszabbítására vonatkozó eljárás tekintetében.

               •Szubszidiaritás (nem kizárólagos hatáskör esetén)

                  A jogosultság második megújítása lehetőséget teremt az európai audiovizuális ipar számára, hogy megőrizze jelenlétét a gyorsan növekvő koreai piacon, valamint további piaci részesedést, tapasztalatokat és tudást szerezzen ott.

                  Noha egyes tagállamok kétoldalú alapon sikerrel valósítottak meg audiovizuális koprodukciókat, számos tagállam még nem tett így; az uniós szintű jogosultság ezért még mindig alkalmas arra, hogy több ország részvételét lehetővé tegye.

                  Az Európai Bizottság korlátozott hatáskörrel rendelkezik a filmgyártás terén, mivel ez a nemzeti filmalapok szerepe, ideértve a nemzetközi koprodukciók kérdését is. Ezért a jegyzőkönyv gyakorlati végrehajtásához a nemzeti filmalapok nagyobb mértékű elkötelezettségére lesz szükség.

               •Arányosság

                  Az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet tanulmányai és adatai azt mutatják, hogy a koprodukciók nagyobb közönséget vonzanak. Az uniós filmek piaci részesedése Koreában (a mozikban) 2009 óta nézőszám tekintetében 5 %-ot, a bemutatott filmek tekintetében pedig 20 %-ot ért el. A koreai filmek piaci részesedése az Unióban nézőszám tekintetében 1 %-ot, a bemutatott filmek tekintetében pedig 2 %-ot ért el. Ezért a koprodukciós jogosultság végrehajtása segítené a piaci részesedés növelését egy olyan időszakban, amikor a piac növekszik (Koreában az eladott mozijegyek száma 41 %-kal nőtt 2011 óta).

                  Úgy tűnik, hogy a jegyzőkönyv végrehajtása azért nem valósul meg eddig, mert nem állnak rendelkezésre konkrét adatok a koprodukciók szintjén nemzeti szinten meglévő ösztönzőkre vonatkozóan. Ezért mind európai, mind nemzeti szinten célzott intézkedéseket kell hozni (a finanszírozáshoz való hozzáférés, a képzés és a hálózatépítés terén).

                  A kétoldalú koprodukciók sikere azt is mutatja, hogy van kapacitás és potenciál is a további cselekvéshez. Az audiovizuális munkacsoportban folytatott előzetes megbeszélések során a tagállamok jelezték, hogy készek lennének európai szinten együttműködni annak érdekében, hogy a bevált módszerekre támaszkodva kétoldalú szinten támogassák az európai jegyzőkönyv keretében létrejött koprodukciókat.

                  Ezen intézkedések meghozatalának lehetővé tétele érdekében szükség van a jogosultság megújítására.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

                  . A jogosultságra vonatkozó kifejezett döntésnek az EUMSZ 218. cikkének (6) bekezdésén alapuló tanácsi határozatnak kell lennie, mivel egy nemzetközi megállapodás valamely része alkalmazási idejének meghosszabbítására vonatkozik.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •A jelenleg hatályban lévő jogszabályok utólagos értékelése / célravezetőségi vizsgálata

                  Tárgytalan.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

                  A jegyzőkönyv rendelkezett arról, hogy mindkét Fél felállít egy belső tanácsadó csoportot, amely a kulturális és audiovizuális ágazatnak a jegyzőkönyv által érintett területein tevékenykedő képviselőiből áll. Az EU belső tanácsadó csoportja 2016. szeptember 5-én Brüsszelben ülést tartott abból a célból, hogy értékelje a kedvezményezetti jogosultság megvalósításának eredményeit a kulturális sokszínűség erősítése, valamint a koprodukciók kapcsán végzett kölcsönösen előnyös együttműködés szempontjából.

                  A belső tanácsadó csoport megállapította, hogy egyelőre hiányoznak a jegyzőkönyvben leírt feltételeket teljesítő EU-koreai audiovizuális koprodukciók, de ennek ellenére potenciálisan hasznos eszköznek minősítette a jegyzőkönyvet. A csoport nyitott volt az EU-koreai koprodukciókkal kapcsolatos jogosultság megújítására, noha némi fenntartásai voltak a gyakorlati hozzáadott értékével kapcsolatban, amelyet egyértelműbbé kell tenni a gazdasági szereplők számára. A Bizottság terjesztett általános információkat a jegyzőkönyvről, de a szakembereknek gyakorlatibb és részletesebb információra van szükségük. A belső tanácsadó csoport továbbá arra a következtetésre jutott, hogy az előnyök kihangsúlyozása érdekében iparági, állami és uniós szinten is népszerűsíteni kell a jegyzőkönyvet.

                  Az audiovizuális koprodukciók kedvezményezetti jogosultsága az Európai Unió Tanácsa Kulturális Bizottságának 2016. október 3-i ülésének keretében az EU tagállamai körében is megvitatásra került. A tagállamok jelezték, hogy készek európai szinten szorosabban együttműködni a koprodukciók előmozdítása érdekében.

                  A tagállamokkal folytatott konzultációt követően és a belső tanácsadó csoport véleményének ismeretében a Bizottság felkérést kap, hogy támogassa a kedvezményezetti jogosultság meghosszabbítását.

               •Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

                  Felhasználásra kerültek az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet koprodukciókra vonatkozó tanulmányai és adatai.

                  •
                        Hatásvizsgálat

                  Tárgytalan.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

                  Tárgytalan.

               •Alapjogok

                  Tárgytalan.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

                  Nincsenek.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

                  A Bizottság folyamatosan nyomon fogja követni az audiovizuális koprodukciókra vonatkozó kedvezményezetti jogosultság végrehajtását, felhasználva az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet és az iparág adatait, különösen az animációs filmek ágazatára vonatkozókat.

                  Az eredmények nyomon követése, valamint a kihívások és lehetőségek megvitatása céljából a kulturális együttműködéssel foglalkozó bizottságban évente egyszer találkozik egyrészt az Európai Unió és a tagállamok, másrészt a Koreai Köztársaság.

               •Magyarázó dokumentumok (irányelvek esetében)

                  Tárgytalan.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

                  A jogosultság újabb három éves időszakra, 2020. júniusig megújításra kerül. A jogosultságot a jegyzőkönyv 5. cikke a következőképpen határozza meg:

                  E jegyzőkönyv rendelkezéseinek értelmében koprodukciónak tekintendő minden olyan audiovizuális mű, amelyet a koreai és az uniós Fél filmkészítői együtt hoztak létre, és amibe ezek a filmkészítők befektetést eszközöltek az ebben a jegyzőkönyvben foglalt feltételeknek megfelelően.

                  A Felek ösztönzik új kooperációs megállapodásokra vonatkozó tárgyalások megkezdését az Európai Unió egy vagy több tagállama és Korea között, és a meglévők végrehajtását. A Felek újra megerősítik, hogy az Európai Unió tagállamai és Korea pénzügyi támogatást adhat a koprodukcióban készült audiovizuális művekhez, amint azt az ide vonatkozó már fennálló, vagy a jövőben megkötendő bilaterális megállapodások meghatározzák, és amelyekben az Európai Unió egy vagy több tagállama, valamint Korea a szerződő felek.

                  A Felek, saját jogszabályaiknak megfelelően, elősegítik az uniós Fél és Korea filmkészítői közötti koprodukciók létrejöttét, ideértve a koprodukciók közvetlen jogosulttá tételét arra, hogy a helyi/regionális tartalom elősegítését szolgáló támogatási rendszer kedvezményezettjei legyenek.

                  A koprodukcióban készült audiovizuális műveket jogosulttá kell tenni arra, hogy kedvezményezettjei lehessenek az EU-félnél működő, és a (3) bekezdésben említett, a helyi/regionális kulturális tartalmat elősegítő rendszernek, olyan módon, hogy ezeket a 2007/65/EK irányelvvel módosított 89/552/EGK irányelv 1. cikke n) pontjának i. alpontjával vagy ennek további módosításaival összhangban európai műveknek kell minősíteni, az audiovizuális művek elősegítésére vonatkozó, a 2007/65/EK irányelvvel módosított 89/552/EGK irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében és 3i. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelmények alkalmazásában vagy ennek további módosításaival összhangban.

                  A koprodukcióban készült audiovizuális műveket jogosulttá kell tenni arra, hogy kedvezményezettei legyenek a (3) bekezdésben hivatkozott, helyi/regionális kulturális tartalmat elősegítő koreai rendszernek olyan módon, hogy ezeket a mozifilmek és videótermékek támogatásáról szóló törvény (a 2009. május 21-i 9676 sz. törvény) 40. cikkének vagy későbbi módosításainak, a műsorszolgáltatásról szóló törvény (a 2008. december 31-i 9280 sz. törvény) 71. cikknek vagy későbbi módosításainak, valamint a programkészítés arányairól szóló közlemény (a Koreai Kommunikációs Bizottság 2008. december 31-i 2008-135 sz. közleménye) vagy későbbi módosításai értelmében koreai műveknek minősítik.

                  A helyi/regionális kulturális tartalmat elősegítő rendszerek kedvezményezetti jogosultságát a koprodukciók a következő feltételekkel kaphatják meg:

                  a) a koprodukciós audiovizuális műveket olyan vállalkozások hozzák létre, amelyeknek tulajdonosa jelenleg és a jövőben is akár közvetlenül, akár pedig többségi részesedéssel az Európai Unió egyik tagállama, vagy Korea és/vagy az Európai Unió valamely tagállamának, illetve Koreának az állampolgára;

                  b) a koprodukciós vállalkozást képviselő igazgató(k) vagy vezető(k) állampolgársággal rendelkeznek az Európai Unió valamelyik tagállamában, illetve Koreában, és bizonyítani tudják, hogy ott állandó lakóhellyel rendelkeznek;

                  c) minden egyes koprodukciós audiovizuális mű esetében – az animációs művek kivételével – elvárás, hogy készítésében az Európai Unió két tagállamának alkotói vegyenek részt. Az animációs művek esetében az alkotóknak az Európai Unió három tagországát kell képviselnie. Az Európai Unió egyes tagállamai alkotója vagy alkotói pénzügyi hozzájárulásának a részaránya nem lehet kevesebb, mint 10 %;

                  d) egy koprodukciós audiovizuális műhöz adott minimális pénzügyi hozzájárulás – az animációs művek kivételével – az uniós Fél alkotói részéről (összességében), illetve Korea alkotói részéről (összességében) nem lehet kevesebb, mint az audiovizuális mű teljes bekerülési költségének 30 %-a. Az animációs művek esetében ez a hozzájárulás nem lehet kevesebb, mint a teljes bekerülési költség 35 %-a;

                  e) a Felek alkotóinak hozzájárulása (összességében véve) magában foglalja a tényleges technikai és művészi részvételt, törekedve arra, hogy a két Fél hozzájárulása egyensúlyban legyen. Különösen a koprodukcióban készített, nem animációs audiovizuális művek esetében fontos, hogy a Felek filmkészítőinek technikai és művészi hozzájárulása (összességében) 20 %-nál nagyobb mértékben ne térjen el pénzügyi hozzájárulásuktól, és egyetlen esetben se haladja meg a teljes hozzájárulás 70 %-át. Az animációs művek tekintetében az egyes Felek filmkészítőinek technikai és művészi hozzájárulása (összességében) nem térhet el 10 %-nál nagyobb mértékben pénzügyi hozzájárulásuktól és semmiképpen nem lehet több, mint a teljes hozzájárulás 65 %-a;

                  f) az UNESCO-egyezményt ratifikáló harmadik országokból származó alkotók részvétele a koprodukciós audiovizuális művek létrehozásában az audiovizuális mű összes gyártási költségének és/vagy technikai és művészi hozzájárulásának lehetőség szerinti maximum 20 %-áig elfogadható.

                  E feltételek célja – legalább két tagállam bevonásával – a koprodukciók európai jellegének biztosítása, valamint a koprodukció költségeinek és hasznának a felek közötti tisztességes megosztásának biztosítása. Ezért a felek pénzügyi hozzájárulásának van egy alsó határa, emellett a technikai és művészeti hozzájárulás – amely szakmai ráfordítást, vagyis foglalkoztatási lehetőségeket jelent – nem térhet el 10 %-nál nagyobb mértékben az anyagi hozzájárulástól. Az animációra vonatkozó követelmények magasabbak az ágazat érzékenysége miatt, mert ahhoz több technikai inputra van szükség, és itt az EU és Korea között jelentős eltérések lehetnek költségek tekintetében.

                  A Felek ismételten megerősítik, hogy a koprodukciós művek jogosulttá tétele arra, hogy a helyi/regionális kulturális tartalom elősegítésére alkalmazott rendszerek kedvezményezettjei legyenek, kölcsönös előnyökkel jár, és hogy a koprodukciók megkaphatják az európai/koreai mű státuszát anélkül, hogy további feltételeknek is meg kellene felelniük.

                  A kooprodukciós művek helyi/regionális kulturális tartalmat elősegítő rendszerek kedvezményezetti jogosultsága három évre terjed ki.

               2017/0081 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között létrejött szabadkereskedelmi megállapodás kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyvének 5. cikkében foglalt, a koprodukciók kedvezményezetti jogosultságának meghosszabbításáról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 167. cikke (3) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               tekintettel az Európai Parlament egyetértésére,

               mivel:

               (1)2015. október 1-jén a Tanács elfogadta az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás megkötéséről szóló (EU) 2015/2169 határozatot (a továbbiakban: a határozat).

               (2)A megállapodás magába foglalja a kulturális együttműködésről szóló jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a jegyzőkönyv), amely az 1. cikkének megfelelően meghatározza azokat a kereteket, amelyek között a Felek együttműködnek a kulturális tevékenységekhez, javakhoz és szolgáltatásokhoz – többek között az audiovizuális szektorhoz – kapcsolódó cserék megkönnyítése érdekében. A jegyzőkönyv 5. cikkének (4) bekezdése alapján a Felek elősegítik az uniós Fél és Korea filmkészítői közötti koprodukciók létrejöttét, beleértve a koprodukciók közvetlen jogosulttá tételét arra, hogy a helyi/regionális tartalom elősegítését szolgáló támogatási rendszer kedvezményezettjei legyenek (továbbiakban: „jogosultság”).

               (3)A jegyzőkönyv 5. cikke (8) bekezdésének b) pontja alapján a kezdeti hároméves időszakot követően a jogosultság hároméves időszakra megújításra kerül, azután pedig automatikusan további egymás követő és azonos hosszúságú időszakokra, hacsak valamelyik Fél vissza nem vonja a jogosultságot, írásos értesítést küldve legalább három hónappal az eredeti, vagy az azt követő bármely időszak lejárta előtt. .

               (4)Figyelembe véve az e területen folytatott együttműködés sajátos körülményeit és politikailag érzékeny jellegét, célszerűnek tűnik a jogosultság megújításáról szóló kifejezett döntésre irányuló javaslatot előterjeszteni.

               (5)A jegyzőkönyv 3. cikkének (5) bekezdésében említett belső tanácsadó csoport kedvező állásfoglalást adott a jogosultsági időszak meghosszabbításáról, a jegyzőkönyv 5. cikkének (8) bekezdésében előírt eljárásnak megfelelően.

               (6)A Bizottság kedvező véleményt nyilvánított a jogosultság megújításáról.

               (7)E határozat nem sértheti az Unió, illetve a tagállamok hatásköreit.

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az audiovizuális koprodukciókra vonatkozó azon kedvezményezetti jogosultsági időszak meghosszabbítását, amely időszak alatt azok a jegyzőkönyv 5. cikkében előírt, helyi és regionális kulturális tartalom elősegítésére a Felek által alkalmazott rendszerek kedvezményezettjei lehetnek a Tanács ezennel jóváhagyja a 2017. július 1. és 2020. június 30. közötti hároméves időtartamra.

               2. cikk

               A Tanács elnöke kijelöli azt a személyt, aki jogosult arra, hogy az Európai Unió nevében eljárva, a jegyzőkönyv 5. cikke (8) bekezdésének b) pontjában meghatározottak szerint tájékoztassa a Koreai Köztársaságot arról, hogy az Európai Unió hozzájárulását adja az audiovizuális koprodukciókra vonatkozó azon kedvezményezetti jogosultsági időszak 2017. július 1. és 2020. június 30. közötti hároméves időtartamra történő meghosszabbításához, amely időszak alatt azok a jegyzőkönyv 5. cikkében előírt, helyi és regionális kulturális tartalom elősegítésére a Felek által alkalmazott rendszerek kedvezményezettjei lehetnek.

               3. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.8.26.
            COM(2016) 541 final
            2016/0258(NLE)
            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának a nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló európai megállapodással (AETR) foglalkozó szakértői csoportján belül az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról
            (EGT-vonatkozású szöveg)

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               Az uniós és az AETR-szabályok fejlődése

               A nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló európai megállapodást (a továbbiakban: AETR) 51 egymással határos európai és ázsiai ország írta alá. Célja a nemzetközi közúti áru- és személyforgalom akadályainak csökkentése a vezetési és pihenőidőkre vonatkozó szabályok – így többek között a menetíró készülékekre vonatkozó műszaki előírások – harmonizálása révén.

               A többoldalú megállapodás az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ EGB) égisze alatt került kidolgozásra. Az AETR nyomán hasonló szabályozás valósult meg az Európai Unión belül is, nevezetesen a vezetési és pihenőidőt szabályozó 561/2006/EK rendelet
                  1
               , valamint a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK rendelet
                  2
                révén.

               Az Európa Unió 2006-ban a vezetési és a pihenőidő nyomon követése céljából kötelezővé tette a digitális menetíró használatát, leváltva az 1985 óta használatban lévő analóg menetírókat. Ezt követően az AETR szerződő felei abban állapodtak meg, hogy 2011-től kezdve a nemzetközi fuvarozást végző járműveiket ugyanolyan digitális menetíróval szerelik fel. Ugyanezen alkalommal arról is megállapodás született, hogy noha az EU a 3821/85/EGK rendelet IB. mellékletének módosításakor egyoldalú döntés keretében, a nem uniós szerződő felek előzetes megkérdezése nélkül határozta meg a menetíró készülékek jellemzőit, az AETR szövege egészüljön ki a 22a. cikkel, amely előírja ezen jellemzők alkalmazásának automatikus kiterjesztését valamennyi AETR-félre.

               A nem uniós AETR-felek kifogásai

               A Bizottság 2009-ben elfogadta az 1266/2009/EU rendeletet
                  3
               , amely többek között rendelkezett (2011. október 1-jén kezdődő hatállyal) az ún. „egyperces kérdésről”
                  4
                és (2012. október 1-jén kezdődő hatállyal) egy második mozgásérzékelő bevezetéséről. A járművekbe ezen időpontokat követően beszerelt valamennyi menetírónak meg kell felelnie az új műszaki követelményeknek. A 22a. cikk értelmében az említett új kötelezettségek automatikusan vonatkoznak az AETR nem uniós szerződő feleire is.

               A fenti európai uniós fejlemények és a 22a. cikk szerinti mechanizmus automatikus alkalmazása egyes, nem uniós AETR-felekben növekvő elégedetlenséget váltott ki; a mechanizmus véleményük szerint egyoldalú szemléletű, és alkalmatlan a digitális menetírók harmonizált módon történő bevezetésére. 2011 folyamán felkérték az ENSZ EGB illetékes szervezetét, a közúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoportot (SC.1), hogy hivatalosan foglalkozzon a kérdéssel. Kérésük nyomán az SC.1 2011 szeptemberében az AETR szakértői csoportjának felállításáról határozott, amely feladatul kapta, hogy vitassa meg az AETR állapotát és tegyen javaslatokat a megállapodás módosítására.

               A szakértői csoport 2016. februári ülésén a nem uniós AETR-felek és az AETR titkársága jogi akadályokat támasztottak az ún. „intelligens” menetíró készülék tekintetében a Bizottság által 2016 márciusában elfogadott műszaki leírások AETR-övezetben történő végrehajtása elé (a 2019 márciusától nyilvántartásba vett tehergépjárműveknek ilyen készülékkel kell rendelkezniük). Az AETR szakértői csoportjának június 27-én, Genfben megrendezett 12. ülésén Oroszország hivatalos javaslatot terjesztett be, amely módosítja a menetíró készülékekre vonatkozó műszaki leírásoknak az AETR-övezetben való alkalmazására vonatkozó jelenlegi eljárást.  A javaslat értelmében a digitális menetíró készülékekre vonatkozó műszaki leírások későbbi módosításait szavazásra kell bocsátani az AETR közúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoportjában, majd második lépésben a szerződő feleknek is jóvá kell hagyniuk, melyeknek 6 hónap áll rendelkezésre, hogy kifogást emeljenek az intézkedéstervezet ellen.

               Az AETR-en belüli egységes uniós álláspont szükségessége

               A Tanács már 2013-ban elfogadott egy határozatot az AETR szakértői csoportján belül az Unió nevében képviselendő álláspontról
                  5
               . Az álláspont külön kitért a fenti kérdésre, azaz a digitális menetíró készülékek műszaki leírásának az AETR szerződő felei által történő alkalmazására, továbbá egy módosítást javasolt a megállapodáshoz, amely lehetővé tenné az EU csatlakozását az AETR-hez. A szakértői csoportban a közelmúltban folytatott tárgyalások, valamint az Oroszország által az AETR-hez benyújtott hivatalos módosító javaslat nyomán szükségessé vált, hogy a Tanács új uniós álláspontot határozzon meg a szakértői csoport, valamint a közúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoport következő ülésére, melyekre 2016. október 24-én, illetve 25-én kerül sor.

               2.AZ AETR JAVASOLT MÓDOSÍTÁSAI

               a) A 22a. cikk hatályon kívül helyezése és a 22. cikkben foglalt eljárás alkalmazása

               A menetíró készülékre vonatkozó előírásoknak az AETR szerződő feleire való „automatikus” alkalmazásáról szóló rendelkezést hatályon kívül kell helyezni, és a szóban forgó előírások jövőbeli módosítása esetén az AETR 22. cikkében rögzített eljárást kell alkalmazni. Azonban a meglévő eljárást helyénvaló csekély mértékben módosítani annak elkerülése céljából, hogy a menetíró készülékre vonatkozó előírásokkal szemben a szerződő felek mindössze egyharmada sikeresen kifogást emelhessen.

               b) A 14. cikk módosítása annak érdekében, hogy lehetővé tegye az EU csatlakozását az AETR-hez

               Az AETR keretében elfogadott szabályok az EU belső jogi rendjében is alkalmazandók.  Az EU AETR-hez való csatlakozása szükséges az uniós jog és az AETR szabályozásának összehangolt fejlődéséhez.

               Ehhez az AETR 14. cikkének módosítása szükséges, hogy lehetővé váljon a regionális integrációs szervezetek megállapodásba való bevonása. A csatlakozás maga egy második lépésben, a Bizottság által javasolt tanácsi határozat útján valósulna meg.

               c) A 10. cikk módosítása oly módon, hogy tartalmazzon egy hivatkozást arra az uniós rendeletre, amely alapján az intelligens menetíró készülékre vonatkozó előírások elfogadásra kerültek, valamint egy új, a fenti előírásokra vonatkozó műszaki melléklet beillesztése

               Az AETR 10. cikkének módosítása, illetve ennek keretében a 165/2014/EU rendeletre és az (EU) 2016/799 rendeletnek az új intelligens menetíró készülékre vonatkozó műszaki leírást meghatározó IC. mellékletére vonatkozó hivatkozás beillesztése biztosíthatja, hogy az AETR szerződő felei is átvegyék a digitális menetíró készülék tekintetében az uniós jogszabályok által bevezetett legújabb műszaki fejleményeket. A 10. cikk módosítása együtt járhatna az AETR új függelékkel való kiegészítésével, amely tartalmazná az intelligens menetíró készülékre vonatkozó előírásokat.

               3.Új 10a. cikk – a járművezetői kártyák nemzeti nyilvántartásainak összekapcsolása

               A járművezetői kártyákra vonatkozó információk cseréjének lehetővé tétele érdekében a Bizottság kialakította és sikerrel üzembe állította a TACHOnet nevű informatikai alkalmazást, amely a járművezetői kártyák nemzeti nyilvántartásainak összekapcsolása révén lehetővé teszi a kártyák egyediségének uniós viszonylatban történő, a csalások megelőzését célzó ellenőrzését. A TACHOnet jogalapja a 165/2014/EU rendelet. A szakértői csoport 2014. február 28-i ülésén már jóváhagyta egy 10a. cikk beillesztését, amely kötelezi a szerződő feleket, hogy elektronikus adatcserét folytassanak a járművezetői kártyákról, az EU-ban jelenleg alkalmazott szabályok mintájára. Ez a 10a. cikk azonban egyelőre nem került bele a megállapodásba, mert eddig egyetlen szerződő fél sem kezdeményezte az ENSZ főtitkárságának értesítését az erre vonatkozó módosításról. Az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt lojális együttműködés kötelezettségének megfelelően, az AETR 21. cikke (1) bekezdésében rögzített eljárás szerint el kell küldeni ezt az értesítést.

               4.A JAVASLAT JOGI ELEMEI

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése értelmében „[a] Tanács a Bizottságnak […] a javaslata alapján határozatot fogad el […] a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               Miután az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek, az itt meghatározott eljárást is tiszteletben kell tartani. Ezek a feltételek a következők: a) az adott terület az Unió hatáskörébe tartozik, b) a nemzetközi megállapodással létrehozott szervben az Unió képviseli álláspontját, amennyiben az ilyen szervnek c) joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia. A joggyakorlat tisztázta, hogy az EUMSZ 218. cikke (9) bekezdésének alkalmazásához nem előfeltétel, hogy az Unió tagja legyen az adott szervnek.

               Jelenleg valamennyi uniós tagállam az AETR szerződő fele. Az 561/2006/EK rendelet úgy rendelkezik, hogy az AETR előírásait továbbra is alkalmazni kell a közúti áru- és személyszállítás terén bármely tagállamban vagy az AETR szerződéses tagországaiban nyilvántartott járművek esetében a teljes útra vonatkozóan, ha az utat az Unió és egy, Svájctól és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodást aláíró országoktól eltérő harmadik ország között, vagy egy ilyen országon áthaladva teszik meg.

                  A javasolt tanácsi határozat jogalapja az EUMSZ 91. cikke, összefüggésben 218. cikkének (9) bekezdésével.

               2016/0258 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának a nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló európai megállapodással (AETR) foglalkozó szakértői csoportján belül az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)A 22/70 sz. AETR-ügyben hozott 1971. március 31-i ítéletében a Bíróság elismerte, hogy a közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájához kapcsolódó ügyek az Unió kizárólagos külső hatáskörébe tartoznak. Az Unió azóta számos alkalommal gyakorolta ezt a hatáskört, az uniós jogalkotó által elfogadott jogalkotási aktusokban, nevezetesen az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben
                  6
               , valamint a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben
                  7
               . Mivel az AETR tárgya az 561/2006/EK rendelet hatálya alá tartozik, a megállapodással kapcsolatos tárgyalások és a megállapodás megkötése az Unió hatásköre.

               (2)Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága az AETR keretében szakértői csoportot hozott létre. E szerv hatáskörébe tartozik az AETR, egyebek mellett a 22a. cikk módosítására irányuló javaslatok kidolgozása és előterjesztése.

               (3) Az AETR szakértői csoportjának következő ülésére 2016. október 24-én kerül sor , míg a közúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoport 2016. október 25-én tartja következő ülését. Ezen alkalmakkor a szakértői csoport és a munkacsoport meg kívánja vizsgálni a szerződő felek által benyújtott javaslatokat, amelyek a szakértői csoport általi elfogadásuk esetén – az AETR felülvizsgálatára irányuló eljárás megindítását és lezárását követően – az AETR módosítását eredményezhetik. Ez az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti joghatással fog járni.

               (4)A javaslatoknak a szakértői csoport általi elfogadását követően második lépésként az uniós tagállamok mint szerződő felek kötelesek együttműködni az AETR felülvizsgálati mechanizmusának megindítása érdekében, a 2829/77/EGK tanácsi rendelettel
                  8
                összhangban, valamint az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdésében rögzített lojális együttműködés kötelezettségének szellemében, adott esetben a 218. cikk (6) bekezdése szerinti tanácsi határozatnak megfelelően. A javasolt módosítások csak akkor válnak hatályossá, ha az AETR felülvizsgálata lezárul.

               (5)A közúti fuvarozásban használt menetíró készülékek (tachográfok) egész Európára kiterjedő harmonizációjának érdekében egységes döntéshozatali eljárást szükséges bevezetni. Ennek az eljárásnak egyszerre kell figyelembe vennie az Európai Unió, valamint az AETR-megállapodást aláíró harmadik országok érdekeit.

               (6)Az AETR 22a. cikke úgy rendelkezik, hogy a 3821/85/EGK tanácsi rendeletnek a digitális menetírókat érintő módosításait az AETR szerződő felei hivatalos egyeztetés vagy szavazás nélkül valamennyien automatikusan átveszik. Az a tény, hogy az AETR szerződő felei nem vesznek részt a digitális menetíró készülékre vonatkozó műszaki leírások kidolgozásának és elfogadásának folyamatában, egyes szerződő felek növekvő elégedetlenségét váltotta ki; a Bizottság „Digitális menetíró készülék: útiterv a jövőbeli tevékenységekhez” című közleménye
                  9
                is elismerte, hogy ez a mechanizmus akadályozza a digitális menetíró készüléknek a nem uniós szerződő felek általi megfelelő, összehangolt alkalmazását. Ezért az Unió érdeke is megkívánja a digitális menetíró készülékekre vonatkozó döntéshozatali eljárás módosítását, és azt, hogy a szakértői csoportban javasolja a 22a. cikk törlését, illetve a 22. cikk (1)–(3) bekezdésében a digitális menetíró készülékre vonatkozó műszaki leírás módosítása tekintetében előírt eljárás alkalmazását.

               (7)Tekintettel arra, hogy a digitális menetíró készülékre vonatkozó előírások módosításai semmilyen esetben nem befolyásolhatják az AETR alapelveit és működését, azaz céljuk kizárólag a legújabb műszaki fejlődés figyelembevételére irányuló rendszeres aktualizálás lehet, helyénvaló a módosításokkal szembeni kifogásra jogosult felek részarányát a szerződő felek harmadáról legalább a felére felemelni.

               (8)Számos érv szól amellett, hogy az Unió csatlakozzon az AETR-hez. Először is a közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájához kapcsolódó ügyekben az Unió kizárólagos hatáskörrel rendelkezik, amit a Bíróság a 22/70 sz. ügyben hozott ítéletével megerősített. Másodsorban az Unió csatlakozása biztosítaná az Unió érdekeinek hatékony képviseletét az AETR-en belül. Végezetül pedig az AETR működésének és a javasolt döntéshozatali eljárásnak a sajátosságai is igazolják, miért volna ésszerű, hogy a tagállamok helyett az Unió legyen a megállapodás szerződő fele.

               (9)Az AETR 14. cikke csak az ENSZ EGB tagországai és az ENSZ EGB-ben konzultációs joggal rendelkező országok számára teszi lehetővé az AETR-hez való csatlakozást. Ezért annak érdekében, hogy lehetővé váljon az Unió AETR-hez való csatlakozása, célszerű javaslatot előterjeszteni a 14. cikk módosítására, amely rendelkezik a regionális szervezetek AETR-hez való csatlakozásának lehetőségéről.

               (10)Az AETR 10. cikke értelmében azon menetíró készülékek, amelyeknek kialakítására, beépítésére, használatára és tesztelésére a 3821/85/EGK tanácsi rendeletnek megfelelően került sor, az AETR előírásainak megfelelőnek minősülnek. Ez az elv alkalmazandó a menetíró készülékre vonatkozó előírások valamennyi módosítására, függetlenül attól, hogy azok a 3821/85/EGK rendelet vagy más jogi aktus alapján kerültek-e elfogadásra. Tehát ugyanúgy alkalmazandó a 3821/85/EGK rendeletet visszavonó és annak helyébe lépő 165/2014/EU rendeletre, valamint a menetíró készülékekre vonatkozó műszaki követelményeket meghatározó (EU) 2016/799 bizottsági végrehajtási rendeletre
                  10
                is. Mindezek alapján módosítani kell az AETR 10. cikkét, hogy az megfelelő hivatkozást tartalmazzon a 165/2014/EU rendeletre, valamint a 3821/85/EGK tanácsi rendelet helyett 2019. június 15-től alkalmazandó (EU) 2016/799 bizottsági végrehajtási rendeletre. Emellett az AETR-t új függelékkel kell kiegészíteni, amely tartalmazza az (EU) 2016/799 bizottsági végrehajtási rendelet rendelkezéseit, illetve a műszaki fejlődésnek megfelelően a későbbiekben elfogadott kiigazításokat.

               (11)Módosítani kell továbbá a digitális menetíró készülékeknek az AETR mellékletében foglalt típusbizonyítványait oly módon, hogy azok az intelligens menetíró készülékekre és annak alkatrészeire is alkalmazhatók legyenek.

               (12)A fentiek figyelembevételével el kell fogadni ezt a határozatot, amely meghatározza a nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló európai megállapodással (AETR) foglalkozó szakértői csoporton, illetve a közúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoporton belül az Unió nevében képviselendő álláspontot,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               (1)Az Uniónak a nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló európai megállapodással (AETR) foglalkozó szakértői csoporton, illetve a közúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoporton belül képviselendő álláspontja megfelel az e határozat mellékletében foglaltaknak, és azt az AETR-ben részes uniós tagállamok az Unió érdekében együttesen fellépve képviselik.

               (2)A tagállamok a módosítási javaslatokról tájékoztatják a szakértői csoportot.

               (3)Az álláspontot érintő alaki, illetve kismértékű változtatások az álláspont módosítása nélkül is elfogadhatók.

               2. cikk

               Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. március 15-i 561/2006/EK rendelete a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 102., 2006.04.11., 1. o.)

                     (2)
                  A Tanács 1985. december 20-i 3821/85/EGK rendelete a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről (HL L 370., 1985.12.31., 8. o.).

                     (3)
                  A Bizottság 2009. december 16-i 1266/2009/EU rendelete a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendeletnek a műszaki fejlődésre figyelemmel történő tizedik kiigazításáról (HL L 339., 2009.12.22., 3. o.).

                     (4)
                  A gyakori és rövid megállások esetén a vezetési idő 60 másodpercre kerekítve történő rögzítése.

                     (5)
                  A Tanács 2013. február 15-i 5826/13 határozata.

                     (6)
                  HL L 102., 2006.4.11., 1. o.

                     (7)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. február 4-i 165/2014/EU rendelete a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről, a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről és a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról(HL L 60., 2014.2.28., 1. o.)

                     (8)
                  A Tanács 1977. december 12-i 2829/77/EGK rendelete a nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló európai megállapodás (AETR) hatálybaléptetéséről (HL L 334., 1977.12.24., 11. o.).

                     (9)
                  COM(2011) 454 végleges.

                     (10)
                  HL L 139., 2016.5.26., 1. o.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.8.26.
            COM(2016) 541 final
            MELLÉKLETEK
            Javaslat - A Tanács határozata az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának a nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló európai megállapodással (AETR) foglalkozó szakértői csoportján belül az Európai Unió nevében képviselendő álláspontról

               I. MELLÉKLET

               A 22. cikk módosítása és a 22a. cikk törlése

               1.
                     A 22. cikk a következőképpen módosul:

               a)
                     A 22. cikk (1) és (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „(1)
                     E megállapodás mellékletének 1., 1B., 1C. és 2. függeléke az e cikkben meghatározott eljárással módosítható.

               (2)
                     A valamely szerződő fél kérésére az e megállapodás mellékletének 1., 1B., 1C. és 2. függelékére vonatkozóan előterjesztett módosítási javaslatot az Európai Gazdasági Bizottság közúti közlekedéssel foglalkozó munkacsoportja mérlegeli.”

               b)
                     A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

                  „(4)
                     A módosítás abban az esetben kerülhet elfogadásra, ha az értesítés időpontjától számított hat hónapos időszakon belül a szerződő felek illetékes hatóságainak nem több mint a fele jelezte a Főtitkárság felé a módosítással szembeni kifogását.”

               c)
                     A cikk a következő (6) bekezdéssel egészül ki:

               „(6)
                     Amennyiben az e megállapodás 1B. vagy 1C. függelékére irányuló módosítás a megállapodás egyéb rendelkezéseinek módosítását igényli, az 1B. vagy 1C. függelék módosításai csak az érintett egyéb rendelkezések 21. cikk szerinti módosításának hatálybalépését követően léphetnek hatályba. Ha egy ilyen esetben az 1B. vagy 1C. függelék módosításai a megállapodás egyéb rendelkezéseire vonatkozó módosításokkal egy időben kerülnek benyújtásra, hatálybalépésük időpontjának a 21. cikkben előírt eljárás alkalmazásából következő időpontnak kell megfelelnie.”

               2.
                     A 22a. cikket el kell hagyni.

               II. MELLÉKLET

               A 14. cikk módosítása

               A 14. cikk a következőképpen módosul:

               a)
                     A szöveg az (1) bekezdés után a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:

               „(1a)
                     E megállapodást regionális integrációs szervezetek is aláírhatják. E megállapodás alkalmazásában »regionális integrációs szervezet« bármely olyan szervezet, amely egy adott régió szuverén államaiból áll, hatáskörrel rendelkezik bizonyos, ezen megállapodás által szabályozott területeken, és megfelelő felhatalmazással rendelkezik e megállapodás aláírására, ratifikálására, elfogadására, jóváhagyására vagy az ahhoz való csatlakozásra.

               A megállapodásban részes regionális integrációs szervezetek képviselői a szervezet tagállamainak szavazatát leadhatják azok távollétében. ”

               b)
                     Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

               „(5)
                     Minden olyan állam vagy regionális integrációs szervezet tekintetében, amely a nyolcadik ratifikálási vagy csatlakozási okmány jelen cikk 4. pontja szerinti letétbe helyezését követően ratifikálja a jelen megállapodást vagy csatlakozik ahhoz, a jelen megállapodás az azt követő száznyolcvanadik napon lép hatályba, hogy ezen állam vagy regionális integrációs szervezet letétbe helyezte ratifikálási vagy csatlakozási okmányát.”

               III. MELLÉKLET

               A 10. cikk módosítása

               A 10. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „(3)
                     Az első alkalommal legkésőbb 2019. június 14-én regisztrált gépjárművek esetében a kialakítás, a beépítés és a tesztelés tekintetében az 1985. december 20-i 3821/85/EGK tanácsi rendeletnek és e megállapodás 1B. függelékének megfelelő ellenőrző készülék az e megállapodásban előírt követelményeknek megfelelőnek minősül.

               Az első alkalommal 2019. június 15-e után regisztrált gépjárművek esetében a kialakítás, a beépítés és a tesztelés tekintetében a 2014. február 4-i 165/2014/EU tanácsi rendeletnek és e megállapodás 1C. függelékének megfelelő készülék az e megállapodásban előírt követelményeknek megfelelőnek minősül.”

               IV. MELLÉKLET

               1C. függelék

               Az (EU) 2016/799 bizottsági végrehajtási rendelet IC. melléklete beillesztésre kerül, mint az AETR mellékletének 1C. függeléke.

               V. MELLÉKLET

               Az 1B./1C. függelék szerinti termékek típusbizonyítványa

               A 2. függelék III. fejezete (III. Típusbizonyítvány az IB. függeléknek megfelelő termékek esetében) helyébe a következő szöveg lép:

               „III. Az 1B./1C. függelék szerinti termékek típusbizonyítványa

               A szerződő fél a jóváhagyás kiadását követően az alábbi mintának megfelelő típusbizonyítványt állít ki a kérelmező részére. A szerződő felek e dokumentum másolatát használják arra, hogy értesítést küldjenek a többi szerződő fél részére a kiadott típusbizonyítványokról, illetve esetleges visszavonásukról.

               Az 1B./1C. függelék szerinti termékek típusbizonyítványa (1)

               Az illetékes hatóság megnevezése

               Az értesítés tárgya (2):

               Jóváhagyás

               Jóváhagyás visszavonása

               Ellenőrzőkészülék-típus

               Ellenőrzőkészülék-alkatrész (3)

               Járművezetői kártya

               Műhelykártya

               Vállalkozáskártya

               Ellenőri kártya

               Típusbizonyítvány száma:

               (1)Gyártó vagy kereskedelmi márka

               (2)A típus neve

               (3)A gyártó neve

               (4)A gyártó címe

               (5)Jóváhagyás iránti kérelem időpontja……………………………………

               (6)Tesztlaboratórium(ok)

               (7)Jelentések időpontja és száma………………………………………..

               (8)Jóváhagyás dátuma

               (9)Jóváhagyás visszavonásának dátuma

               (10)Azon ellenőrző készülék alkatrészének vagy alkatrészeinek típusa, amellyel

                   az adott alkatrész felhasználásra kerül…………………………………….

               (11)Hely
                     .

               (12)Dátum…………………………………………………………….

               (13)Mellékelt leíró dokumentumok……………………………….

               (14)Megjegyzések (adott esetben plomba elhelyezését is ideértve)…………

                  ………………………………………………………………………..

                  ………………………………………………………………………..

                     ………………………..

                     (aláírás)

               (1) Válassza ki az 1B. vagy 1C. függeléket

               (2) Jelölje be a megfelelő négyzetet

               (3) Nevezze meg az értesítés tárgyát képező alkatrészt


				|

		52012PC0044

			Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA egy, a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény III. függelékének módosítására vonatkozó európai uniós indítvány benyújtásáról /* COM/2012/044 final - 2012/0020 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A heringcápa (Lamna
nasus) elterjedési területe magában foglalja az Atlanti-óceán északi részét
és egy széles Föld körüli sávot a déli féltekén. A Lamna nasus mozgékony,
melegvérű, viszonylag lassú növésű, későn érő, hosszú életű faj, amely csak
kevés utódot hoz világra. A heringcápa a sérülékeny vízi fajok közül a FAO
besorolása szerinti legalacsonyabb produktivitási kategóriába tartozik. Az
atlanti-óceáni állományok elemzése azt mutatja, hogy állapotuk történelmi időtávon
és a közelmúltban is többször észrevehetően romlott. Az állományoknak a déli
félteke óceánjain folytatott halászata javarészt szabályozatlan és vélhetően
nem fenntartható. A faj különösen érzékeny a túlhalászásra, és
alacsony produktivitása miatt rendkívül károsan befolyásolja a halászati
terhelés. Egyedszáma az utóbbi évtizedek során az Atlanti-óceán északi,
különösen pedig északkeleti részén jelentősen lecsökkent, ami arra késztette az
EU-t, hogy betiltsa a faj halászatát. Ez a tilalom az uniós hajókra és az uniós
vizeken tevékenységet folytató, harmadik ország lobogója alatt közlekedő
hajókra vonatkozik. Az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) döntése
nyomán a heringcápa halászata az Atlanti-óceán északkeleti részén általában is
tilos. A fajra azonban továbbra halásznak az Atlanti-óceán északnyugati részén
és a déli féltekén. A NEAFC kivételével más regionális halászati gazdálkodási
szervezetek nem, vagy csak igen kevés intézkedést hoztak a heringcápa
kezelésére és védelmére, továbbá csupán korlátozott információ áll
rendelkezésre a faj elterjedési területén lévő államokban hatályos, a tárgyhoz
kapcsolódó jogszabályokról. Egyes vélekedések szerint a heringcápafogások
jelentős részét nem jelentik be.
Ilyen körülmények
között az EU 2007-ben és 2010-ben javasolta, hogy a heringcápát vegyék fel a
CITES egyezmény II. függelékébe. A CITES szerződő feleinek többsége támogatta
ezeket a javaslatokat, de nem sikerült elérni az elfogadásukhoz szükséges
2/3-os küszöböt. Az EU azt is javasolta, hogy az Atlanti Tonhal Védelmére
Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) szabályozási területén 2009-ben és
2010-ben tiltsa be a heringcápa halászatát, a javaslatot azonban elvetették.
A heringcápa
nemzetközi kereskedelmének kiterjedtségéről és a kereskedelemnek a faj
védettségi állapotára gyakorolt hatásáról alig vannak adatok. A heringcápa
egyedeire vonatkozóan jelenleg tulajdonképpen nincsenek olyan nemzetközileg
elfogadott adatok, amelyek alapján számszerűsíteni lehetne a velük folytatott
nemzetközi kereskedelem mennyiségét. Vannak azonban arra utaló egyértelmű
jelek, hogy a heringcápa részeivel vagy származékaival nemzetközileg
kereskednek, valamint hogy a faj húsának és úszóinak jelentős nemzetközi piaca
van. A vélekedések szerint az EU a heringcápa egyedeinek egyik fő felvevőpiaca,
ezért az EU-nak felelőssége biztosítani, hogy a szóban forgó kereskedelem
fenntartható legyen.
A heringcápa nemzetközi kereskedelmére
vonatkozóan adatokra van szükség annak értékeléséhez, hogy a faj egyedeivel
folytatott nemzetközi kereskedelem milyen hatást gyakorol a heringcápa
védettségi állapotára. A nemzetközi kereskedelemre vonatkozó adatok gyűjtéséhez
nemzetközi együttműködés szükséges. Az ilyen együttműködés elérésének az a
legjobb módja, hogy az EU-tagállamok indítványozzák a fajnak a CITES egyezmény
III. függelékébe való felvételét. Ez összhangban van az Európai Közösség
cápákra vonatkozó cselekvési tervével, amelyet a Bizottság 2009-ben fogadott
el.
Az egyezmény XVI. cikke szerint bármely
szerződő fél bármikor jegyzéket juttathat el a Titkárságnak a III. függelékbe
való felvételre javasolt fajokról. A III. függelék módosítása automatikusan
hatályba lép 90 nappal azt követően, hogy a Titkárság az indítvány
benyújtásáról tájékoztatja a szerződő feleket.
Egy adott faj III. függelékbe való
felvételének az a következménye, hogy a heringcápa EU-ból való kivitele a fogás
jogszerűségét tanúsító kiviteli engedélyhez lenne kötve, a kereskedelem más
formáinak (EU-ba irányuló kivitel vagy a nem uniós felek közötti kereskedelem)
lebonyolításához pedig nélkülözhetetlen lenne az exportáló ország által
kiállított származási bizonyítvány bemutatása.
A szóban forgó
fajnak a III. mellékletbe való felvétele (minimumként) adatokat biztosítana a
CITES szerződő feleinek a kereskedelem tárgyát képező egyedek származásáról és
mennyiségéről, ami bővítené ismereteinket a heringcápa védelmét befolyásoló
tényezőkről, ez pedig elősegítené, hogy az államok vagy a nemzetközi
szervezetek a jövőben meghozhassák a szükséges állományvédelmi és/vagy
kereskedelmi intézkedéseket.
A III. mellékletbe
való felvétel azt is biztosítaná, hogy a CITES szerződő felei külön figyelemmel
kísérjék a heringcápaegyedek halászatának és kereskedelmének körülményeit,
továbbá ott, ahol ilyen intézkedéseket még nem hoztak, a fenntartható
hasznosítás érdekében elősegítené az állományvédelmi intézkedések elfogadását.
2.           AZ ÉRDEKELTEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK
EREDMÉNYEI; HATÁSVIZSGÁLAT
A heringcápának a CITES egyezmény III.
függelékébe való felvételéről az uniós tagállamok már számos alkalommal – 2010.
június 11-én, 2010. szeptember 15-én, 2010. december 6-án, 2011. március 22-én
és 2011. július 26-án – megbeszéléseket folytattak a vadon élő fajok
kereskedelmével foglalkozó EU-bizottság keretében. A bizottság ülésein részt
vevők széles körben támogatták a heringcápának a CITES egyezmény III.
függelékébe való felvételét.
Ezenkívül a CITES egyezmény szerződő felei egy
2011. május 27-én kelt levél útján tájékoztatást kaptak az EU azon esetleges
szándékáról, hogy indítványozza a heringcápának a CITES egyezmény III.
függelékébe való felvételét. Japáné és Kínáé kivételével (amelyek vitatják,
hogy a CITES egyezmény keretében tengeri fajokkal kellene foglalkozni) az
Európai Bizottsághoz eljuttatott észrevételek általában pozitívak voltak (különösen
az USA, Új-Zéland, Törökország, Horvátország és Montenegró esetében, míg
Ausztrália jelezte, hogy a felvételi javaslat veszélyeztetheti egy esetleges jövőbeli,
a II. függelékbe való felvételre irányuló javaslat sikerét).
A felvétel következményei a
társadalmi-gazdasági és adminisztratív költségek tekintetében korlátozottak
lennének: a heringcápát exportáló uniós tagállamoknak a halászat jogszerűségét
igazoló kiviteli engedélyt kellene kiállítaniuk. Tekintettel arra, hogy a
heringcápa halászata az uniós vizek túlnyomó részén tilos, a kiállítandó
engedélyek száma vélhetően csekély lenne. A heringcápával kereskedő más
országoknak pedig származási bizonyítványt kellene kiállítaniuk.
3.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
A CITES egyezményt az EU-ban a vadon élő
állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított
védelemről szóló, 1996. december 9-i 338/97/EK tanácsi rendelet[1] hajtja
végre. A heringcápának a CITES egyezmény III. függelékébe való felvétele
következtében a fajt fel kell majd venni a 338/97/EK tanácsi rendelet C.
mellékletébe, amely módosításnak akkortól fogva kell alkalmazandónak lennie,
amikor hatályba lép a heringcápának az egyezmény III. függelékébe való
felvétele. Mivel ez a kérdés az uniós környezetvédelmi politikát és
kereskedelempolitikát egyaránt érinti, a meghozandó tanácsi határozatot anyagi
jogi szempontból az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. cikkének (1)
bekezdésére és 207. cikkére kell alapozni. Eljárási szempontból a jogalapnak a
218. cikk (9) bekezdésének kell lennie, mivel a szóban forgó határozat a CITES
egyezmény mellékletének joghatással bíró módosítására vonatkozó uniós álláspont
kialakítására vonatkozik.
2012/0020 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS HATÁROZATA
egy, a veszélyeztetett vadon élő állat- és
növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény III. függelékének
módosítására vonatkozó európai uniós indítvány benyújtásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió működéséről szóló
szerződésre és különösen annak 218. cikke (9) bekezdésével összefüggésben
értelmezett 192. cikke (1) bekezdésére és 207. cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)
A veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok
nemzetközi kereskedelméről szóló egyezményt az Európai Unióban (a továbbiakban:
EU) az 1996. december 9-i 338/97/EK tanácsi rendelet[2] hajtja
végre.
(2)
A Lamna nasus faj alacsony produktivitása
miatt rendkívül sérülékeny a halászati terheléssel szemben. Egyedszáma az
utóbbi évtizedek során az Atlanti-óceán északi, különösen pedig északkeleti
részén jelentősen lecsökkent, ami arra késztette az EU-t, hogy betiltsa a faj
halászatát. Ez a tilalom az uniós hajókra és az uniós vizeken tevékenységet
folytató, harmadik ország lobogója alatt közlekedő hajókra vonatkozik. Az
állományoknak a déli félteke más óceánjain folytatott halászata javarészt
szabályozatlan és vélhetően nem fenntartható.
(3)
Mivel az Unió úgy vélte, hogy a fajt világszerte a
kihalás fenyegetheti, amennyiben a vele folytatott nemzetközi kereskedelmet nem
szabályozzák szigorú szabályokkal az olyan felhasználási minták elkerülésére,
amelyek csökkentik a faj fennmaradásának esélyeit, az EU a CITES egyezmény
szerződő feleinek 2007. évi 14. és 2010. évi 15. konferenciáján javaslatot tett
a fajnak a CITES egyezmény II. függelékébe való felvételére. A javaslatok nem
kapták meg a felek 2/3-ának támogatását, ami a CITES egyezmény értelmében szükséges
lett volna elfogadásukhoz. Mivel nincs arra utaló adat, hogy javulna a
heringcápa-állományok állapota, továbbá a faj kezelését és védelmét az
elterjedési terület egészén biztosító rendszer hiányában az Uniónak a faj
védelme érdekében további lépéseket kell tennie.
(4)
A feltételezések szerint a heringcápa
túlhalászásának egyik fő kiváltó tényezője a nemzetközi kereskedelem. A
heringcápával folytatott kereskedelemről jelenleg nem állnak rendelkezésre
nemzetközileg elfogadott adatok, így az ilyen adatok gyűjtése elengedhetetlen
annak értékeléséhez, hogy a nemzetközi kereskedelem milyen hatást gyakorol a
faj védettségi helyzetére. A Lamna nasus faj egyedeivel folytatott
kereskedelem szabályozására irányuló nemzetközi együttműködés előmozdítása és a
faj fokozottabb védelme érdekében valamennyi tagállamnak indítványoznia kell,
hogy a fajt felvegyék a CITES egyezmény III. függelékébe.
(5)
A CITES egyezmény XVI. cikke szerint a III.
függelék módosítása automatikusan hatályba lép 90 nappal azt követően, hogy a
Titkárság az indítvány benyújtásáról tájékoztatja a szerződő feleket. Az
egyezmény függelékeinek szóban forgó módosítása hatással lesz az uniós
jogszabályokra, mivel a heringcápa EU-ból való kivitele a fogás jogszerűségét
tanúsító kiviteli engedélyhez lenne kötve. A kereskedelem más formáinak (az
Unióba irányuló kivitel vagy a nem uniós felek közötti kereskedelem)
lebonyolításához nélkülözhetetlen lenne az exportáló ország által kiállított
származási bizonyítvány bemutatása.
(6)
A CITES egyezmény úgynevezett gaboronei módosítása
még nem lépett hatályba, ezért az Európai Unió még nem szerződő fele az
egyezménynek.
(7)
Ilyen körülmények között a Lamna nasus fajnak
a CITES egyezmény III. függelékébe való felvételét – összhangban az Unió külső
képviseletének egységére vonatkozó követelménnyel – az Unió érdekében közösen
fellépő tagállamoknak kell indítványozniuk.
(8)
A Lamna nasus fajnak a CITES egyezmény III.
függelékébe való felvételére vonatkozó közös indítványt ezért az Európai Unió
Tanácsának elnökségét betöltő, a többi tagállamot képviselő tagállamnak kell
megküldenie a CITES Titkárságának,
ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
1. cikk
A tagállamok közösen – az Európai Unió
érdekében eljárva – indítványt nyújtanak be a CITES Titkársága részére a Lamna
nasus fajnak a CITES
egyezmény III. függelékébe való felvételére vonatkozóan.
A közös indítványt az Európai Unió Tanácsának elnökségét betöltő
tagállam küldi meg a CITES Titkárságának az e határozat mellékletében
meghatározottak szerint.
2. cikk
Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.
Kelt Brüsszelben,
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
MELLÉKLET
Az EU tagállamai nevében [az Európai Unió Tanácsának elnökségét betöltő
tagállam] által a Lamna nasus fajnak a CITES egyezmény III. függelékébe
való felvételére vonatkozóan a CITES Titkárságának benyújtott indítvány
Az egyezmény XVI. cikke (1) bekezdésének megfelelően és az egyezmény
más érintett szerződő feleivel folytatott konzultációt követően [az Európai
Unió Tanácsának elnökségét betöltő tagállam] benyújtja az alábbi, a Lamna
nasus fajnak az egyezmény III. függelékébe való felvételére vonatkozó
indítványt.
A CITES Titkárságát felkérjük arra, hogy az
Európai Unió 27 tagállamának (Belgium, Bulgária, a Cseh Köztársaság, Dánia,
Németország, Észtország, Írország, Görögország, Spanyolország, Franciaország,
Olaszország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta,
Hollandia, Ausztria, Lengyelország, Portugália, Románia, Szlovénia, Szlovákia,
Finnország, Svédország és az Egyesült Királyság) indítványára az egyezmény III.
függelékébe vegye fel a következő fajt:
ÁLLATOK
     Chondrichthyes
(alosztály: Elasmobranchii)
     Lamniformes
     Lamnidae
     Lamna nasus (Bonnaterre, 1788)
1. ábra: Heringcápa (Lamna nasus)
(Forrás: a fajok azonosítására szolgáló
FAO-adatlap)
1. mellékletként
megküldjük az Európai Unió által a Conf. 9.25 (Rev. CoP15) határozatban
szereplő ajánlások végrehajtása keretében hozott intézkedések áttekintését.
Tisztelettel:
1. melléklet
Az Európai Unió által a Conf. 9.25 (Rev. CoP15)
határozatban szereplő ajánlások végrehajtása keretében hozott intézkedések
–
A heringcápa kezelésére, védelmére és
kereskedelmére vonatkozó uniós rendeletek
A heringcápa halászatának megakadályozására vagy korlátozására,
valamint a szóban forgó faj védelme céljából a heringcápa kereskedelmének szabályozására
vonatkozóan elfogadott uniós rendeletek a következők:
·
A 2011. január 18-i 57/2011/EU tanácsi
rendelet[3]
betiltja a heringcápa halászatát. A tilalom az uniós hajókra és az uniós
vizeken tevékenységet folytató, harmadik ország lobogója alatt közlekedő
hajókra vonatkozik.
·
A 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi
rendelet[4]
megállapítja az uniós közös halászati politika szabályainak megszegése esetén
alkalmazandó ellenőrzési és végrehajtási intézkedéseket és szankciókat. A
rendelet vonatkozik a heringcápára csakúgy, mint minden más, az EU közös
halászati politikájának hatálya alá tartozó fajra.
·
A 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi
rendelet[5]
megállapítja a halászati termékek EU-ba való behozatalára alkalmazandó
szabályokat.
Mindezeken túlmenően a 2010 novemberében tartott éves ülésén az
Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) úgy határozott, hogy
szabályozási területén 2011-re betiltja a heringcápa célzott halászatát.
Az Európai Unió rendeletei teljes egészében
kötelezők és közvetlenül alkalmazandók az Európai Unió valamennyi tagállamában.
[1]               HL L 61.,
1997.3.3., 1. o.
[2]               HL L 61.,
1997.3.3., 1. o.
[3]               A rendelet a következő internetcímen érhető el:
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:024:0001:0125:HU:PDF
A heringcápára az IA. melléklettel (29. oldal) összefüggésben értelmezett 5.
cikk (1) bekezdése, valamint a 8. cikk (1) bekezdésének e) pontja vonatkozik.
[4]               A rendelet a következő internetcímen érhető el:
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2009:343:0001:0050:HU:PDF.
[5]               A rendelet a következő internetcímen érhető el:
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2008:286:0001:0050:HU:PDF.