				|

		52011PC0834

			Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (2014–2020) létrehozásáról /* COM/2011/0834 végleges - 2011/0394 (COD) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A javaslat indokolása
A vállalkozások, különösen a kis- és
középvállalkozások (a továbbiakban: kkv-k) fontos szerepet töltenek be a
növekedésben és a foglalkoztatásban az Unióban. Ha az Unió teljesíteni kívánja
az Európa 2020 stratégia intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre
vonatkozó prioritásait, akkor a versenyképességnek központi szerepet kell
betöltenie.
Jóllehet szabályozási eszközök állnak az Unió
rendelkezésére, beleértve az intelligens jogalkotást és az uniós
vállalkozásokat sújtó bürokratikus terhek csökkentését, egyes piaci
hiányosságokat uniós szintű közfinanszírozással lehet hatékonyan
kiküszöbölni.
Ez már jelenleg is zajlik. A versenyképességi
és innovációs keretprogram (CIP) finanszírozza az ezzel kapcsolatos fellépést.
A pénzügyi támogatás folytatásának és kidolgozásának szükségességével a
Bizottság „Az Európa 2020 költségvetése” című közleménye[1]
foglalkozott. A Bizottság most egy, a vállalkozások versenyképességét és a kis-
és középvállalkozásokat segítő programra (COSME) tesz javaslatot, amelynek
finanszírozására összesen 2,5 milliárd eurót szán a 2014 és 2020 közötti
időszakban.
Általános összefüggések
Az uniós vállalkozások előtt az a kihívás
áll, hogy globális szinten versenyképesnek kell lenniük. Működésüket
azonban olyan piaci hiányosságok akadályozzák, amelyek gyengítik
versenyképességüket a világ többi részén működő versenytársaikkal
szemben. Ennek következtében az uniós kkv-k kisebb munka és
erőforrás-termelékenységet , és lassúbb növekedést mutatnak, mint például
amerikai versenytársaik, továbbá kevésbé tudnak olyan sikeresen alkalmazkodni a
változó keretfeltételekhez, mint az európai nagyvállalatok. A kkv-k nehézségeit
súlyosbította a közelmúltban bekövetkezett gazdasági és pénzügyi válság,
valamint az áruk és erőforrások árának növekedése.
Bár az említett piaci hiányosságok
felszámolása elsősorban a tagállamok és a régiók feladata, egyes
területeken egyértelmű lehetőség van uniós hozzáadott érték
megvalósítására. Például az Unió segíthet az egységes piac erősítésével, a
nemzeti intézkedések koherenciájának és összehangolásának támogatásával, a
legjobb gyakorlatok terjesztésével elérhető ösztönző hatások
kiváltásával vagy a méretgazdaságosság megteremtésével. Az egységes piac
zavartalan működésének biztosításán túl az EU szerepet játszik a
vállalkozási környezet javításában is, aminek célja erős, diverzifikált
uniós ipar és globális szinten versenyképes kkv-k létrehozása az alacsony
szén-dioxid-kibocsátású, erőforrás-hatékony gazdaság követelményeihez való
alkalmazkodás mellett.
A program célja, hogy kezelje a vállalkozások,
különösen a kkv-k növekedését korlátozó főbb piaci hiányosságokat az
Unióban. A versenyképességet és a vállalkozókedvet illetően az uniós
vállalkozások előtt továbbra is az alábbi főbb kihívások állnak:
–
a finanszírozási forrásokhoz való hozzájutás
nehézségei azon kkv-k esetében, amelyek nehezen
képesek igazolni hitelképességüket és hozzáférni kockázati tőkéhez;
–
gyenge vállalkozókedv – az európai polgároknak csupán 45 %-a szeretne önfoglalkoztató
lenni, például az Egyesült Államokban ez az arány 55 %;
–
az induló vállalkozásoknak és a növekedésnek
nem kedvező vállalkozási környezet, amelyet a
szabályozási környezet változatlan széttöredezettsége és a túlzott bürokrácia
jellemez;
–
a kkv-k korlátozott képessége arra, hogy
alkalmazkodjanak az alacsony
szén-dioxid-kibocsátású, az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes,
energia- és erőforrás-hatékony gazdaság követelményeihez, mivel pénzügyi
lehetőségeik és szaktudásuk korlátozott;
–
a kkv-k korlátozott képessége arra,
hogy olyan piacokra is kijussanak, amelyek
országuk határain kívül vannak, az egységes piacon belül és azon kívül
egyaránt.
Ezek a nehézségek azt jelentik, hogy nem jön
létre elég vállalkozás, és azok, amelyek elindulnak, gyakran nem életképesek
vagy rosszul teljesítenek az új vállalkozások termelékenysége és életképessége
szempontjából. Makroszinten azt láthatjuk, hogy csökken az uniós gazdaság
versenyelőnye.
Az Európa 2020 stratégiával összhangban ennek
a programnak a célja az európai vállalkozások fellendüléséhez szükséges
feltételek megteremtése, valamint annak biztosítása, hogy a kkv-k minél jobban
kihasználják az egységes piacban rejlő óriási lehetőségeket, illetve
ösztönzésük arra, hogy azon túlra tekintsenek. Különleges erőfeszítést
kell tenni a kkv-k fejlődésének elősegítése érdekében, ugyanis ezek a
gazdasági növekedés és munkahelyteremtés egyik fő forrását képezik, a
magánszférában a munkahelyek több mint 67 %-át és a teljes uniós forgalom
több mint 58 -át biztosítva.
Külön figyelmet kell fordítani az
idegenforgalmi ágazatban tevékenykedő vállalkozások versenyképességének
javítására, hogy kihasználják a Lisszaboni Szerződéssel az Uniónak
biztosított új hatásköröket, mivel ez az ágazat jelentősen hozzájárul az
Unió GDP-jéhez és az ágazatban nagy arányban tevékenykednek kkv-k.
A javaslat célkitűzései
A program a következő általános
célkitűzéseket kívánja megvalósítani:
·
az uniós vállalkozások versenyképességének és
fenntarthatóságának erősítése, ideértve az idegenforgalmi ágazatot is;
·
a vállalkozási kultúra támogatása, a kkv-k
létrehozásának és növekedésének elősegítése.
A program keretében támogatott tevékenységek
céljai a következők:
·
Az uniós vállalkozások, beleértve az
idegenforgalmi ágazatot is, versenyképességét és fenntarthatóságát biztosító
keretfeltételek javítása a végrehajtás koherenciájának
és összehangolásának, illetve az uniós szintű tájékozott politikai
döntéshozatal támogatásával. A gazdasági és szabályozási környezet javítása
összehasonlító elemzésekkel, a legjobb gyakorlatok terjesztésével és ágazati
kezdeményezésekkel valósítható meg. Kidolgoznak egy kkv-kra vonatkozó politikát
és támogatják a kkv-k versenyképességét az európai kisvállalkozói
intézkedéscsomag (SBA) és az Európa 2020 stratégia céljaival összhangban. Az
uniós fellépések keretében megerősítik a „gondolkozz először
kicsiben” elv alkalmazását az uniós és tagállami szintű politikai
döntéshozatalban, azonosítják és terjesztik a legjobb gyakorlatokat az SBA
végrehajtásának előmozdítása érdekében, és támogatják a kkv-kat az
egységes piacban rejlő lehetőségek kiaknázásában. Megerősítik
azokat a gazdasági ágazatokat – beleértve a gyártóipart és a szolgáltatásokat –
és azokat a kiválasztott ágazatokat, amelyekben nagy a kkv-k aránya.
·
A vállalkozókedv ösztönzése többek között
konkrét célcsoportok körében: Az ezzel kapcsolatos
tevékenységek közé tartozik az adminisztratív eljárások egyszerűsítése,
valamint a vállalkozói készségek és magatartásformák fejlesztése főként az
új vállalkozók, a fiatalok és a nők körében, valamint az, hogy a
vállalkozók kaphassanak második esélyt.
·
A kkv-k forráshoz jutásának javítása tőke-
és hitelfinanszírozás formájában: A növekedést
segítő pénzügyi eszközök, köztük a tőkehitel- és kölcsöngaranciákat
nyújtó új tőke- és hitelfinanszírozási platformok megkönnyítik a kkv-k
számára a finanszírozási források elérését. Először is, egy tőkefinanszírozási
eszköz a növekedési szakasz befektetéseihez, amely üzleti alapon nyújt
visszatérítendő tőkefinanszírozást elsődlegesen kockázati
tőke formájában a kkv-knak, pénzügyi közvetítőkön keresztül.
Másodszor egy hitelfinanszírozási eszköz, amely közvetlen vagy más
kockázatmegosztó konstrukciókat kínál pénzügyi közvetítőkön keresztül a
kkv-knak nyújtott kölcsönökre.
·
Az uniós és a globális piacokhoz való hozzáférés
javítása: A növekedésorientált vállalkozástámogatási
szolgáltatásokat az Enterprise Europe Network hálózaton keresztül
nyújtják, amelynek célja, hogy elősegítse a terjeszkedést az egységes
piacon és azon túl. Ez a program üzleti támogatást nyújt a kkv-knak az
Unión kívüli piacokon is. Támogatásban részesül a nemzetközi ipari
együttműködés is, aminek célja elsősorban az EU és a főbb
kereskedelmi partnerországai között a szabályozási és üzleti környezet
tekintetében fennálló különbségek mérséklése.
Uniós hozzáadott érték
Az uniós szintű fellépés hozzáadott
értéke az alábbi öt főbb forrásra támaszkodik:
·
az egységes piac erősítése a piaci
széttöredezettség megszüntetésével olyan területeken, mint például a
kockázatitőke-befektetések, a határokon átnyúló kölcsönnyújtás és
hitelezés javítása, valamint az olyan tájékoztatási és szervezeti korlátok
lebontásával, amelyek megakadályozzák a kkv-kat abban, hogy kihasználják az
egységes piac jelentette lehetőségeket. Például a pénzügyi eszközök
fő célja az lesz, hogy javítsák a kkv-k finanszírozáshoz jutását egy olyan
piaci szegmensben, amelyre nem terjednek ki a tagállamok intézkedései, mivel
azok az egyes országokon belüli beruházásokra és támogatásra korlátozódnak. A
középpontban a nemzetközi terjeszkedést célzó növekedésorientált vállalkozások
bővülésének finanszírozása, a határokon átnyúló tevékenységek, valamint a
határokon átnyúló kkv-finanszírozási piac kialakítása áll. Ezt a szerepet csak
egy uniós szintű program tudja betölteni.
·
demonstráció és ösztönző hatások az iparági és
szakpolitikai legjobb gyakorlatok terjesztése révén. A jelenlegi program
keretében a vállalkozókedv és a kkv-k nemzeti, regionális és helyi
ösztönzésének legjobb példáit kiválaszthatják az Európai Vállalkozások Díjára.
A díjak célja a közigazgatási hatóságok által végrehajtott legjobb intézkedések
jutalmazása, például az egyszerűsítés, és az adminisztrációs terhek
csökkentése terén. Minden évben mintegy 400 projekt vett részt a nemzeti
versenyekben, és körülbelül 56-ot választanak ki egy adott országban arra, hogy
részt vegyenek az európai versenyben, ahol az európai zsűri hat nyertest
díjaz. A 250 nemzeti induló között már 30-nál több díjnyertes van, akiket egész
Európában legjobb gyakorlatokat alkalmazóként mutatnak be. A készségek és
ismeretek határokon átnyúló átadása hozzájárul a tagállamok politikáinak
összehangolásához, új partnerségeket hoz létre, és csökkenti az európai
gazdaságok közötti különbségeket. Az európai nemzeti és helyi kormányzatoknak
lehetősége van bemutatni sikeres kezdeményezéseiket a Bizottság és az
uniós elnökség által minden évben megszervezett SBA-konferencián. A konferencia
kiemelt rendezvénnyé vált a jó gyakorlatok megosztásának előmozdítására az
Unióban és azon túl. A Budapesten megrendezett legutóbbi SBA-konferencián
például 340 résztvevő jelent meg az uniós tagállamokból és 30 az Unión
kívüli országokból. A munkaértekezleteken 28 legjobb gyakorlatot mutattak be. A
pénzügyi eszközök tekintetében az Európai Beruházási Alap (EIF) szerepe
elősegíti a legjobb gyakorlatok folyamatos megosztását mind a garanciák,
mind a kockázati tőke területén, míg az ösztönző hatás elismerten
különösen magas a kockázati tőke esetében.
·
méretgazdaságosság azokon a területeken, ahol a
tagállamok önállóan nehezen tudnák elérni a szükséges kritikus tömeget. Például
a külföldön működő kkv-k támogatásának terén az európai hozzáadott
érték a nemzeti erőfeszítések összefogásával, valamint olyan
szolgáltatások létrehozásával jön létre, amelyekből nemzeti szinten hiányozna
a kritikus tömeg (például a szellemitulajdon-jogok érvényesítésének
támogatásával). A jelenlegi program keretében támogatott China IPR SMEs
Helpdesk (információs szolgálat a szellemitulajdon-jogokat Kínában
érvényesíteni kívánó kis- és középvállalkozások számára) olyan tanácsadást
nyújt, amely egyébként elérhetetlen lenne a kisebb tagállamokban
működő kkv-k számára[2]. Egyébként az Unió
beavatkozásával megelőzhetők a párhuzamos erőfeszítések, és
ösztönözhető az együttműködés a tagállamok között és a koordináció az
Unión kívüli érintett országokkal. Az idegenforgalom esetében egyértelmű
hozzáadott értéket jelent az uniós szintű kezdeményezés főként az
alábbi területeken: a tudásbázis egységesítése páneurópai felmérések és
tanulmányok segítségével, amelyek célja a keresleti és kínálati oldal jobb
megértése, ami nélkül nem lehetne az uniós adatokat összehasonlítani és
összehangolni[3]; közös nemzetközi
„Európa, az otthonunk” stratégiák kidolgozása a kiváló minőségű és
fenntartható idegenforgalmi úti célok támogatására[4];
azoknak a legjobb gyakorlatoknak a meghatározása, amelyekből egyes konkrét
ágazatok profitálhatnak, mint például a tengeri és vízparti turizmus. és az
idegenforgalmi szezon meghosszabbítása, amit könnyebben meg lehetne valósítani
a tagállamok közötti együttműködéssel, mint önállóan az egyes országokban.
·
a nemzeti intézkedések koherenciája és
összehangolása a legjobb gyakorlatok európai szintű megosztásával és
összehasonlító elemzésekkel. A jelenlegi program keretében támogatott
összehasonlítások sikerének egyik legjobb példája a vállalkozásindítási
eljárások egyszerűsítését célzó intézkedés. 2008 óta ellenőrzik
országonként és évenként a helyzetet és az előrehaladást az
egyszerűsítés három szempontja alapján (amelyekre vonatkozóan a
Versenyjogi Tanács az összehasonlítást kötelezően előírta): egy
korlátozott felelősségű társaság elindításához szükséges átlagos
időtartam, adminisztratív költségek és eljárások. A fellépés félévente
sorra kerülő szakértői egyeztetésekből állt („Nemzeti
Vállalkozásindítási Koordinátorok hálózata”), ahol a szakértőket a
tagállamok nevezték ki. Ennek célja az volt, hogy kidolgozzanak egy mérési
módszertant, nyomon kövessék az előrehaladást, és támogassák azt a jó
gyakorlatok és az információk megosztásával. 2002 óta a regisztrálási idő
70 %-kal csökken, míg a költségek összege több mint a felére esett. Az
intézkedés sikere nyomán a célokat a kisvállalkozói intézkedéscsomag (SBA)
2001. februári felülvizsgálata során felülvizsgálták.
·
az uniós intézményeknél rendelkezésre álló páratlan
szaktudás:
–
Ez érvényes az EU pénzügyi intézményeire, az
Európai Beruházási Bankra (EIB) és az Európai Beruházási Alapra (EIF),
amelyek páratlan tapasztalattal rendelkeznek a kkv-barát finanszírozási
programok tervezésének és végrehajtásának terén. Az EIF több mint tízéves
tapasztalata páratlanul értékes eszközt jelent. Az alap 2007 óta fejt ki
befektetési tevékenységet 19 CIP-támogatású kockázati tőke alapban –
gyakran főbefektetői szerepben –, és eddig összesen több mint 1,4
milliárd euró összegű beruházást hajtott végre növekedésorientált
kkv-kban. A korábbi teljesítményt illetően, az EU elsőgenerációs
kockázati tőkéjének (ETF vállalkozásindítási konstrukció az 1998–2000
közötti növekedési és foglalkoztatási kezdeményezés keretében) több mint 98 %-át
a kedvezményezettek már visszafizették, illetve a legvégén vissza kell
fizetniük, ilyenek voltak például a Skype (internetprotokollon keresztüli
hangtovábbító telefonrendszer), a Vertaris (papír-újrahasznosítás) és a Solaire
Direct (fényelektromos rendszerek).
–
Az Enterprise Europe Network
érzékelhető eredményeket ért el a kkv-k nemzetközivé tétele (a belső
piacon és azon túl) hangsúlyozott elősegítésével úgy, hogy tájékoztatást
nyújtott az uniós ügyekről és lehetőséget teremtett a döntéshozatal
befolyásolására. A hálózat szerepe különösen fontos a kkv-kat sújtó érintő
információs aszimmetria kiküszöbölésében és a határokon átnyúló
tevékenységekkel összefüggő tranzakciós költségek mérséklésében. Az
Enterprise Europe Network értékét a megosztott módszertanok, az alkalmazott
instrumentumok és eszközök, és a regionális/nemzeti hatóságok által megbízott
és (társ-)finanszírozott minősített szolgáltatók jelentik.
Koherencia más politikákkal és
programokkal
Alapvető fontosságú, hogy a kkv-k
specifikus érdekeit és körülményeit figyelembe vegyék valamennyi uniós politika
és finanszírozási program kialakítása során. A jövőbeni pénzügyi keretet
úgy fogják megtervezni, hogy a szabályok egyszerűsítésével, a részvétel
költségeinek csökkentésével, a szerződéskötési folyamatok felgyorsításával
és az uniós támogatások kedvezményezettjeinek dolgát megkönnyítő
egyablakos ügyintézés biztosításával az elősegítse a kisvállalkozások
részvételét a finanszírozási programokban.
Az Európa 2020 céljainak megvalósításában
játszott fontos szerepe miatt a kkv-k üzleti környezetének javítása az Európa
2020 stratégia hét kiemelt kezdeményezése közül hatban említésre kerül:
„Iparpolitika a globalizáció korában”, „Innovatív Unió”, „Mozgásban az
ifjúság”, „Európai digitális menetrend”, „Erőforrás-hatékony Európa”, „Új
készségek és munkahelyek menetrendje”. Az új programban kiemelten fontos az
„Iparpolitika a globalizáció korában” című kiemelt kezdeményezés, amely az
európai versenyképességgel, a kis- és középvállalkozások létrehozásával és
növekedésével, valamint a vállalkozói kultúra támogatásával foglalkozó új
stratégiai megközelítést vázolt fel.
A javasolt új program egy olyan eszközt is
tartalmaz, amely más szakpolitikai célkitűzések teljesítésére is
használható. Az Enterprise Europe Network lehetőséget nyújt a más
programokhoz és kezdeményezésekhez való kapcsolódásokhoz, azok
népszerűsítésével, az információk fentről lefelé történő
továbbadása és az érintettek válaszainak lentről felfelé történő
összegyűjtése tekintetében. Továbbra is tájékoztatást, tanácsot és
támogatást nyújt a kkv-knak a környezetvédelmi programok és az előírások
betartása tekintetében. Maximalizálni fogja a szinergiát más programokkal. Az
új programban javasolt garancianyújtási tevékenységek például az Unió
Strukturális Alapjai és a Progress mikrofinanszírozási eszköz keretében
támogatott garancianyújtási tevékenységekkel párhuzamosan fog működni. A
kockázatitőke-instrumentumok kiegészítik a Horizont 2020 – az új kutatási
és innovációs keretprogram – keretében nyújtottakat. A program elkerüli az
átfedéseket is más programokkal, különösen a vállalkozói lét
népszerűsítése és a készségek területén. Kiemelt figyelmet kap az új
program komplementaritása is a javasolt partnerségi eszközzel. Alapvető
fontosságú lesz, hogy az Unió külső fellépése kiegészítse az Európában
fenntartható növekedést és munkahelyeket biztosító belső menetrend
külső dimenzióját.
A program irányítása
Amint azt a Bizottság „Az Európa 2020
stratégia költségvetése” című közleményében[5] bejelentette, az
irányítást nagy részben kiszervezik.
–
A pénzügyi eszközöket az Európai Beruházási
Bankcsoport fogja működtetni a Bizottság nevében;
–
Más intézkedéseket egy végrehajtó ügynökség
irányíthat a kedvező tapasztalatok[6] alapján, amelyeket a
Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Hivatal (EACI) kapcsán a jelenlegi
többéves pénzügyi keret esetében szereztek. Költség-haszon elemzésre is sor
kerül.
A CIP esetében a kiszervezés különösen
sikeresnek bizonyult az egyszerűsítés tekintetében, mivel az EACI –
szakmai ismereteinek köszönhetően – hatékonyabbá tette és
továbbfejlesztette a kkv-kra alkalmazott eljárásokat.
Más jövőbeli kiadási programok kkv-kkal
kapcsolatos részeit szintén kiadhatják az EACI-nak. Ezek közé tartozhatnak a
Horizont 2020 egyes részei, és ezzel az ügynökség egy egyablakos hivatallá
válhat az uniós finanszírozási programokhoz hozzáférni szándékozó kkv-k
számára. Egyetlen végrehajtó ügynökség alkalmazása az IT-eszközök és
elektronikus portálok hatékonyabb használatát is eredményezheti, ezzel tovább
segítve a könnyebb hozzáférést a kkv-k számára.
Egyszerűsítés
A többéves pénzügyi keret (a továbbiakban:
MFF) összefüggésében végrehajtott többi programhoz hasonlóan, a Bizottság
számára prioritás ebben a programban is a szabályozási környezet
egyszerűsítése és a finanszírozáshoz való hozzáférés lehető legnagyobb
megkönnyítése az uniós vállalkozások, különösen a kkv-k számára. Ez a
megközelítés érvényesül a versenyképességi és a kkv-program (COSME) esetében
azzal, hogy a programot kizárólag a költségvetési rendelet szabályaira
alapozzák, mindenféle derogáció nélkül. Ez egyszerű, koherens és
szabványosított adminisztratív eljárásokat biztosít a vállalkozások számára a
forráshoz jutás tekintetében.
A költségvetési rendelet módosítása segít
könnyebbé tenni a kisvállalkozások számára a részvételt a finanszírozási
programokban, például a szabályok egyszerűsítésével, a részvétel
költségeinek csökkentésével, a szerződések odaítélésével kapcsolatos
eljárások felgyorsításával, valamint az uniós finanszírozás elérhetőségét
megkönnyítő egyablakos ügyintézés biztosításával. A javaslat tartalmaz egy
új, átalányösszegre épülő rendszert.
Ezek a jellemzők kielégítik azokat az
igényeket, amelyeket az érdekelt felek a versenyképességi és innovációs
keretprogram (CIP) jövőjéről szóló nyilvános konzultációban
megfogalmaztak:
·
az adminisztratív eljárások és az Enterprise Europe
Network folyamatainak egyszerűsítése a pályázatkészítés
egyszerűsítése révén;
·
az átalányösszegek és átalányfinanszírozás nagyobb
mértékű alkalmazása;
·
a projektekben foglalkoztatott személyzet
megnevezésére vonatkozó követelmény megszüntetése;
·
a szerződésekhez benyújtandó adminisztrációs
okmányok egyszerűsítése;
·
a magánszemély kedvezményezettek
bankgarancia-nyújtási kötelezettségének megszüntetése.
A program az új költségvetési rendelet
lehető legteljesebb alkalmazásával fog válaszolni ezekre a javaslatokra,
továbbá mérlegeli a jelentéstételre vonatkozó előírások további
egyszerűsítését, ami az online jelentéstétel fokozottabb alkalmazásával
fog járni. Ezen túlmenően, a kkv-k számára a finanszírozáshoz való
hozzáférés javítása érdekében valamennyi jövőbeli uniós finanszírozási
program részvételi és alkalmassági szabályait a lehető legnagyobb
mértékben összehangolják.
A pénzügyi eszköz egy önmagában könnyen
használható eszköz a vállalkozások számára, akik egy hétköznapi finanszírozási
igénnyel fordulnak a bankhoz vagy a kockázatitőke-alaphoz, és nem
projektjavaslattal, mint a támogatás formájában nyújtott finanszírozás
esetében. Ami az Európai Beruházási Alap (EIF) vagy más megfelelő pénzügyi
intézmények által alkalmazandó pénzügyi eszközöket illeti, a pénzügyi
eszközökre vonatkozó adminisztratív követelményeket a tőke- és
hitelfinanszírozási platformokra tett bizottsági javaslat és az átdolgozott
költségvetési rendelet fogja szabályozni. A szabályokat a lehető
legnagyobb mértékben egyszerűsítik, hogy egyensúlyt teremtsenek az
egyrészt a közvetítőkre és a kedvezményezettekre háruló jelentéstételi
kötelezettségek, másrészt a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás – beleértve
az auditálásra vonatkozó előírásokat is – között.
Emellett az EACI által kidolgozott,
egyszerűsített eljárásokat a Bizottság átveszi a hasonló típusú
projektekhez. Megosztják a legjobb gyakorlatokat, például a támogatási
megállapodásokban, szerződésekben és eljárásokban a hivatal által bevezetett
egyszerűsítéseket. A további egyszerűsítés kiterjedhet a támogatási
megállapodásokra alkalmazandó rugalmasabb végrehajtási módokra, a későbbi
módosítások szükségességének megelőzése érdekében.
AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK
EREDMÉNYEI; HATÁSVIZSGÁLAT
Konzultáció az érdekelt felekkel
A CIP 2013. december 31-én megszűnik. Az
utódprogram hatásvizsgálati eljárásával összefüggésben a Bizottság egy
nyilvános konzultációt szervezett a nagyközönség számára, beleértve köz- és
magánszervezeteket és magánszemélyeket. A konzultáció négy lépésből állt:
–
online felmérés (beleértve egy kifejezetten a
pénzügyi eszközökről végzett felmérést[7]), amely 2010.
november 8-tól 2011. február 11-ig tartott;
–
nyilvános konferencia 2011. január 25-én;
–
találkozók/ülések a tagállamok képviselőivel a
Vállalkozási és Innovációs Program (EIP) Bizottságában és a CIP Bizottságok
Közös Ülésén;
–
a CIP stratégiai tanácsadó testületének ülése 2011.
február 2-án.
A konzultáció megerősítette, hogy a
jelenlegi program sok része megfelelően működik, valamint azt, hogy a
kkv-k támogatását és a kedvező gazdasági környezet megteremtését célzó
uniós program fenntartása széles körű támogatást élvez. A kkv-k
finanszírozásával kapcsolatos kérdésekről a 2010 szeptemberében és 2011
márciusában megtartott kkv-finanszírozási fórumon is tárgyaltak.
A jelenlegi program értékelése
A jelenlegi CIP keretében értékeléseket
végeznek a konkrét programok és a keretprogramot szintjén egyaránt. A javasolt
programban az intézkedések nagy része a CIP keretében végrehajtott vállalkozási
és innovációs program (EIP) intézkedéseinek folytatása.
Az EIP értékelésének főbb eredményeit az
alábbiakban foglaljuk össze.
Időközi értékelés
Az EIP időközi értékelése[8]
megvizsgálta az EIP kezdeti eredményeit, előtérbe helyezve az Enterprise
Europe Network felállítását, valamint az EIP-ből és elődprogramjából
finanszírozott pénzügyi eszközök hatásait. Az értékelés megerősítette,
hogy az EIP célkitűzései hatékonyan kezelték az európai kkv-k előtt
álló legfontosabb akadályokat és korlátokat, azaz a szabályozási és
adminisztratív terheket, valamint a finanszírozáshoz való korlátozott
hozzáférést. Az EIP által támogatott pénzügyi eszközökre a piaci hiányosságok
miatt van szükség, kezelni kell az induló és fejlődő kkv-k előtt
az Unióban fennálló finanszírozási korlátokat. Az EIP pénzügyi eszközeire mint
olyan innovatív megközelítésre tekintettek, amellyel kezelni lehet a kkv-k
finanszírozása területén fennálló piaci hiányosságokat.
A továbbfejlesztésre vonatkozó ajánlások:
·
standard ellenőrzési mutatók kidolgozása a
program végrehajtásában elért eredmények nyilvántartására és jelentésére;
·
az Enterprise Europe Network visszajelzési
funkciójának javítása;
·
az EIP szerkezeti egyszerűsítése az egyes
intézkedések és az EIP általános célkitűzései közötti kapcsolódások
erősítése érdekében.
Végső értékelés
Az EIP végső értékelése[9]
megvizsgálta a program lényegességét, hatékonyságát, eredményességét,
használhatóságát és fenntarthatóságát, valamint az azzal kapcsolatos
tájékoztatást és tudatosságot, külön figyelemmel a program fő
alkotóelemeire: pénzügyi eszközök, Enterprise Europe Network, innováció. Az
értékelést az érdekelt felekkel és kedvezményekkel felmérések és személyes
beszélgetések formájában folytatott kiterjedt konzultáció követte.
Az értékelés eredményei bizakodásra adtak
okot. Úgy tűnik, hogy az EIP jó úton halad afelé, hogy elérje az elvárt
hatásokat, európai szinten különösen hatékonyan kezelte a rendeltetése szerinti
igényeket, problémákat és kérdésköröket.
Célkitűzései kiemelkedően fontosak a
vállalkozások igényei szempontjából, és összhangban vannak az Európa 2020
stratégia céljaival. Az értékelés szerint a program hatékonyan szolgálja a
végfelhasználók, különösen a kkv-k érdekeit. Az EIP keretében végrehajtott
intézkedések – elsősorban a pénzügyi eszközök – eredményesen hozták létre
a valódi piaci gyakorlatba való átültetéshez szükséges feltételeket.
Az alábbi ajánlások születtek arra
vonatkozóan, hogy miként lehetne tovább javítani az EIP végrehajtását:
·
szisztematikus irányítási folyamatot kell
kidolgozni a több területet érintő célkitűzések megvalósítására a programon
belül, és a kiemelt célkitűzéseket össze kell kapcsolni az egyes
finanszírozott fellépésekkel és intézkedésekkel;
·
egyértelműbbé kell tenni a vállalkozáspolitika
egyéb elemeihez való kapcsolódást, pl. hivatkozva a kisvállalkozói
intézkedéscsomagra vagy az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezéseire;
·
fejleszteni kell az ellenőrzési rendszert és a
mutatókat, amelyek, amellett, hogy értékes eszközt jelentenek a program
teljesítményének értékelésében, még finomhangolást igényelnek.
A jelenlegi programban már nagyobb hangsúlyt
kapnak a teljesítménymutatók és a teljesítmény mérése, és ezek kitüntetett
helyet fognak kapni az új programban. Ez utóbbi figyelembe fogja venni a fenti
ajánlásokat, főként a program beavatkozási logikájának erősítésével,
szorosabban összekapcsolva azt az Unió stratégiai prioritásaival.
Hatásvizsgálat
A program eszközeire kiterjedő
vizsgálatot elvégezték és azt e bizottsági javaslat melléklete tartalmazza. A
hatásvizsgálat négy lehetőséget vázolt fel:
–
1. lehetőség: szokásos ügymenet
(„business-as-usual”), azaz ugyanazok a versenyképességgel és kkv-kkal
kapcsolatos elemek, mint amelyeket az EIP is várhatóan tartalmazni fog
2013-ban;
–
2. lehetőség: valamennyi jelenlegi pénzügyi
beavatkozás megszüntetése;
–
3b. lehetőség: a beavatkozás jelenlegi körének
fenntartása kiegyensúlyozott költségvetési bővítéssel együtt;
–
3c. lehetőség: koncentrált költségvetési
bővítés, a pénzügyi támogatás korlátozása a pénzügyi eszközökre és az
Enterprise Europe Network hálózatra.
A hatásvizsgálat arra a következtetésre
jutott, hogy a legelőnyösebb lehetőség a szerény költségvetési
bővítés, mivel az kiegyensúlyozott megközelítést biztosít a
hatékonyság javításának támogatása, a kritikus tömeg, a koherencia és
eredményesség, valamint a piaci és szabályozási hiányosságok kezelése
szempontjából.
A hatásvizsgálati testület véleménye nyomán a
jelentést a következőképpen módosították:
–
a szövegben tovább részletezték az értékelés
megállapításait és az érdekelt felek nézeteit;
–
részletesebben megvizsgálták a társadalmi
hatásokat;
–
a jelentésben részletesebben értékelték és
ismertették a szakpolitikai koherenciát és az összefüggéseket más uniós
programokkal.
A JAVASLAT JOGI ELEMEI
Jogalap
A javaslat az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 173. cikkén és 195. cikkén alapul.
A következő rendelkezéseket tartalmazza:
–
az 1. cikk létrehozza a programot;
–
a 2. cikk meghatározza az általános
célkitűzéseket, a 3. cikk a konkrét célkitűzéseket;
–
a 4. cikk ismerteti a program költségvetését;
–
az 5. cikk foglalkozik a harmadik országok
részvételével;
–
a 6., 7., 8. és 9. cikk ismerteti a program
intézkedési területeit;
–
a 10. cikk meghatározza a végrehajtásra vonatkozó
éves munkaprogramot;
–
a 11. cikk meghatározza a Bizottság által vállalt
támogató intézkedések körét;
–
a 12. cikk ismerteti az ellenőrzéssel és
értékeléssel kapcsolatos rendelkezéseket;
–
a 13. cikk leírja a pénzügyi segítségnyújtás
formáit;
–
a 14. cikk információkat tartalmaz a pénzügyi
eszközök alkalmazásáról;
–
a 15. cikk leírja az Unió pénzügyi érdekeinek
védelmét célzó rendelkezéseket;
–
a 16. cikk megállapítja a bizottságra vonatkozó
rendelkezéseket;
–
a 17., 18. és 19. cikk ismerteti a felhatalmazó
aktusokat, a felhatalmazás gyakorlásának módját és a sürgősségi eljárásra
vonatkozó rendelkezéseket;
–
a 20. cikk megállapítja e rendelet
hatálybalépésének napját.
A szubszidiaritás és az arányosság elve
A javasolt uniós beavatkozás összhangban áll a
Lisszaboni Szerződéssel, mivel kifejezetten szakpolitikai hiányosságokat
céloz meg, így különösen a koordináció és az eredményes hálózatépítés hiányát,
valamint piaci hiányosságokat is, mint például az információs aszimmetria –
ezeket csak uniós szinten lehet kezelni. A vélemények szerint egy összehangolt
és egységes politika meghatározása igen hasznos lehet a főbb érdekeltek
összehozásában, az ismeretek, ötletek és aggályok megosztásában, valamint a
tudatosság növelésében a kormányzatokon belül, azok között, illetve a szélesebb
közösségben egyaránt.
A jövőbeli program tervezett intézkedései
közül egyik esetében sincs szükség arra, hogy uniós szintű intézkedésekkel
váltsák fel a nemzeti kezdeményezéseket, illetve hogy uniós szinten hozzanak
kötelező érvényű döntéseket. Az uniós beavatkozás célja, hogy javítsa
a nemzeti intézkedések működését azok uniós dimenzióba helyezésével, a
koordináció javításával, valamint a magán szereplők vagy közigazgatási
szervek határokon átnyúló együttműködése előtt álló akadályok
felszámolásával. A nemzeti és regionális szereplők és struktúrák közötti
együttműködést „horizontális” hálózatépítéssel, semmint „vertikális”
központosítással ösztönzik.
Az uniós fellépésnek arányosnak kell lennie,
más szóval az erőfeszítéseket és az igénybe vett eszközöket a céloknak
teljes mértékben indokolnia kell. Ebben a tekintetben, figyelembe véve az EU
gazdasága előtt álló kihívásokat, az uniós fellépés mértéke és kiterjedése
várhatóan kedvező hatásokat fog eredményezni egész Európában a
beáramoltató és sokszorosító hatásoknak köszönhetően. A költségvetési
korlátok miatt gondosan úgy választották ki az uniós szintű intézkedéseket,
hogy azok demonstráltan uniós hozzáadott értéket jelentsenek.
A fenti elemzés alapján levonható a
következetés, hogy a vállalkozókedv és a versenyképesség elősegítését
célzó javasolt uniós szintű beavatkozás teljes mértékben indokolt,
különösen akkor, ha figyelembe vesszük a kkv-k szükségleteit.
KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK
A program 2014. január 1. és 2020. december
31. közötti végrehajtására szánt pénzügyi előirányzat összege 2,522
milliárd euró[10].
2011/0394 (COD)
Javaslat
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE
a vállalkozások versenyképességét és a kis-
és középvállalkozásokat segítő program (2014–2020) létrehozásáról
(EGT-vonatkozású szöveg)
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI
UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 173. és 195.
cikkére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti
parlamentek számára való megküldését követően,
tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság
véleményére,
tekintettel a Régiók Bizottságának
véleményére,
rendes jogalkotási eljárás keretében,
mivel:
(1)
A Bizottság 2010 márciusában elfogadta az „Európa
2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája”
című közleményt[11] (a továbbiakban: az
Európa 2020 stratégia). A közleményt az Európai Tanács 2010 júniusában
jóváhagyta. Az Európa 2020 stratégia választ ad a gazdasági válságra, és célja
Európa felkészítése a következő évtizedre. A stratégia öt, 2020-ig
teljesítendő ambiciózus célkitűzést fogalmaz meg az éghajlatra és
energiára, a foglalkoztatásra, az innovációra, az oktatásra és a társadalmi
befogadásra vonatkozóan, valamint az Európa dinamikusabbá és versenyképesebbé
tételét célzó kulcsfontosságú eszközöket határoz meg. Ezenkívül hangsúlyozza az
európai gazdasági növekedés megerősítése mellett a nagyfokú
foglalkoztatás, a kis szén-dioxid-kibocsátású, erőforrás- és
energiahatékony gazdaság és a társadalmi kohézió fontosságát is.
(2)
Annak biztosítása érdekében, hogy a vállalkozások
központi szerepet töltsenek be az európai gazdasági növekedésben, a Bizottság
2010 októberében elfogadta az „Integrált iparpolitika a globalizáció korában –
a versenyképesség és fenntarthatóság középpontba állítása” című közleményt[12],
amelyet az Európai Tanács 2010. decemberi ülésén jóváhagyott. Ez az Európa 2020
stratégia egyik kiemelt kezdeményezése. A közlemény meghatározza azt a
stratégiát, amelynek célja a növekedés és a munkahelyteremtés ösztönzése az
erős, diverzifikált és versenyképes európai ipari bázis támogatásának
fenntartásával, amit elsősorban a vállalkozások működésének
keretfeltételei javításával, valamint az egységes piac számos aspektusának, így
többek között a üzletviteli szolgáltatások megerősítésével lehet elérni.
(3)
2008 júniusában a Bizottság elfogadta a „Gondolkozz
előbb kicsiben!” Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag” című
közleményt[13], amelyet az Európai
Tanács 2008 decemberében jóváhagyott. A kis- és középvállalkozások
versenyképességének fokozása érdekében a kisvállalkozói intézkedéscsomag (a
továbbiakban: SBA) átfogó szakpolitikai keretet biztosít a kkv-k számára,
ösztönzi a vállalkozókedvet, és rögzíti a „gondolkozz előbb kicsiben!”
elvet a jogalkotásban és a szakpolitikában. Az SBA tíz elvet határoz meg,
valamint a kkv-k növekedési és munkahely-teremtési potenciálját növelő
szakpolitikai és jogalkotási lépéseket fogalmaz meg. Az SBA végrehajtása
hozzájárul az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréshez. A kkv-kkal
kapcsolatos intézkedések közül többet már meghatározták a kiemelt
kezdeményezésekben.
(4)
A Bizottság 2011. februári „Az európai
kisvállalkozói intézkedéscsomag felülvizsgálata” című közleménye[14],
amelyet a Versenyképességi Tanács 2011 májusában elfogadott, számba veszi az
SBA végrehajtását és felméri a jelenlegi gazdasági környezetben
finanszírozáshoz és piachoz egyre nehezebben jutó kkv-k igényeit. Az említett
felülvizsgálat áttekinti az SBA első két évének eredményeit, újabb
válaszlépéseket vázol fel a gazdasági válságból fakadó, az érdekeltek által
tapasztalt kihívásokra, és javaslatokat tesz arra, miként lehetne minél
szélesebb körben elterjeszteni az SBA előnyeit, illetve javítani annak
végrehajtásán. Emellett egyértelmű szerepekkel ruházza fel az
érdekelteket, és az üzleti szervezeteket helyezi az első vonalba.
(5)
A 2011. június 29-én elfogadott, a 2014–2020 közötti
időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret megállapításáról szóló tanácsi
rendeletre irányuló javaslatában[15] a Bizottság jogalkotási
javaslat- és dokumentumcsomagot határoz meg az Unió 2014 és 2020 közötti
költségvetésére vonatkozóan. A többéves pénzügyi keret ismerteti az európai
növekedés és munkahelyteremtés fokozására, illetve az alacsony
szén-dioxid-kibocsátású, környezettudatosabb gazdaság és a nemzetközileg
kiemelkedő Európa megteremtésére irányuló szakpolitikai célok
megvalósításának módjait.
(6)
Az uniós vállalkozások, különösen a kkv-k
versenyképessége és fenntarthatósága javításának, a tudásalapú társadalom
előmozdításának és a kiegyensúlyozott gazdasági növekedésen alapuló
fejlődésnek az elősegítése érdekében létre kell hozni egy, a
vállalkozások versenyképességét és a kkv-kat segítő programot (a
továbbiakban: a program).
(7)
A Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy az
éghajlatváltozással kapcsolatos fellépést érvényesíti az uniós kiadási
programokban, és hogy az uniós költségvetés legalább 20 %-át az
éghajlattal kapcsolatos célkitűzésekre fordítja. Fontos biztosítani azt,
hogy az éghajlatváltozás mérséklése és az ahhoz való alkalmazkodás, valamint a
kockázatmegelőzés kiemelt hangsúlyt kapjon a program előkészítése,
megtervezése és megvalósítása során. Az e rendeletben szereplő
intézkedéseknek hozzá kell járulniuk az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, az
éghajlatváltozással - és katasztrófákkal - szemben ellenállóképes gazdaság és
társadalom felé történő elmozdulás ösztönzéséhez.
(8)
Az Unió versenyképességi politikájának célja, hogy
létrehozza azokat az intézményi és szakpolitikai kereteket, amelyek megteremtik
a vállalkozások fenntartható növekedéséhez szükséges feltételeket. A jobb
termelékenység fő forrása a fenntartható bevételnövekedés, ami viszont
hozzájárul az életszínvonal emelkedéséhez is. A versenyképesség azon is múlik,
hogy a vállalatok képesek-e teljes mértékben kihasználni a lehetőségeket,
például az európai egységes piacot. Ez különösen fontos a kkv-k számára,
amelyek az Unióban működő vállalkozások 99 %-át, a
magánszférában a meglévő munkahelyek kétharmadát, valamint az újonnan
létrehozott állások 80 %-át adják, valamint az uniós vállalkozások által
előállított teljes hozzáadott érték több mint felét biztosítják. A
kkv-k a gazdasági növekedés, a foglalkozatás és a társadalmi integráció fő
mozgatórugói közé tartoznak.
(9)
A versenyképesség az elmúlt években került az uniós
politikai döntéshozatal középpontjába az uniós vállalkozások, különösen a kkv-k
versenyképességét csökkentő piaci, politikai és intézményi hiányosságok
miatt.
(10)
A programnak ezért kezelnie kell azokat a piaci
hiányosságokat, amelyek globálisan érintik az Unió versenyképességét
főként olyan problémák miatt, amelyek rontják a vállalkozások
versenyképességét a világ többi részén működő társaikkal szemben.
(11)
A programnak elsősorban azokkal a kkv-kkal
kell foglalkoznia, amelyeket a mikro-, kis- és középvállalkozások
meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK ajánlás[16]
határoz meg. Külön figyelmet kell szánni a mikrovállalkozásokra, a
kézműipari tevékenységet folytató vállalkozásokra és a szociális
vállalkozásokra. Figyelmet kell fordítani a fiatal vállalkozók, az új és
lehetséges vállalkozók, és a vállalkozó nők, valamint a specifikus
célcsoportok, például a migránsok és a hátrányos társadalmi helyzetben
lévő vagy veszélyeztetett vállalkozók, például a fogyatékkal élők
sajátos jellemzőire és elvárásaira. A programnak ösztönöznie kell az
idősebb állampolgárokat is arra, hogy vállalkozásba kezdjenek, illetve
vállalkozók maradjanak, és azt, hogy a vállalkozók kaphassanak második esélyt.
(12)
Az Unió versenyképességgel kapcsolatos problémái
közül sok érinti a kkv-k forráshoz jutásának bonyolultságát, mivel nehezen
tudják igazolni hitelképességüket, illetve csak körülményesen jutnak kockázati
tőkéhez. Ez kedvezőtlenül hat az újonnan létrehozott vállalkozások
szintjére és minőségére, illetve a meglévők növekedésére. Az Unió
számára a javasolt pénzügyi eszközök hozzáadott értékét többek között a
kockázati tőke egységes piacának megerősítése és egy páneurópai
kkv-finanszírozási piac kialakítása jelenti. Az uniós intézkedéseknek
kiegészítő jellegűeknek kell lenniük a tagállamok által a kkv-kkal
kapcsolatban használt pénzügyi eszközökhöz képest. Az intézkedések
végrehajtásával megbízott szervezeteknek addicionalitást kell biztosítaniuk, és
el kell kerülni, hogy az uniós forrásokból a párhuzamos finanszírozás
történjen.
(13)
A vállalkozástámogatás egyablakos rendszerével az
Enterprise Europe Network igazolta a hozzáadott értékét az európai kkv-k számára
azzal, hogy segítette a vállalkozásokat versenyképességük javításában, valamint
az egységes piacon belüli és azon kívüli üzleti lehetőségek feltárásában.
A módszertanok és munkamódszerek hatékonyabbá tételét, a vállalkozástámogatási
szolgáltatások európai dimenzióba helyezését csak uniós szinten lehet
megvalósítani. A hálózat különösen segítette a kkv-kat abban, hogy
együttműködési és technológiaátadási partnereket találjanak, valamint
tanácsot kapjanak a finanszírozási forrásokkal, a szellemi tulajdonnal, és az
ökoinnovációval és fenntartható termeléssel kapcsolatos kérdésekben. A hálózat
visszajelzéseket gyűjt az uniós jogi szabályozás és a szabványok
tekintetében is. Páratlan szaktudása különösen fontos az információs
aszimmetria leküzdésében és a határokon átnyúló ügyletekkel kapcsolatos
tranzakciós költségek mérséklésében.
(14)
A versenyképességet befolyásolja, hogy a kkv-k
nemzetközi tevékenysége korlátozott Európán belül is és kívül is. Egyes
becslések szerint jelenleg az uniós kkv-k 25 %-a végez, illetve az elmúlt
három évben végzett valamikor kiviteli tevékenységet, és ezeknek csupán
13 %-a exportál rendszeresen az Unió területén kívülre is, illetve
mindössze 2 %-uk fektetett be külföldön. Összhangban a kisvállalkozói
intézkedéscsomaggal, amely felkérte az Uniót és a tagállamokat arra, hogy
támogassák és ösztönözzék a kkv-kat az Unión kívüli piacok növekedéséből
adódó előnyök kiaknázására, az EU több mint húsz külföldi piacon támogatja
az európai üzleti szervezetek hálózatát. Az EU pénzügyi segítséget nyújt az
EU-Japán Ipari Együttműködési Központnak, hongkongi, malajziai és
szingapúri üzleti testületeknek, valamint az Indiában működő Európai
Üzleti és Technológiai Központnak, a kínai és thaiföldi uniós kkv-központoknak
és a szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatos kínai kkv-információs szolgálatnak.
Európai hozzáadott értéket az adott területen kifejtett nemzeti
erőfeszítések összefogásával, az átfedések elkerülésével, az
együttműködés előmozdításával, valamint olyan szolgáltatások
nyújtásával lehet létrehozni, amelyeknél nemzeti szinten nem érhető el a
kritikus tömeg.
(15)
Az európai vállalkozások, elsősorban a kkv-k
versenyképességének javítása érdekében a tagállamoknak és a Bizottságnak
kedvező üzleti környezetet kell teremteniük. Külön figyelmet kell
fordítani a kkv-k érdekeire és azokra az ágazatokra, amelyekben a
legaktívabbak. Uniós szintű kezdeményezésekre van szükség ahhoz, hogy
egyenlő versenyfeltételeket lehessen biztosítani a kkv-k számára, illetve
ahhoz, hogy európai szinten meg lehessen osztani az információkat és a tudást.
(16)
A versenyképességet befolyásoló másik tényező
a viszonylag gyenge vállalkozókedv az Unióban. Az uniós polgároknak csupán
45 %-a (és a nők kevesebb mint 40 %-a) szeretne önálló
vállalkozó lenni, szemben az Egyesült Államokban mért 55 %-kal és a
Kínában mért 71 %-kal[17]. A demonstráció és az
ösztönző hatások, például az európai vállalkozói díjak és a konferenciák,
valamint a koherenciát és összehangoltságot fokozó intézkedések, így az
összehasonlító elemzések és a legjobb gyakorlatok megosztása nagy európai
hozzáadott értéket teremtenek.
(17)
A globális verseny, a demográfiai változások, a
szűkülő erőforrások és a megjelenő társadalmi tendenciák
kihívásokat és lehetőségeket teremtenek néhány ágazat számára. Például a
globális kihívásokkal szembenéző és a kkv-k nagy arányával jellemzett,
tervezésen alapuló ágazatoknak kell alkalmazkodniuk, hogy kihasználhassák
azokat az előnyöket, illetve azokat a lehetőségeket, amelyeket a
személyre szabott, inkluzív termékek iránti nagyfokú kereslet jelent. Mivel
ezek a kihívások az ezekben az ágazatokban működő összes uniós kkv-ra
vonatkoznak, összehangolt uniós erőfeszítésre van szükség.
(18)
Amint azt a Bizottság 2010. június 30-i, „Európa, a
világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai
kerete” című – az Európai Tanács 2010. októberi következtetéseiben
jóváhagyott – közleményében[18], megállapította, az
idegenforgalom az Unió gazdaságának fontos ágazata. Ennek az ágazatnak a
vállalkozásai lényeges mértékben hozzájárul az Unió bruttó hazai termékéhez
(GDP) és a munkahelyteremtéshez, és jelentős potenciállal rendelkeznek a
vállalkozói tevékenység fejlesztéséhez, mivel azt főként kkv-k végzik. A
Lisszaboni Szerződés elismeri az idegenforgalom jelentőségét és
ismerteti az ezen a területen meglévő specifikus uniós kompetenciákat,
amelyek kiegészítik a tagállamok intézkedéseit. Az uniós szintű
idegenforgalmi kezdeményezés egyértelmű hozzáadott értéket jelent,
elsősorban az adatszolgáltatás és elemzés, a nemzetközi promóciós stratégiák
kidolgozása és a legjobb gyakorlatok megosztása tekintetében.
(19)
A programnak tartalmaznia kell a
célkitűzésekhez rendelt intézkedéseket, a célkitűzések teljesítéséhez
szükséges teljes pénzügyi keretet, különböző típusú végrehajtó
intézkedéseket, valamint az ellenőrzési és értékelési, illetve az Unió
pénzügyi érdekeinek védelmét szolgáló szabályokat.
(20)
A programnak ki kell egészítenie más uniós
programokat úgy, hogy közben elismeri, hogy az egyes eszközöknek a saját
eljárásaik szerint kell működniük. Ugyanazok a támogatható költségek így
nem részesülhetnek kétszeres finanszírozásban. Az uniós finanszírozás lényeges
befolyásolását célul kitűző versenyképességi és kkv-program szoros
szinergiákat fog kialakítani a program, más uniós programok és a strukturális
alapok között.
(21)
Az átláthatóság és a nemek közötti
esélyegyenlőség elvét a program által lefedett valamennyi vonatkozó
kezdeményezésben és intézkedésben figyelembe kell venni. Ezekben a
kezdeményezésekben és intézkedésekben figyelembe kell venni a minden polgárt
megillető emberi jogok és alapvető szabadságjogok tiszteletben
tartását.
(22)
            E rendeletnek a program teljes
időtartamára vonatkozóan meg kell állapítania azt a pénzügyi keretet,
amely az éves költségvetési eljárás során a költségvetési kérdésekben való
együttműködésről, a költségvetési fegyelemről és a hatékony és
eredményes pénzgazdálkodásról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a
Bizottság között 201Z. YY XX-án/-én létrejött intézményközi megállapodás[19]
17. pontja értelmében elsődleges hivatkozási alapot jelent a költségvetési
hatóság számára.
(23)
A program keretében nyújtott finanszírozásnak meg
kell felelnie az Unió állami támogatásokról szóló szabályainak annak
biztosítása érdekében, hogy a finanszírozás a piaci, politikai és intézményi
hiányosságok kezelésére korlátozódjon, és ne okozhasson piaci torzulásokat.
(24)
Az Európai Gazdasági Térség létrehozásáról szóló
megállapodás és a társulási megállapodások jegyzőkönyvei rendelkeznek az
érintett tagállamoknak az uniós programokban való részvételéről. Más
harmadik országok részvételét abban az esetben kell lehetővé tenni, ha
ezek a megállapodások és eljárások ezt tartalmazzák.
(25)
A programot ellenőrizni és értékelni kell az
esetleges kiigazítások lehetővé tétele érdekében.
(26)
Az Unió pénzügyi érdekeit arányos intézkedésekkel
kell védeni a kiadási ciklus egészében, ideértve a szabálytalanságok
megelőzését, feltárását és kivizsgálását, a kárba veszett, tévesen
kifizetett vagy helytelenül felhasznált források visszatéríttetését és adott
esetben a bírságokat.
(27)
A rendelet egységes feltételek mellett történő
végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel
kell felruházni arra, hogy éves munkaprogramot fogadjon el a program
megvalósítására vonatkozóan. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási
hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok
szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i
182/2011/EU európai parlamenti és a tanácsi rendeletnek megfelelően kell
gyakorolni.
(28)
A jogi aktusoknak az Európai Unió
működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban
történő elfogadására vonatkozó hatáskört a részvétel és az egyes feladatok
kiszervezésére vonatkozó különleges szabályok tekintetében a Bizottságra kell
ruházni. Különösen fontos a Bizottság számára, hogy megfelelő
egyeztetéseket folytasson az előkészítő munka során, beleértve a
szakértői szinteket is.
(29)
A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi
aktusok előkészítése és megfogalmazása során biztosítania kell a
megfelelő dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács számára
történő egyidejű, időben és megfelelő módon történő
átadását.
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
I. FEJEZET
Tárgy
1. cikk
A program létrehozása
E rendelet a 2014. január 1-től 2020.
december 31-ig tartó időszakra létrehoz egy programot a vállalkozások
versenyképességének javítását célzó uniós intézkedésekről, külön hangsúlyt
fektetve a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k) (a továbbiakban: a program).
2. cikk
Általános célkitűzések
(1)          A programnak hozzá kell
járulnia az alábbi általános célkitűzésekhez, külön figyelmet fordítva a kkv-k
sajátos szükségleteire európai és globális szinten:
a)      az uniós vállalkozások
versenyképességének és fenntarthatóságának erősítése, ideértve az
idegenforgalmi ágazatot is;
b)      a vállalkozási kultúra támogatása, a
kkv-k létrehozásának és növekedésének elősegítése.
(2)          Az (1) bekezdésben említett
célkitűzések megvalósítását a következő mutatók mérik:
a)      Az uniós ipari ágazat százalékos
növekedése a teljes bruttó hazai termék (GDP) növekedéséhez képest,
b)      Az uniós ipari termelés növekedése a
környezetipari ágazatokban,
c)      a kkv-k adminisztrációs terheinek
változásai,
d)      A kkv-k növekedése hozzáadott érték és a
foglalkoztatottak száma szempontjából,
e)      és a kkv-k fluktuációja.
(3)          A program támogatja az Európa
2020 stratégia végrehajtását, és hozzájárul az „intelligens, fenntartható és inkluzív
növekedés” célkitűzésének megvalósításához. A program különösen hozzájárul
a foglalkoztatással kapcsolatos kiemelt cél teljesítéséhez.
II. FEJEZET
Konkrét célkitűzések és intézkedési területek
3. cikk
Konkrét célkitűzések
(1)          A program konkrét célkitűzései:
a)      az uniós vállalkozások, ideértve az
idegenforgalmi ágazatot is, versenyképességéhez és fenntarthatóságához
szükséges keretfeltételek javítása;
b)      a vállalkozókedv ösztönzése többek között
konkrét célcsoportok körében;
c)      a kkv-k forráshoz jutásának javítása
tőke- és hitelfinanszírozás formájában;
d)      Az uniós és a globális piacokhoz való
hozzáférés javítása.
(2)          A program megvalósításával
támogatni kell a kkv-kat abban, hogy alkalmazkodjanak az alacsony
szén-dioxid-kibocsátású, az éghajlatváltozás hatásaival szemben ellenállóképes,
energia- és erőforrás-hatékony gazdaság követelményeihez.
(3)          A program által az (1)
bekezdésben említett konkrét célkitűzések megvalósítására gyakorolt hatást
teljesítménymutatók mérik. Ezeket a mutatókat az I. melléklet tartalmazza.
4. cikk
Költségvetés
(1)          A program végrehajtására
szánt pénzügyi keretösszeg 2,522 milliárd euró, amely összegből mintegy
1,4 milliárd euró pénzügyi eszközökre van elkülönítve.
(2)          Az e rendeletben
meghatározott pénzügyi keretből fedezhetők a program irányításához és
célkitűzéseinek megvalósításához szükséges előkészítő,
monitorozó, ellenőrző, auditálási és értékelő tevékenységekkel
kapcsolatos kiadások is, így különösen a tanulmányok, szakértői egyeztetések,
tájékoztatási és kommunikációs intézkedések, beleértve az uniós szakpolitikai
prioritások intézményesített kommunikációját – feltéve hogy ezek e rendelet
általános célkitűzéseihez kapcsolódnak –, az információk feldolgozására és
cseréjére összpontosító IT-hálózatok kiadásai, valamint minden egyéb technikai
és adminisztratív segítségnyújtási kiadás, amely a Bizottság számára felmerül a
program irányításával összefüggésben.
(3)          Az elkülönített
pénzösszegből fedezhetők a program és az 1639/2006/EK európai
parlamenti és tanácsi határozat[20] értelmében elfogadott
intézkedések közötti átmenet biztosításához szükséges technikai és
adminisztratív segítségnyújtás kiadásai is. Szükség esetén előirányzatokat
lehet megadni a költségvetésben a 2020-on túli időszakra vonatkozóan is a
hasonló kiadások fedezésére, hogy kezelni lehessen a 2020. december 31-ig be
nem fejezett intézkedéseket.
5. cikk
Harmadik országok részvétele
(1)          A programban részt vehetnek
az alábbiak:
a)      az Európai Szabadkereskedelmi Társulás
(EFTA) azon országai, amelyek tagjai az Európai Gazdasági Térségnek (EGT), az
EGT-megállapodásban meghatározott feltételek alapján, továbbá más országok,
amennyiben megállapodások és eljárások ezt lehetővé teszik;
b)      csatlakozó országok, tagjelölt országok
és potenciális tagjelölt országok, a szóban forgó országok uniós programokban
való részvételének a vonatkozó keretmegállapodásokban és társulási tanácsi
határozatokban vagy hasonló megállapodásokban meghatározott alapelveivel és
általános feltételeivel összhangban;
c)      az európai szomszédságpolitikák hatálya
alá eső országok, amennyiben megállapodások és eljárások ezt lehetővé
teszik, valamint a szóban forgó országok uniós programokban való részvételének
a vonatkozó keretmegállapodásokban, a társulási megállapodások
jegyzőkönyveiben és a társulási tanácsi határozatokban meghatározott
alapelveivel és általános feltételeivel összhangban.
(2)          Amennyiben az (1) bekezdésben
megállapított feltételek nem teljesülnek, vagy ha az említett országok úgy
döntenek, hogy nem vesznek részt a programban, az említett bekezdésben
szereplő országokban vagy más harmadik országokban bejegyzett szervezetek
részt vehetnek az e program szerinti intézkedésekben.
(3)          Az ilyen szervezetek nem
részesülhetnek uniós pénzügyi hozzájárulásban, kivéve ha az elengedhetetlenül
szükséges a program számára, különösen az uniós vállalkozások versenyképessége
és piachoz való hozzáférése szempontjából. Ez a kivétel nem vonatkozik a
nyereségorientált szervezetekre.
6. cikk
 Az uniós vállalkozások versenyképességének és fenntarthatóságának keretfeltételeit
javító intézkedések
(1)          A Bizottság támogatja az
uniós vállalkozások, különösen a kkv-k versenyképességének és
fenntarthatóságának jobbítására és erősítésére irányuló intézkedéseket
annak érdekében, hogy javítsa a versenyképességet, fenntarthatóságot, és az
európai vállalkozások növekedését előmozdító nemzeti szakpolitikák
eredményességét, koherenciáját és összehangoltságát.
(2)          A Bizottság támogathatja az
új versenyképességi stratégiák kidolgozására irányuló intézkedéseket. Ilyen
intézkedések lehetnek a következők:
a)      a vállalkozások versenyképességet és a
fenntarthatóságot – ideértve a katasztrófák hatásaival szembeni
ellenállóképességet is – érintő szakpolitikák tervezésének,
végrehajtásának és értékelésének javítását, valamint a megfelelő
infrastruktúrák, világszínvonalú klaszterek és üzleti hálózatok,
keretfeltételek fejlesztését és fenntartható termékek, szolgáltatások és
technológiák kifejlesztését biztosító intézkedések;
b)      a tagállamok, a programban részt
vevő más országok és az Unió fő versenytársai között a szakpolitikai
döntéshozatal területén való együttműködést és a helyes gyakorlatok
megosztását ösztönző, illetve a versenyképességi politikák nemzetközi
szempontjaival foglalkozó intézkedések;
c)      a kkv-kkal kapcsolatos szakpolitikák
kidolgozásának és a döntéshozók közötti együttműködés támogatása, külön
tekintettel arra, hogy a kkv-k könnyebben részt vehessenek a programokban és
intézkedésekben.
(3)          A Bizottság támogathatja
azokat az intézkedéseket, amelyek felgyorsítják az ágazatok közötti
tevékenységeken alapuló versenyképes iparágak létrehozását a kkv-k nagy
számával és az uniós GDP-hez való nagyarányú hozzájárulással jellemezhető
területeken. Az ilyen kezdeményezéseknek ösztönözniük kell az új piacok
kialakulását, valamint az áruk és szolgáltatások biztosítását a legversenyképesebb
üzleti modellek vagy módosított értékláncok alapján, Tartalmazniuk kell a
termelékenység, az erőforrás-hatékonyság, a fenntarthatóság és a vállalati
társadalmi felelősségvállalás javítását célzó kezdeményezéseket.
7. cikk
A vállalkozókedvet előmozdító intézkedések
(1)          A Bizottság hozzájárul a
vállalkozókedv előmozdításához az annak fejlődését érintő
keretfeltételek javításával. A Bizottság támogatja a vállalkozások
fejlődésének és növekedésének kedvező üzleti környezet kialakítását.
(2)          Külön figyelmet kell fordítani
a fiatal vállalkozókra, az új és a potenciális vállalkozókra, a vállalkozó
nőkre, valamint a különleges célcsoportokra.
(3)          A Bizottság támogathatja,
különösen a potenciális és az új vállalkozók körében, a vállalkozói képzés,
készségek és magatartások kialakítását célzó tagállami intézkedéseket.
8. cikk
A kkv-k finanszírozáshoz jutásának javítását célzó intézkedések
(1)          A Bizottság támogatja azokat
az intézkedéseket, amelyek célja a kkv-k finanszírozáshoz jutásának javítása az
indulás és a növekedés szakaszában, és amelyek kiegészítik a tagállamok által a
kkv-kra szánt nemzeti és regionális szintű pénzügyi eszközöket. A
kiegészítő jelleg biztosításához ezeket az intézkedéseket szorosan
koordinálni kell azokkal, amelyeket a kohéziós politika keretében és tagállami
szinten valósítanak meg. Ezek az intézkedések a tőke- és a
hitelfinanszírozás ösztönzését egyaránt megcélozzák.
(2)          Az (1) bekezdésben
ismertetett fellépések részeként a Bizottság a piaci igényektől
függően intézkedéseket dolgoz ki a határokon átnyúló és több országot érintő
finanszírozás javítására, ezzel segítve a kkv-kat üzleti tevékenységeik
nemzetközivé tételében az uniós jognak megfelelően.
(3)          Az e cikk (1) bekezdésében
említett intézkedéseket részletesen a II. melléklet tartalmazza.
9. cikk
A piaci hozzáférést javító intézkedések
(1)          Az uniós vállalkozások
versenyképességének és piacokhoz való hozzáférésének további javítása érdekében
a Bizottság folytatja az Enterprise Europe Network támogatását.
(2)          A Bizottság támogathat olyan
intézkedéseket, amelyek javítják a kkv-k hozzáférését az egységes piachoz,
beleértve az információszolgáltatást és a tudatosság növelését.
(3)          Konkrét intézkedések célozzák
a kkv-k Unión kívüli piacokhoz való hozzáférésének elősegítését, valamint
az ezeken a piacokon már meglévő támogató szolgáltatások erősítését.
A program segítséget nyújthat a kkv-knak a kiemelten kezelt harmadik
országokban alkalmazott szabványok és szellemitulajdon-jogok kérdésében.
(4)          A programba tartozó
intézkedések célja lehet a nemzetközi ipari együttműködés ösztönzése,
beleértve a harmadik országokkal az ipar és a szabályozás területén folytatott
párbeszédet. Konkrét intézkedéseknek lehet célja az, hogy csökkentsék az Unió
és más országok között az ipari termékek keretszabályozása, az iparpolitika és
az üzleti környezet javítása tekintetében fennálló különbségeket.
III. FEJEZET
A program végrehajtása
10. cikk
Éves munkaprogram
(1)          A Bizottság a program
végrehajtására éves munkaprogramot fogad el a 16. cikk (2) bekezdésében
említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban. Az éves munkaprogramok
meghatározzák az elérendő célokat, a várható eredményeket, a megvalósítás
módját és a teljes összegüket. tartalmazzák a finanszírozandó intézkedések
leírását, az egyes intézkedésekre elkülönített közelítő összegeket és egy
indikatív megvalósítási ütemtervet, valamint az eredmények és a célok
elérésének eredményességét nyomon követő megfelelő mutatókat.
pénzügyi támogatások esetében tartalmazzák a prioritásokat, az alapvető
értékelési kritériumokat és a társfinanszírozási arány felső határát.
(2)          A Bizottság a költségvetési
rendeletnek (XXX/2012/EU rendelet [az új költségvetési rendelet]) megfelelően
hajtja végre a programot.
(3)          A program végrehajtása során
biztosítani kell, hogy a támogatott intézkedések figyelembe vegyék a
jövőbeli fejleményeket és igényeket, különösen a 12. cikk (3) bekezdésében
említett időközi jelentés után, továbbá azt, hogy azok releváns legyenek a
fejlődő piacok, a gazdaság és a társadalmi változások szempontjából.
11. cikk
Támogató intézkedések
(1)          A 10. cikkben említett
munkaprogram intézkedései mellett a Bizottság rendszeresen vállal támogató
intézkedéseket, például:
a)      az ágazati és ágazatok közötti
versenyképességi kérdések elemzése és monitorozása;
b)      a helyes gyakorlatok és szakpolitikai
megközelítések azonosítása és továbbfejlesztése;
c)      a vállalkozások versenyképessége
szempontjából különösen fontos uniós intézkedések hatásvizsgálata azzal a
céllal, hogy azonosítsák a hatályos jogi szabályozás egyszerűsítést
igénylő területeit, illetve azokat a területeket, ahol javaslatokat kell
tenni új jogalkotási intézkedésekre;
d)      a vállalkozásokat, a konkrét ágazati
szakpolitikát és a versenyképességgel kapcsolatos intézkedéseket érintő
jogszabályok értékelése;
(2)          Az (1) bekezdésben említett
támogató intézkedések nem feltétlenül képezik a 10. cikkben említett éves
munkaprogram részét.
12. cikk
Nyomon követés és értékelés
(1)          A Bizottság nyomon követi a
program végrehajtását és irányítását.
(2)          A Bizottság éves nyomon
követési jelentést készít, amelyben megvizsgálja a támogatott intézkedések
hatékonyságát és eredményességét a pénzügyi végrehajtás, az eredmények és –
amennyiben lehetséges – a hatások szempontjából. A jelentés információkat
tartalmaz az éghajlatváltozással kapcsolatos kiadások összegéről és az
éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzések támogatásának hatásairól,
olyan mértékben, hogy ezeknek az információknak az összegyűjtése ne
jelentsen indokolatlan adminisztrációs terhet a kkv-k számára.
(3)          Legkésőbb 2018-ra a
Bizottság értékelő jelentést készít a program keretében támogatott
valamennyi intézkedés célkitűzéseinek eléréséről az eredmények és
hatások szintjén, az erőforrások felhasználásának hatékonyságáról és a
létrehozott európai hozzáadott értékről, és ennek alapján dönt az
intézkedések megújításáról, módosításáról vagy felfüggesztéséről. Az
értékelő jelentés emellett kiterjed az egyszerűsítés körére,
belső és külső koherenciájára, arra, hogy a célkitűzések
továbbra is relevánsak-e, és hogy az intézkedések milyen mértékben járulnak
hozzá az Unió intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéssel kapcsolatos
prioritásaihoz. Az értékelés figyelembe veszi a korábbi hasonló intézkedések
hosszú távú hatásai felmérésének eredményeit.
(4)          Értékelő jelentést
készít az intézkedések hosszú távú hatásairól és azok fenntarthatóságáról, és
az eredményeket felhasználják a további intézkedések esetleges megújításáról,
módosításáról vagy felfüggesztéséről szóló döntés meghozatalakor.
(5)          Kidolgozzák a főbb
teljesítménymutatókat, amelyek alapot nyújtanak a program keretében támogatott
intézkedések célkitűzéseinek megvalósítását értékelő eljáráshoz. A
célkitűzések megvalósítását előre meghatározott, az intézkedések
végrehajtása előtti helyzetet tükröző kiindulási mutatókhoz képest
mérik.
(6)          Valamennyi részt vevő
fél közli a Bizottsággal az érintett intézkedések nyomon követéséhez és
értékeléséhez szükséges összes adatot és információt.
CHAPTER IV
Pénzügyi rendelkezések és a pénzügyi támogatás formái
13. cikk
A pénzügyi támogatás formái
A program keretében nyújtandó uniós pénzügyi
támogatás történhet közvetetten a költségvetés végrehajtási feladatainak a(z)
XXX/2012/EU [az új költségvetési rendelet] XX. cikkében felsorolt szervezetekre
történő átruházásával.
14. cikk
Pénzügyi eszközök
(1)          A programban meghatározott
pénzügyi eszközök használatának célja a növekedésorientált kkv-k
finanszírozáshoz jutásának elősegítése. A pénzügyi eszközök egy
tőkefinanszírozási eszközt és egy hitelgarancia-eszközt tartalmaznak.
(2)          A növekedésorientált kkv-knak
szánt pénzügyi eszközök adott esetben ötvözhetők a tagállamok és irányító
hatóságaik által a [a(z) XXX/201X/EU rendelet [a strukturális alapokról szóló
új rendelet] 33. cikke (1) bekezdésének a) pontja] szerint létrehozott egyéb
pénzügyi eszközökkel vagy az Unió által – akár e rendelet szerint –
finanszírozott támogatásokkal.
(3)          A pénzügyi eszközök célja az
uniós költségvetésből biztosított eszközök értékének megőrzése. Az
eszközök elfogadható hozamot eredményezhetnek annak érdekében, hogy teljesítsék
más partnerek vagy a befektetők célkitűzéseit.
(4)          A(z) XXXX/2012/EU [az új
költségvetési rendelet] 18. cikke (4) bekezdésével összhangban, egy adott
pénzügyi eszköz által generált bevételeket és visszafizetéseket ugyanahhoz a
pénzügyi eszközhöz kell rendelni. A 2007 és 2013 közötti időszakra
vonatkozó többéves pénzügyi keretben már létrehozott pénzügyi eszközök esetében
az adott időszakban elkezdett tevékenységek által generált bevételeket és
visszafizetéseket a 2014 és 2020 közötti időszak pénzügyi eszközéhez
rendelik hozzá.
15. cikk
Az Unió pénzügyi érdekeinek védelme
(1)          A Bizottság megfelelő
intézkedésekkel – csalás, korrupció és más jogellenes cselekmények elleni
megelőző intézkedésekkel, hatásos ellenőrzésekkel, szabálytalanság
feltárása esetén a jogtalanul kifizetett összegek visszafizettetésével,
valamint szükség esetén hatékony, arányos és visszatartó erejű
szankciókkal – biztosítja, hogy az Európai Unió pénzügyi érdekei az e rendelet
alapján finanszírozott fellépések végrehajtása során ne sérüljenek.
(2)          A Bizottság és
képviselői, valamint a Számvevőszék jogosultak dokumentumalapú és
helyszíni ellenőrzést végezni az e rendelet alapján uniós forrásból
származó támogatások kedvezményezettjeinél, valamint az e rendelet alapján
uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál.
(3)          Az Európai Csalás Elleni
Hivatal (OLAF) jogosult az ilyen finanszírozással közvetlenül vagy közvetetten
érintett gazdasági szereplőknél a 2185/96/Euratom, EK rendeletben
előírt eljárásoknak megfelelően helyszíni ellenőrzéseket és
vizsgálatokat végezni annak megállapítására, hogy történt-e az uniós
finanszírozásra vonatkozó támogatási megállapodással, támogatási határozattal
vagy szerződéssel összefüggésben olyan csalás, korrupciós vagy más
jogellenes cselekmény, amely az Unió pénzügyi érdekeit sérti.
(4)          Az első és második
albekezdés sérelme nélkül az e rendelet végrehajtása keretében harmadik
országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési
megállapodásokban, az e rendelet végrehajtása keretében létrejött támogatási
megállapodásokban, támogatási határozatokban és szerződésekben
kifejezetten rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság, a Számvevőszék és
az OLAF elvégezheti az említett helyszíni és egyéb ellenőrzéseket és vizsgálatokat.
V. FEJEZET
Bizottság és záró rendelkezések
16. cikk
Bizottság
(1)          A Bizottság munkáját egy
bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.
(2)          Az e bekezdésre való
hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 5. cikke alkalmazandó.
17. cikk
Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok
(1)          A Bizottság felhatalmazást
kap az e rendelet I. mellékletében felsorolt mutatók megváltoztatására
vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak a 18. cikk szerinti
elfogadására, ha ezek a mutatók nem bizonyulnának alkalmasnak arra, hogy mérjék
program általános és konkrét céljainak megvalósításában elért eredményeket.
(2)          A Bizottság felhatalmazást
kap az e rendelet II. mellékletében meghatározott konkrét intézkedések
részleteinek megváltoztatására vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi
aktusoknak a 18. cikk szerinti elfogadására, ha ezt a gazdasági és piaci
fejlemények megkívánják, vagy pedig a versenyképességi és innovációs
keretprogram hitelgarancia-eszköz (LGF) és a kockázatmegosztó pénzügyi
mechanizmus (RSFF) esetében a hetedik keretprogram kockázatmegosztó eszköze
által elért eredményeknek megfelelően.
(3)          Amennyiben rendkívüli
sürgősség megkívánja, például a gyorsan változó gazdasági helyzet miatt, a
19. cikkben szereplő eljárás alkalmazandó az e cikk alapján elfogadott,
felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra.
18. cikk
Felhatalmazás gyakorlása
(1)          A felhatalmazáson alapuló
jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás
gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.
(2)          A 17. cikkben említett
felhatalmazást a Bizottság hét éves időszakra kapja [the date of entry
into force of the basic legislative act]-tól/-től kezdődően.

(3)          A 17. cikkben említett
felhatalmazást az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja. A
visszavonó határozat megszünteti az abban leírt felhatalmazást. A határozat az
Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy az ott
megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a
már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló aktusok érvényességét.
(4)          A felhatalmazáson alapuló
jogi aktus elfogadását követően a Bizottság egyidejűleg értesíti az
Európai Parlamentet és a Tanácsot.
(5)          A 17. cikknek
megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép
hatályba, ha ellene sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást a
nekik küldött értesítéstől számított két hónapon belül, vagy ha ezen
időszak leteltét megelőzően az Európai Parlament és a Tanács
egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy nem emel kifogást. Ezen
időszak az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal
meghosszabbítható.
19. cikk
Sürgősségi eljárás
(1)          Az e cikk alapján elfogadott,
felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és
mindaddig alkalmazandók, amíg nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek
megfelelően. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai
Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben meg kell indokolni a
sürgősségi eljárás alkalmazását.
(2)          Az Európai Parlament vagy a
Tanács a 18. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően
kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ilyen esetben a
kifogásról szóló döntésről az Európai Parlament vagy a Tanács által küldött
értesítést követően a Bizottság haladéktalanul visszavonja a jogi aktust.
20. cikk
Hatályon kívül helyezés és átmeneti rendelkezések
(1)          Az 1639/2006/EK határozat
2014. január 1-jén hatályát veszti.
(2)          Az 1639/2006/EK határozat
alapján kezdeményezett intézkedésekre és az ezekkel kapcsolatos pénzügyi
kötelezettségekre azonban ezek befejeződéséig továbbra is az említett
határozat az irányadó.
(3)          A 4. cikkben említett
pénzügyi keret fedezheti továbbá a program és az 1639/2006/EK határozat alapján
elfogadott intézkedések közötti átmenet biztosításához szükséges technikai és
igazgatási segítségnyújtással kapcsolatos kiadásokat.
21. cikk
Hatálybalépés
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.
Ez a rendelet teljes egészében kötelező
és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Strasbourgban,
az Európai Parlament részéről                      a
Tanács részéről
az elnök                                                          az
elnök
I. MELLÉKLET
Mutatók az általános és konkrét célkitűzésekhez
 Általános célkitűzés: || 1. Az uniós vállalkozások versenyképességének és fenntarthatóságának erősítése, ideértve az idegenforgalmi ágazatot is;
 Hatásmutató[21]   || Jelenlegi helyzet || Hosszú távú cél és mérföldkő (2020)
 Ipari versenyképesség növekedése[22] A kkv-kra háruló adminisztratív terhek változása (új vállalkozás alapításához szükséges napok száma) Az uniós ipari termelés növekedése a környezetipari ágazatokban (%-os változás az előző évhez képest) || 2009: -3.1%, 2008: -0.3%, 2007: +0.7% 2009: -3,1 % Új kkv alapításához szükséges napok száma: 7 munkanap 6-7 %-os éves növekedés az elmúlt években || 1 %-os éves növekedés, és 5 %-os növekedés 2015-ben Új kkv alapításához szükséges napok számának csökkenése: 3 munkanap 2020-ban. Átlagosan 8 %-os éves növekedés a következő évtizedben; 2015-re a termelés 50 %-os növelése a cél
 Általános célkitűzés: || 2. A vállalkozási kultúra támogatása, a kkv-k létrehozásának és növekedésének elősegítése.
 Hatásmutató || Jelenlegi helyzet || Hosszú távú cél és mérföldkő (2020)
 A kkv-k növekedése hozzáadott érték és a foglalkoztatottak száma szempontjából A kkv-k és más végső kedvezményezettek visszajelzése a program hozzáadott értékéről, hasznosságáról és jelentőségéről (a program értékelésében kell mérni) az Európai Vállalkozások Hálózata (EEN) és online felmérések segítségével A kkv-k fluktuációja (alapítások és felszámolások) || 2010-ben a kkv-k az EU teljes forgalmának (bruttó hozzáadott érték, GVA) több mint 58 %-át adták; kkv-k által foglalkoztatott személyek száma: 87,5 millió (az uniós magánszféra munkahelyeinek 67 %-a) 78 %-os elégedettség és pozitív visszajelzés az EEN hozzáadott értékéről || Cél a kkv-k által előállított bruttó hozzáadott érték évi 4 %-os növelése; a kkv-k által foglalkoztatott munkavállalók számának évi 1 %-os növekedése Az EEN hozzáadott értékével kapcsolatos elégedettség növelése több mint 80 %-ra
 Konkrét célkitűzés: || Az uniós vállalkozások, ideértve az idegenforgalmi ágazatot is, versenyképességéhez és fenntarthatóságához szükséges keretfeltételek javítása;
 Eredménymutató || Legfrissebb ismert eredmény || Középtávú cél (eredmény) 2017-ig
 A versenyképességet javító intézkedések Az elfogadott egyszerűsítő intézkedések száma A tevékenységek minőségével és hozzáadott értékével kapcsolatos alkalmassági vizsgálatok száma Milyen mértékben alkalmazzák a vállalatok az „európai fenntartható termelés és termék” eszközt, ideértve az EMAS-t, az ökocímkét és az ökotervezést || A Bizottság egyszerűsítési programját 2010-ben korszerűsítették, és úton van afelé, hogy 2012-re 25 %-kal csökkentse a bürokráciát. 2010-ig 5 egyszerűsítési intézkedésre került sor évente. Négy, az érdekeltek bevonásával végzett alkalmassági vizsgálatot indítottak el 2010-ben a környezetvédelmi, közlekedési, foglalkoztatási és iparpolitikában. A visszajelzés észrevételeket tartalmazott a jogszabályokról és a tevékenységek hozzáadott értékéről. Közel 35 000 ISO 14001 szerinti EMS-tanúsítvány és 4500 EMAS-regisztráció, 18 000 engedély az uniós ökocímke használatára || Kb. 7 egyszerűsítési intézkedés évente. Az alkalmassági vizsgálatokat tartalmazó visszajelzési módszert kiterjesztik más szakpolitikákra is, és az az iparra kedvező hatást kifejtő egyszerűsítéseket fog eredményezni. A tervek szerint akár tizenkét alkalmassági vizsgálatra is sor kerülhet, amelyek célja a szabályozás javítása. Jelentős számú vállalat méri a teljesítményét, környezetközpontú irányítási rendszereket alkalmaz és javítja az erőforrás-hatékonyságát és környezeti teljesítményét. A termelés jelentős része erőforrás-hatékony és környezetbarát termékeket állít elő
 Kkv-kkal kapcsolatos szakpolitika kidolgozása Kkv-tesztet alkalmazó tagállamok száma Az Európai Vállalkozások Díja ismertségének növelése az Unió egész területén, médiamegjelenéssel/újságcikkekkel valamennyi tagállamban A vállalkozásindítás időtartamának és bonyolultságának csökkentése az új vállalkozások esetében || Kkv-tesztet alkalmazó tagállamok száma: 15 tagállam Médiamegjelenések/újságcikkek száma a tagállamokban összesen: hatvan 2010-ben A vállalkozásindítási időtartamának csökkenése: 7 munkanap || Kkv-tesztet alkalmazó tagállamok száma: 21 tagállam Médiamegjelenések/újságcikk-kivágások száma a tagállamokban összesen: 80 A vállalkozásindítási időtartamának csökkenése: 5 munkanap
 Új üzleti koncepciók A piacon kínált új termékek/szolgáltatások száma A többletkivitel szintje és az annak megfelelő pénzösszegek Érdekeltek visszajelzése a tevékenységek minőségéről és hozzáadott értékéről   || E tevékenység elemzése eddig korlátozott mértékű volt. || Cél, hogy az új termékek/szolgáltatások kumulatív száma 5 legyen 2017-ben (ami 2018-ra 15-re, 2019-re 25-re emelkedik). A kivitel tekintetében 2017-ig nem várható semmilyen hatás. A részt vevő kkv-k első generációjának tulajdonítható kivitel aránya 2018-ban jelenik meg, a célul kitűzött növekedés 20 %. A 2014-ben részt vevő kkv-k legalább 70 %-a a forgalmukat illetően kedvező hatásról számol be a 2017 végén végzett felmérésben
 Idegenforgalom Finanszírozási pályázatok száma A kkv-k aránya (és ennek tendenciája) az idegenforgalommal kapcsolatos finanszírozási lehetőségekre pályázatot benyújtók között Az „európai minőségi turizmus” címkét alkalmazó szervezetek száma A „Kiemelt európai úti célok” programban népszerűsített fenntartható turizmusfejlesztési modelleket alkalmazó úti célok száma || Finanszírozási pályázatok száma (minden pályázati felhívásra) összesen: kb. 75 évente (2011. évi átlag) Eddig nem címeztek pályázati felhívást közvetlenül a kkv-knak Eddig még egy cég sem alkalmazza az „európai minőségi turizmus” címkét (kidolgozás alatt álló intézkedés) Az odaítélt „Kiemelt európai úti célok” címek száma összesen 98 (átlagosan 20 évente – 2007-ben 10, 2008-ban 20, 2009-ben 22, 2010-ben 25, 2011-ben 21) || Finanszírozási pályázatok száma (minden pályázati felhívásra) összesen: több mint 100 évente A pályázati felhívások 30 %-a közvetlenül a kkv-knak szól Az értékelési rendszerek által 50 %-ban lefedett vállalkozások részt vehetnek az „európai minőségi turizmus” címke programban 200-nál több úti cél alkalmazza a „Kiemelt európai úti célok” programban népszerűsített fenntartható turizmusfejlesztési modelleket (évente akár 30).
 Konkrét célkitűzés: || A vállalkozókedv ösztönzése többek között konkrét célcsoportok körében
 Eredménymutató || Legfrissebb ismert eredmény || Középtávú cél (eredmény) 2017-ig
 A vállalkozókedv támogatása Visszajelzés a vállalkozókedvvel kapcsolatos közfelfogásról (azon uniós polgárok százalékos aránya, akik az Eurobarometer mérése szerint önfoglalkoztatók szeretnének lenni) Azon államok száma, amelyek uniós szinten kidolgozott, a vállalkozókedvvel kapcsolatos megoldásokat alkalmaznak A nemzeti hatóságok által működtetett, más tagállamok kkv-i számára is hozzáférhető programok száma A kkv-kkal kapcsolatban elfogadott egyszerűsítő intézkedések száma || A 2007 és 2009 közötti időszak adatai stabilan 45 %-on állnak Azon államok száma, amelyek uniós szinten kidolgozott, a vállalkozókedvvel kapcsolatos megoldásokat alkalmaznak: 22 (2010) A nemzeti hatóságok által működtetett, más tagállamok kkv-i számára is hozzáférhető programok száma: 5 5 egyszerűsítési intézkedés évente (2010). || Azon uniós polgárok arányának növelése 50 %-ra, akik önfoglalkoztatók szeretnének lenni Azon államok száma, amelyek uniós szinten kidolgozott, a vállalkozókedvvel kapcsolatos megoldásokat alkalmaznak: 25 A nemzeti hatóságok által működtetett, más tagállamok kkv-i számára is hozzáférhető programok száma: 10 Kb. 7 egyszerűsítési intézkedés évente.
 Konkrét célkitűzés: || A kkv-k forráshoz jutásának javítása tőke- és hitelfinanszírozás formájában
 Eredménymutató || Legfrissebb ismert eredmény || Középtávú cél (eredmény) 2017-ig
 Növekedést támogató pénzügyi eszközök Kölcsön- (hitel-) garanciában részesülő cégek száma és a kölcsön értéke Kockázati tőkéből támogatott cégek száma és a befektetések értéke (ezen belül a határokon átnyúló ügyletek) || A javasolt pénzügyi eszközöket még nem indították el, azok nem azonosak a jelenlegi eszközökkel, így az utóbbiakkal kapcsolatos adatok nem hasonlíthatók össze || Kölcsön- (hitel-) garanciában részesülő cégek száma (+/- 95 000) és a kölcsön értéke (+/- 10,7 milliárd euró) Kockázati tőkéből támogatott cégek száma: (+/- 180) és a befektetések értéke (+/- 220 millió euró)
 Konkrét célkitűzés: || Az uniós és a globális piacokhoz való hozzáférés javítása
 Eredménymutató || Legfrissebb ismert eredmény || Középtávú cél (eredmény) 2017-ig
 Enterprise Europe Network Aláírt partnerségi megállapodások száma A hálózati márka és márkakultúra nagyobb ismertsége (pl. márkatudatosság a kkv-k körében) Ügyfél-elégedettségi arány (egy adott szolgáltatással kapcsolatban elégedettségről és hozzáadott értékről beszámoló kkv-k százalékos aránya) Támogatási szolgáltatatásban részesülő kkv-k száma Közvetítői rendezvényeken és vállalati küldetéseken részt vevő kkv-k száma || Enterprise Europe Network Aláírt partnerségi megállapodások száma: 1.950 (2010) A hálózati márka és márkakultúra ismertségének növelése: még nem volt mérve Ügyfél-elégedettségi arány (egy adott szolgáltatással kapcsolatban elégedettségről és hozzáadott értékről beszámoló kkv-k százalékos aránya): >80% 78% Támogatási szolgáltatatásban részesülő kkv-k száma: 435.000 (2010) Közvetítői rendezvényeken és vállalati küldetéseken részt vevő kkv-k száma: 45 000 (2010) || Enterprise Europe Network Aláírt partnerségi megállapodások száma: 3000 évente A hálózati márka és márkakultúra ismertségének növelése: a kkv-k 30 %-a ismeri Ügyfél-elégedettségi arány (egy adott szolgáltatással kapcsolatban elégedettségről és hozzáadott értékről beszámoló kkv-k százalékos aránya): >80% >80% Támogató szolgáltatásokat igénybe vevő kkv-k száma: 500 000 évente Közvetítői rendezvényeken és vállalati küldetéseken részt vevő kkv-k száma: 60 000 évente
 Kkv-k üzleti támogatási az Unión kívüli piacokon Az Unión kívül nemzetközi tevékenységekben (kivitel, behozatal, közetlen külföldi befektetések és más tevékenységek) részt vevő kkv-k aránya (%) ||   13 % (2009) ||   17 % (2017)
 Nemzetközi ipari együttműködés Az uniós és harmadik országok között az ipari termékekkel kapcsolatos szabályozás összehangolásának javítása – esetek száma Az EU kisvállalkozói intézkedéscsomagjában azon területek és helyes gyakorlatok száma, amelyeket bevezettek a szomszédos és a tagjelölt országokban || A becslések szerint a fő kereskedelmi partnerekkel (Egyesült Államok, Japán, Kína, Brazília, Oroszország, Kanada, India) folytatott szabályozási együttműködésben átlagosan 2 olyan érintett terület van, ahol a technikai szabályozások jelentős mértékű összehangolására került sor   A becslések szerint átlagosan a három szakpolitikai régióban (tagjelölt országok régiója, keleti szomszédos országok régiója és földközi-tengeri szomszédos országok régiója) az SBA 10 szakpolitikai területéből legalább hármat szabályoztak az adott országokban. || 3 releváns terület a fő kereskedelmi partnerekkel (Egyesült Államok, Japán, Kína, Brazília, Oroszország, Kanada, India) folytatott technikai szabályozások jelentős mértékű összehangolását illetően (2017) Az SBA 5 szakpolitikai területe a három szakpolitikai régióban (tagjelölt országok régiója, keleti szomszédos országok régiója és földközi-tengeri szomszédos országok régiója) (2017)
II.
MELLÉKLET
A kkv-k finanszírozáshoz jutását javító
intézkedések
1.
A kkv-k finanszírozáshoz jutását javító
intézkedések egy tőkefinanszírozási eszközt és egy hitelgarancia-eszközt
tartalmaznak.
2.
A versenyképességi és kkv-program
tőkefinanszírozási eszközét, a növekedést szolgáló tőkefinanszírozási
eszközt (EFG) az uniós vállalkozások növekedését és a kutatást, fejlesztést és
innovációt támogató egységes uniós tőkefinanszírozási eszköz egyik
kereteként kell alkalmazni, a korai fázistól (beleértve a „magvetést” is) a
növekedési fázisig, a Horizont 2020 keretprogram és e program pénzügyi
támogatásával.
Az EFG ugyanazt a megvalósítási mechanizmust
használja, mint a Horizont 2020 keretprogramban a kutatás, fejlesztés és
innováció támogatására létrehozandó tőkefinanszírozási eszköz, az alább
ismertetett feltételek szerint.
3.
A hitelgarancia-eszközt (LGF) az uniós
vállalkozások növekedését és a kutatást, fejlesztést és innovációt támogató
egységes uniós hitelfinanszírozási eszköz részeként kell alkalmazni, ugyanazt a
megvalósítási mechanizmust használva, mint a Horizont 2020 keretprogram
hitelfinanszírozási eszközének kkv-re vonatkozó, keresletorientált keretét (RSI
II), az alábbi ismertetett feltételek szerint.
4.
A tőkefinanszírozási és a
hitelgarancia-eszköznek meg kell felelniük a költségvetési rendeletben és a
végrehajtási szabályokat felváltó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusban
szereplő pénzügyi eszközökre vonatkozó rendelkezéseknek, és a részletesebb
konkrét operatív követelményeknek, melyek meghatározása bizottsági útmutatóban
történik.
5.
A tőkefinanszírozási eszköznek és a
hitelgarancia-eszköznek kiegészítő jellegűeknek kell lenniük a
tagállamok által a kohéziós politika keretében a kkv-kkal kapcsolatban
felhasznált pénzügyi eszközökhöz képest.
6.
A tőkefinanszírozási eszköz és a
hitelgarancia-eszköz adott esetben megengedheti pénzforrások összevonását olyan
tagállamokkal, amelyek hajlandók a [strukturális alapokról szóló rendelet 33.
cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint] a strukturális alapokból kapott
összeg egy részét erre fordítani.
7.
A versenyképességi és innovációs keretprogram (az
Európai Parlament és a Tanács 1639/2006/EK határozata) szerinti GIF 2-vel
kapcsolatos bevételeket és visszafizetéseket a versenyképességi és
kkv-programhoz kell rendelni.
8.
A növekedésorientált kkv-knak szánt pénzügyi
eszközöket az állami támogatások vonatkozó uniós szabályainak megfelelően
kell alkalmazni.
A növekedést
szolgáló tőkefinanszírozási eszköz (EFG)
1.
Az EFG-nek főként olyan alapokat kell
megcéloznia, amelyek kockázati tőkét és köztes finanszírozást, mint
például alárendelt és osztalékra jogosító kölcsönöket biztosítanak
terjeszkedési és növekedési fázisban lévő vállalkozásoknak, különösen
azoknak, melyek határokon átnyúlóan tevékenykednek, ugyanakkor lehetőségük
van befektetésre a vállalkozás korai fázisában, a Horizont 2020 keretprogram
szerinti kutatási, fejlesztési és innovációs tőkefinanszírozási eszközével
együttesen. Ez utóbbi esetben az EFG-ből származó befektetés nem
haladhatja meg a teljes uniós befektetés 20 %-át, kivéve a többfokozatú
alapokat, ahol az EFG-ből és a kutatási, fejlesztési és innovációs
tőkefinanszírozási eszközéből származó finanszírozás arányos alapon
történik, az alapok befektetési politikájától függően. Az EFG-nek kerülnie
kell a kivásárlási, és a megszerzett vállalkozás megszüntetésére irányuló kiváltási
tőkejuttatást. A Bizottság, a változó piaci feltételek függvényében
módosíthatja a 20 %-os küszöbértéket.
2.
A támogatás az alábbi befektetési formák egyikében
valósul meg:
a)      közvetlenül az Európai Beruházási Alap
(EBA) vagy a végrehajtással megbízott más szervezetek által a Bizottság
nevében; vagy
b)      határokon átnyúló „befektetési alapba
fektető alapok” („funds-of-funds”) vagy befektetési eszközök révén,
amelyeket a Bizottság nevében az EBA vagy a végrehajtással megbízott más
szervezetek magánbefektetőkkel és/vagy nemzeti költségvetési
intézményekkel közösen hoznak létre;
A
hitelgarancia-eszköz (LGF)
1.
Az LGF-et az EIF vagy a végrehajtással megbízott
más szervezet kezeli a Bizottság nevében; Az eszköz az alábbiakat nyújtja:
·
viszontgarancia és más kockázatmegosztási
konstrukciók garanciarendszerek számára;
·
közvetlen garanciák és más kockázatmegosztási
konstrukciók az alkalmassági kritériumokat teljesítő minden más pénzügyi
közvetítő számára.
2.
Az LGF az alábbi két intézkedésből áll:
·
az első intézkedés – hitelfinanszírozás
kölcsönökön (ideértve az alárendelt és az osztalékra jogosító kölcsönt is) vagy
lízingen keresztül – csökkenti azokat a nehézségeket, amelyekkel a kkv-k
szembesülnek a finanszírozáshoz jutás során vagy a feltételezett nagy kockázat
vagy a megfelelő biztosíték hiánya miatt;
·
a második intézkedés – a kkv-k hitelportfóliójának
értékpapírosítása – kiegészítő hitelfinanszírozást mozgósít a kkv-k
számára a célintézményekkel kötött megfelelő kockázatmegosztási
megállapodások alapján. E tranzakciók támogatásának feltétele a hitelnyújtó
intézmények arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy a mozgósított
tőkéből származó likviditás jelentős részét ésszerű
időn belül új kkv-hitelezésre fordítsák. Ezen új hitelfinanszírozás összegét
a garanciával biztosított portfóliókockázat összegéhez viszonyítva számítják
ki, és feltételeit a futamidővel együtt az egyes intézményekkel
külön-külön rögzítik.
3.
Az értékpapírosított portfolióban lévő
kölcsönök kivételével az LGF legfeljebb 150 000 eurós és legalább 12 hónapos
futamidejű kölcsönöket fedez. Az LGF-et úgy kell kialakítani, hogy
adatokat szolgáltasson a támogatott innovatív kkv-kről, mind a számukat,
mind a kölcsönök nagyságát illetően.
A
JAVASLATOKAT KÍSÉRŐ PÉNZÜGYI KIMUTATÁS
1.         A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
FŐBB ADATAI
            1.1.      A javaslat/kezdeményezés címe
            1.2.      Az
ABM/ABB keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)
            1.3.      A
javaslat/kezdeményezés típusa
            1.4.      Célkitűzés(ek)

            1.5.      A
javaslat/kezdeményezés indokolása
            1.6.      Az
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
            1.7.      Tervezett
irányítási rendszer(ek)
2.         IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
            2.1.      A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
            2.2.      Irányító
és ellenőrző rendszer
            2.3.      A
csalások és szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
3.         A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
            3.1.      A
többéves pénzügyi keret érintett fejezete/fejezetei és a költségvetés érintett
kiadási tétele/tételei
            3.2.      A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás
            3.2.1.   A kiadásokra gyakorolt becsült hatás összegzése
            3.2.2.   Az
operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
            3.2.3.   Az
igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
            3.2.4.   A
jelenlegi többéves pénzügyi kerettel valló összeegyeztethetőség
            3.2.5.   Harmadik
felek részvétele a finanszírozásban
            3.3.      A
bevételre gyakorolt becsült hatás
A JAVASLATOKAT KÍSÉRŐ PÉNZÜGYI
KIMUTATÁS
1.         A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
FŐBB ADATAI
1.1.      A
javaslat/kezdeményezés címe
Javaslat európai parlamenti és tanácsi
rendeletre a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat
segítő program (2014–2020) létrehozásáról
1.2.      Az
ABM/ABB keretébe tartozó érintett szakpolitikai terület(ek)[23]

Szakpolitikai terület:      Vállalkozás- és
iparpolitika
Tevékenységek:            Versenyképesség,
iparpolitika, innováció és vállalkozókedv
A jelenlegi szakpolitikai terület megfelel a
mostani ABB keretnek. A 2014-es költségvetési évre új költségvetési struktúrát
határozhatnak meg a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi
tervről szóló intézményközi megállapodás jóváhagyása után.
1.3.      A
javaslat/kezdeményezés típusa
¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésre
irányul
¨ A javaslat/kezdeményezés kísérleti
projektet/előkészítő intézkedést követő új intézkedésre irányul[24]

x A javaslat/kezdeményezés jelenlegi
intézkedés meghosszabbítására irányul
¨ A javaslat/kezdeményezés új intézkedésnek
megfelelően módosított intézkedésre irányul
1.4.      Célkitűzések
1.4.1.   A
javaslat/kezdeményezés által érintett többéves bizottsági stratégiai
célkitűzés(ek)
A javasolt programban meghatározott többéves
stratégiai célkitűzés az Európa 2020 stratégia végrehajtása, amely az
intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó kiemelt
kezdeményezéseivel intézkedéseket fogalmaz meg az uniós vállalkozások
jövőbeli hosszú távú fenntarthatóságának és versenyképességének
erősítése céljából. A program célja a vállalkozási kultúra ösztönzése,
valamint a kkv-k létrehozásának és növekedésének elősegítése is. A
javasolt program különösképpen hozzájárulna a foglalkoztatással kapcsolatos
kiemelt célhoz (a 20 és 64 év közöttiek 75 %-ának foglalkoztatása).
1.4.2.   Egyedi
célkitűzés(ek) és az ABM/ABB keretébe tartozó érintett tevékenység(ek)
1.         Az uniós vállalkozások, ideértve az
idegenforgalmi ágazatot is, versenyképességéhez és fenntarthatóságához
szükséges keretfeltételek javítása;
2.         A vállalkozókedv ösztönzése többek
között konkrét célcsoportok körében;
3.         A kkv-k finanszírozáshoz jutásának
javítása;
4.         Az uniós és a globális piacokhoz
való hozzáférés javítása.
E konkrét célkitűzések közép távú céljait
a rendelet I. melléklete ismerteti.
Az ABM/ABB keretébe tartozó érintett
tevékenység(ek)
Új költségvetési struktúrát határozhatnak meg
a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi tervről szóló
intézményközi megállapodás jóváhagyása után.
1.4.3.   Várható
eredmény(ek) és hatás(ok)
Tüntesse fel, milyen hatásokat gyakorolhat
a javaslat/kezdeményezés a kedvezményezettekre/az érintett célcsoportokra.
A javasolt program végső célja az, hogy
kedvező változást – például nagyobb növekedés, nagyobb arányú
foglalkoztatás és nagyobb számú induló vállalkozás – érjen el az Európai Unió
és vállalkozásai gazdasági helyzetében. Az erőfeszítések középpontjában az
Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez és annak kiemelt céljaihoz való
hozzájárulás áll, amit az „Integrált iparpolitika a globalizáció korában”
című kiemelt kezdeményezés és a kisvállalkozói intézkedéscsomag
felülvizsgálata keretében végrehajtott tevékenységek támogatásával kívánnak
megvalósítani.
A program fő célja és szerepe egy
korszerű és eredményes európai versenyképességei politika kialakításának,
összehangolásának és végrehajtásának támogatása, különös figyelmet fordítva a
kkv-kra.
Az 1.4.2 pontban említett konkrét
célkitűzések különösen az alábbiak révén valósulnak meg:
–
a növekedésorientált, illetve a nemzetközivé válás
képességével rendelkező kkv-k finanszírozáshoz jutásának javítása;
–
a kkv-knak szánt üzleti támogatás és információs
szolgálatok fejlesztése a belső piacon és azon kívül;
–
a helyes gyakorlatok és információk cseréjének, az
összehasonlító elemzéseknek, valamint a szakpolitikáknak a jobb összehangolása
regionális, nemzeti és európai szinten;
–
a célágazatok versenyképességének fokozása.
Az európai cégek a probléma mögöttes okai
által érintett fő érdekeltek, és ezt a problémát kell az új programnak
kezelnie. Tőketulajdonosi, irányítási és finanszírozási módszerbeli
jellemzőik miatt a probléma jobban sújtja a kkv-kat, mint a nagyobb
cégeket, ezért testre szabott szakpolitikai beavatkozást igényelnek. A kkv-k az
uniós munkahelyteremtés fő forrását képezik, fejlődésük közvetlenül
befolyásolja a munkaerőt. A kkv-kat sújtó problémák kezelése
jelentősen javítaná az EU foglalkoztatási kilátásait is.
1.4.4.   Az
eredmények és hatások mutatói
Tüntesse fel a javaslat/kezdeményezés
megvalósításának nyomon követését lehetővé tevő mutatókat.
A jelenlegi programra és annak éves
teljesítmény-ellenőrzésére alkalmazott eredményalapú irányítási
megközelítés sikeresnek bizonyult a program eredményeinek igazolásában és az EU
elszámoltathatóságának javításában. Erre a tapasztalatra építve, és figyelembe
véve a beérkezett értékelési ajánlásokat, az új programnak egyértelmű
beavatkozási logikája van (amennyiben a SMART operatív célkitűzések
hozzájárulnak az általános célkitűzések megvalósításához), és annak megfelelő
hatás- és eredménymutatókat tartalmaz. Figyelembe véve az eredmények
megvalósítása és azoknak az általános célkitűzésekre gyakorolt hatása
közötti időeltolódást, az utóbbi terén elért előrehaladást
rendszerint háromévente, míg az operatív célkitűzések elérése terén elért
eredményeket évente mérik. A mutatók teljes felsorolását a rendeletre vonatkozó
bizottsági javaslat I. melléklete tartalmazza.
1.5.      A
javaslat/kezdeményezés indokolása
1.5.1.   Rövid
vagy hosszú távon kielégítendő szükséglet(ek)
A javasolt program támogatja a Bizottságot, a
tagállamokat és a fő érdekelteket az eredményes versenyképességi és
vállalkozáspolitika kialakításában, összehangolásában és végrehajtásában,
továbbá azokat a tevékenységeket, amelyek célja az alábbi hosszú távú kihívások
kezelése:
–
A finanszírozáshoz való hozzáférés nehézségei
–
A kkv-k alapításának alacsony szintje
–
Az ágazati szakosodás problémái
–
Korlátozott képesség a fenntarthatósági
kihívásokhoz való alkalmazkodásra
–
A kkv-k korlátozott nemzetközivé válása
–
Gyenge vállalkozószellem és
–
Barátságtalan üzleti környezet.
Rövid és középtávon az új program az alábbi
politikai, piaci és intézményi hiányosságokat igyekszik orvosolni:
–
A szakpolitikai összehangolás hiánya
–
Információs aszimmetria
–
Magas tranzakciós költségek és
–
A szabályozási környezet széttöredezettsége.
1.5.2.   Az
uniós részvételből adódó többletérték
Az Unió kitüntetett helyzetben van ahhoz, hogy
európai platformot biztosítson a politikák megosztásához, valamint a
versenyképességgel és a nemzeti, regionális és uniós érdekelteket érintő
kkv-szakpolitikákkal kapcsolatos kölcsönös tanuláshoz. Az uniós tevékenységek
nemzeti és/vagy regionális szinten teremtenek hozzáadott értéket azáltal, hogy
európai dimenzióba helyezik az adatgyűjtést és adatelemzést, a statisztikai
eszközök és módszerek, illetve a közös mutatók kidolgozását. Az ilyen európai
szintű tényalap az előfeltétele a versenyképességre és a kkv-kra ható
főbb tényezők hatékony és eredményes elemzésének.
1.5.3.   Hasonló
korábbi tapasztalatok tanulsága
Az EIP értékelése
A Bizottság elvégezte a vállalkozási és
innovációs program (EIP) időközi és záró értékelését (a befejezés
időpontja 2009. április, illetve 2011. április), valamint a CIP
időközi értékelését (2010. március). Az EIP és a CIP ezen értékelései
kimutatták, hogy a programok célkitűzései lényegesek az uniós
szakpolitikák stratégiai céljai szempontjából, és össze vannak hangolva
azokkal. A korlátozott költségvetés ellenére az elért eredmények láthatóak,
különösen a kkv-kra irányuló legfontosabb intézkedések esetében. A személyes
beszélgetések és egyéb bizonyítékok egyértelműen mutatják az európai
hozzáadott érték jelenlétét.
Az EACI értékelése
Az EIP költségvetésének egy részét a
Versenyképességi és Innovációs Végrehajtási Hivatal (EACI) számára különítették
el. A 2011 májusában befejezett értékelés azt a következtetést vonta le, hogy
az EACI jól teljesít, és hatékony és eredményes végrehajtási mechanizmust
biztosít az operatív felelősségi körébe tartozó kezdeményezések
tekintetében. Az értékelés megerősítette, hogy a költségvetés közel
100 %-át végrehajtották.
Nyilvános konzultáció
A CIP lehetséges utódjára vonatkozó nyilvános
konzultáció a hatásvizsgálati folyamat részét képezte. A konzultáció során a
véleményüket kifejteni kívánó köz- és magánszervezeteket, illetve
magánszemélyeket szólítottak meg, így vállalkozásokat, üzleti szervezeteket, a
kutatást és innovációt támogató szervezeteket, valamint nemzeti, regionális és
közigazgatási szerveket.
A nyilvános konzultáció folyamata egy online
felmérésből, egy nyilvános konferenciából, a különböző CIP-irányító
bizottságok tagállami képviselőinek részvételével sorra kerülő
értekezletből és a CIP stratégiai tanácsadó testületének részvételével
szervezett ülésből állt. A konzultáció megerősítette, hogy a
jelenlegi program számos része megfelelően működik, valamint azt,
hogy a kkv-k támogatását és a kedvező gazdasági környezet megteremtését
célzó uniós program fenntartása széles körű támogatást élvez. A kkv-k
finanszírozásával kapcsolatos kérdésekről a 2010 szeptemberében és 2011
márciusában megtartott kkv-finanszírozási fórumon is tárgyaltak.
1.5.4.   Összhang
és lehetséges szinergia egyéb pénzügyi eszközökkel
A Bizottság gondoskodni fog egyrészt az Unió
és a tagállamok kezdeményezéseinek, másrészt a kapcsolódó területeket
érintő különböző uniós kezdeményezések hatékony összehangolásáról,
ezáltal összpontosít az európai hozzáadott értékre és az átfedések
csökkentésére.
A többi programokkal való szinergiákat
maximalizálják, elsősorban egy olyan eszköz biztosítása révén, amely egyéb
szakpolitikai célkitűzések megvalósítását is szolgálja. Az Enterprise
Europe Network lehetőséget nyújt a más programokhoz és kezdeményezésekhez
való kapcsolódásokhoz, azok népszerűsítésével, az információk fentről
lefelé történő továbbadása és az érintettek válaszainak lentről
felfelé történő összegyűjtése tekintetében.
Az új program elkerülné az átfedéseket más
programokkal: nem terjed ki az innovációval kapcsolatos piaci hiányosságok
kezelését célzó intézkedésekre, amelyekkel a Horizont 2020 program foglalkozik.
A Horizont 2020 keretében előirányzott pénzügyi eszközök elsősorban a
kutatáson és innováción alapuló vállalkozásokra koncentrálnának, míg az új
program a növekedés és nemzetközivé válás fázisában lévő kkv-kat célozná
meg. Ezzel a célcsoporttal az új program elkerülné az átfedéseket az európai
Progress mikrofinanszírozási eszközzel (a továbbiakban: Progress
mikrofinanszírozás) is. Ez utóbbit az Unió a növekvő munkanélküliséggel és
társadalmi kirekesztéssel járó válságra válaszul hozta létre. A Progress
mikrofinanszírozás célja a különösen a szociális gazdaságban működő,
kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok mikrofinanszírozáshoz jutásának,
illetve a mikrofinanszírozás elérhetőségének javítása. Ugyanez vonatkozna
a program 2013 utáni utódjára is, amelyet kiterjesztenének a szociális
vállalkozásokkal kapcsolatos befektetésekre is. Ezen túlmenően, a javasolt
programban meghatározott garancianyújtási tevékenysége a strukturális alapok
keretében finanszírozott garancianyújtási tevékenységekkel párhuzamosan fog
működni. A KKV-garanciakeret (SMEG) inkább a határokon átnyúló és több
országot érintő hitelezést támogató garanciákra, valamint az
értékpapírosításra összpontosítana az Európai Számvevőszék ajánlásaival
összhangban. Ez nagymértékben kiegészítené a JEREMIE-hez hasonló programokat,
amelyek a nemzeti és a regionális szintet helyezik előtérbe.
Kiemelt figyelmet kap az új program
komplementaritása is a javasolt partnerségi eszközzel. Alapvető fontosságú
lesz, hogy az Európai Unió külső fellépése kiegészítse az Európában
fenntartható növekedést és munkahelyeket biztosító belső menetrend
külső dimenzióját.
Az új program célkitűzéseinek
megvalósítása érdekében – és amint arra a következő többéves pénzügyi
keretről szóló bizottsági közleménnyel rámutat – lényeges, hogy a kkv-k
sajátos érdekeit és körülményeit figyelembe vegyék valamennyi uniós
szakpolitika és finanszírozási program kidolgozása során. A jövőbeni
pénzügyi keretet úgy fogják megtervezni, hogy a szabályok egyszerűsítésével,
a részvétel költségeinek csökkentésével, a szerződéskötési folyamatok
felgyorsításával és az uniós támogatások kedvezményezettjeinek dolgát
megkönnyítő egyablakos ügyintézés biztosításával az elősegítse a
kisvállalkozások részvételét a finanszírozási programokban.
1.6.      Az
intézkedés és a pénzügyi hatás időtartama
X A javaslat/kezdeményezés határozott
időtartamra vonatkozik
–
X       A javaslat/kezdeményezés hatálya: 2014.
január 1-től 2020. december 31-ig
–
X       Pénzügyi hatás (kifizetési
előirányzatok): 2014-től 2024-ig (a 2035-ig tartó időszakra
vonatkozó pénzügyi eszközök tekintetében)
¨ A javaslat/kezdeményezés határozatlan
időtartamra vonatkozik
–
A megvalósítás megkezdésének időszaka:
ÉÉÉÉ-tól/től ÉÉÉÉ-ig,
–
teljes körű működés követi.
1.7.      Tervezett
irányítási módszer(ek)[25]
X A Bizottság centralizált, közvetlen
irányítása
X Centralizált közvetett irányítás,
hatáskör-átruházással a következők számára:
–
X       végrehajtó ügynökségek
–
X       a Közösségek által létrehozott szervek[26]

–
¨      tagállami közintézmények/közfeladatot ellátó szervek
–
¨      Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe értelmében külön
intézkedések végrehajtásával megbízott, a költségvetési rendelet 49. cikke
szerinti vonatkozó jogalapot megteremtő jogi aktusban meghatározott
személyek
¨ Megosztott irányítás a tagállamokkal
¨ Decentralizált irányítás harmadik országokkal
X Közös irányítás nemzetközi
szervezetekkel
Megjegyzések:
A tervek szerint az intézkedés irányítása
részben közvetlenül a Bizottság által, részben pedig közvetetten a végrehajtó
ügynökségekre történő átruházással valósul meg.
A közvetett irányítás egyéb lehetőségeit
figyelembe véve, valamint a javasolt programon belül tervezett intézkedések és
projektek jellegéből adódóan a Bizottság egy meglévő végrehajtó
ügynökség megbízását fontolgatja. Ez csak a politikai döntéssel nem járó
feladatokra vonatkozik.
A nemzetközi szervezetekkel, így például az
Európa Tanáccsal, az OECD-vel, az UNTWO-val (az ENSZ Idegenforgalmi
Világszervezete) és az ETC-vel (Európai Turisztikai Bizottság) közös irányítást
szintén tervezik egyes elemző és összehasonlító tevékenységek terén.
A pénzügyi eszközöket az Európai Beruházási
Alap hajtja kezeli.
2.         IRÁNYÍTÁSI INTÉZKEDÉSEK
2.1.      A
nyomon követésre és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések
Ismertesse a rendelkezések gyakoriságát és
feltételeit
A jövőbeli
program végrehajtásának nyomon követését az Európai Bizottság folyamatosan
biztosítja szolgálatai révén közvetlenül, illetve közvetítőkön, például az
EBA-n, valamint a program részeinek végrehajtásával esetlegesen megbízott végrehajtó
ügynökségeken keresztül közvetetten. A Bizottság éves nyomon követési jelentést
készít, amelyben megvizsgálja a támogatott tevékenységek hatékonyságát és
eredményességét a pénzügyi végrehajtás, az eredmények, valamint lehetőség
szerint a hatások tekintetében. A jelentés lehetővé teszi a szakpolitikai
és finanszírozási prioritások szükség szerinti kiigazítását is. A teljesítmény
mérésére egyértelmű mutatók alapján kerül sor.
A nyomon követési
és értékelési rendszer jórészt a jelenlegi programnál alkalmazott rendszeren
alapul, azonban az adatgyűjtési és -elemzési rendszeren, valamint az
értékelési és nyomon követési megközelítésen az alábbi javításokat végzik (a
jelenlegi program értékeléseiből származó ajánlások nyomán):
–
új egyedi mutatók és nyomon követési intézkedések
kidolgozása;
–
kereszthivatkozás az Európa 2020 stratégia kiemelt
mutatóira a programigazgatási folyamat irányítása és az Európa 2020 stratégia
ellenőrzési folyamatához való további hozzájárulás biztosítása érdekében;
–
kontrafaktuális módszerek alkalmazása, adott
esetben kedvezményezettek egy csoportjának összehasonlítása egy hasonló nem
kedvezményezett csoporttal, hogy a programnak a javasolt mutatókra gyakorolt
hatását meg lehessen különböztetni a változó gazdasági körülmények okozta hatásoktól;

–
tematikus értékelések igénybe vétele, adott esetben
a jövőbeni program különféle elemei szerint.
Az új programra
vonatkozóan időközi és utólagos értékelést is készítenek, amelyben a
célkitűzések megvalósítása terén elért előrelépést és az eredményeket
fogják vizsgálni. Az időközi értékelés 2017 végére készül el, a program
utódeszközének megfelelő előkészítése érdekében. Az utólagos
értékelést a program befejezését követő két éven belül készítik majd el.
2.2.      Irányító
és ellenőrző rendszer
2.2.1.   Felismert
kockázat(ok)
A program költségvetését pénzügyi eszközökön,
támogatásokon és közbeszerzéseken keresztül hajtják végre. A különféle
kiadásoknak különböző kockázatai vannak. Az Európai Számvevőszék
által végzett ellenőrzések és a Bizottság saját utólagos ellenőrzései
az alábbi fő kockázatokat tárták fel, amelyek esetlegesen erre a programra
is érvényesek:
A pénzügyi eszközök esetében: A feltárt
főbb kockázatok a támogathatósággal (a nemzetközi pénzügyi közvetítők
és a végső kedvezményezettek támogathatósága), a szerződések
megfelelésével (a Bizottság követelményeinek átültetése a szerződéses
okmányokba), a folyamatok teljesítésével (a Bizottság által előírt
folyamatok betartásának elmulasztása), valamint a teljesítéssel (az előre
meghatározott célok/célkitűzések megvalósításának elmaradása)
kapcsolatosak.
Az ilyen típusú kockázatokat az alábbi
tényezők figyelembevételével kezelik:
·
Az irányítási és ellenőrzési folyamat fontos
feladatait a nemzetközi pénzügyi közvetítők végzik.
·
A Bizottságnak nagymértékben a nemzetközi pénzügyi
közvetítők irányítási és ellenőrzési rendszereire kell támaszkodnia.
·
Fontos biztosítani a megfelelő
ellenőrzési szintet a végrehajtási lánc egésze mentén, meghatározva
valamennyi részt vevő partner egyértelmű felelősségi köreit.
·
A főigazgatóság pénzügyi részlege által
végzett központi előzetes vizsgálat csak a nemzetközi pénzügyi
közvetítőkkel végrehajtott költségvetési ügyletekre terjed ki, a
projektspecifikus ügyletekre nem.
A támogatások esetében: Az összetett
támogathatósági szabályok és egyes kedvezményezettek (kkv-k) viszonylag
korlátozott pénzgazdálkodási szaktudása a szabályellenesen költségbejelentés
nagy kockázatával járhat (pl. a kedvezményezettek ténylegesen fel nem merült
kkv-tulajdonosi és vezetői költségek visszatérítésére nyújtanak be
igényt).
A kedvezményezettekkel, a projektekkel és a
bejelentett költségekkel kapcsolatos információkat tartalmazó teljes körű
adatbázisok hiánya megnehezítheti a kockázatos kedvezményezettek és a kétszeres
költségelszámolások vagy más szabálytalanságok feltárását, ami a csalás elleni
tevékenység eredménytelenségét eredményezheti.
A közbeszerzés esetében: A pályázati
kiírásokban és az ajánlattételi dokumentációban fel nem tárt hibák vagy ki nem
javított pontatlanságok a szerződés nem megfelelő teljesítéséhez
vezethetnek.
2.2.2.   Tervezett
ellenőrzési mód(ok)
A fent ismertetett különböző kockázatok
kezelésére különböző ellenőrzési módszerek alkalmazását tervezik.
1. PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK
A belső ellenőrzési rendszer
felállításával kapcsolatos információk
A pénzügyi eszközökre az alábbi intézkedéseken
alapuló irányítási és ellenőrzési rendszereket tervezik:
–
a nemzetközi pénzügyi közvetítők előzetes
értékelése;
–
kockázatalapú nyomon követés, szabványosított
jelentésétel alapján is;
–
megelőző intézkedés a támogathatóságra, a
szerződések megfelelésére, a folyamatok betartására és a teljesítésre
vonatkozó megfelelő követelmények kidolgozásával;
–
szerződéses jogorvoslat, amely lehetővé
teszi a korrekciós lépéseket a támogathatósággal, a szerződések megfelelésével,
a folyamatok betartásával és a teljesítéssel összefüggő végrehajtási hibák
esetén;
–
a főigazgatóság által a nemzetközi pénzügyi
közvetítő vagyonkezelői számlájára teljesített kifizetések
előzetes ellenőrzése;
–
a kamatokkal kapcsolatos intézkedések
összehangolása;
–
részvétel az irányításban;
–
a nemzetközi pénzügyi közvetítők, másodlagos
közvetítők és végső kedvezményezettek ellenőrzéséhez szükséges
hozzáférési jogosultságok;
–
a végrehajtási láncra vonatkozó teljes körű
ellenőrzési rendszer;
–
megfelelőség és teljesítés ellenőrzése a
Bizottság megbízottai által;
–
integrált biztosíték-ellenőrzési rendszer
kidolgozása, figyelembe véve a nemzetközi pénzügyi közvetítők és
másodlagos közvetítők a támogathatósággal, a szerződések
megfelelésével, a folyamatok betartásával és a teljesítéssel kapcsolatos
követelményekkel foglalkozó belső ellenőrzési és belső
auditálási rendszerét;
–
pénzügyi beszámolók külső könyvvizsgálók által
történő vizsgálata;
–
a nemzetközi pénzügyi közvetítők által évente
benyújtott megbízhatósági nyilatkozatok.
A folyamatok rendeltetés szerinti
működésének ellenőrzését több információs csatornán keresztül
biztosítják:
–
a vezetőség napi munkája és tapasztalatai
során szerzett ismeretei a főigazgatóság belső ellenőrzési
rendszereinek helyzetéről;
–
a főigazgatóság általi hivatalos
ellenőrzés, követő intézkedések és nyomon követési megoldások;
–
az éves ICS-vizsgálat eredményei („az alapvető
követelmények maradéktalan teljesülése”);
–
a kockázatértékelés eredményei;
–
előzetes és utólagos ellenőrzések, beleértve
a kivételek és/vagy belső ellenőrzési hiányosságok jelentését is;
–
a főigazgatóság külső pénzügyi
ellenőrzéseinek eredményei;
–
a főigazgatóság belső ellenőrzési
részlege által végzett ellenőrzési és tanácsadási munka;
–
a külső értékelők által végrehajtott
programok értékelése.
A belső ellenőrzési részleg, a
Belső Ellenőrzési Szolgálat és az Európai Számvevőszék további
visszajelzést szolgáltat az ellenőrzési rendszer
megfelelőségéről.
Az ellenőrzési rendszer keretében
végzett ellenőrzések költségeinek és hasznának becslése
A tervezett ellenőrzések tág értelemben
vették figyelembe, összhangban a belső ellenőrzés COSO szerinti,
mintaként szolgáló definíciójával, amely szerint az „egy folyamat, amelynek
célja, hogy indokolt mértékű megbízhatóságot teremtsen a tevékenységek
eredményességével és hatékonyságával, a pénzügyi beszámolók megbízhatóságával,
valamint a vonatkozó törvények és rendelkezések betartásával kapcsolatos
célkitűzések megvalósítása tekintetében”. Az ellenőrzések költségeit
átfogóan becslik meg, figyelembe véve mindazokat a tevékenységeket, amelyek
közvetlenül vagy közvetve összefüggnek a nemzetközi pénzügyi közvetítők, a
pénzügyi közvetítők és az FB jogosultságainak vizsgálatával, valamint a
kiadások szabályszerűségével. Lehetőség szerint az ellenőrzések
költségeit részletezik a különböző irányítási stádiumok mentén, a
tervezett ellenőrzési rendszer leírásával összhangban.
Az új program várható módosításait figyelembe
vevő kiigazítások az alábbi főbb változtatások adatait veszik
figyelembe:
a) A tőke- és hitelfinanszírozási
platformok szerint alkalmazandó szabályok tisztázása és fokozott
megelőző fellépés a megfelelő követelmények kidolgozás révén;
b) A kamatokkal kapcsolatos intézkedések
összehangolása és további szerződéses jogorvoslati lehetőségek,
amelyek segítségével korrekciós lépéseket lehet tenni a követelményekkel
kapcsolatos végrehajtási hibák esetén.
A vonatkozó szabályok be nem tartásával
kapcsolatos várható kockázatok felmérése
A tervezett ellenőrzési rendszerben a
szabályok be nem tartásával kapcsolatos kockázatot (a meghatározás szerint: a
tranzakciók szintjén felmerülő, a jogszerűséggel és
szabályszerűséggel kapcsolatos hibák várható kockázata) többéves szinten
2 % alatt tartják, ugyanakkor a költségek is alacsonyabbak lesznek a
kockázat gyakoriságának és hatásának mérséklése miatt, ami kiegészítő
intézkedések bevezetésének köszönhető.
A hibák aránya várhatóan csökkenni fog a
vonatkozó szabályok, köztük a SMART (specifikus, mérhető, megegyezésen
alapuló, realisztikus, időhöz kötött) követelmények egyértelművé
tétele, a szerződéses jogorvoslati lehetőségek megerősítése,
valamint az érdekek fokozott összehangolása nyomán.
2. TÁMOGATÁSOK
A tervek szerint a program költségvetésének
jelentős hányadát központosított közvetett irányítás alatt, azaz
végrehajtó ügynökségek révén hajtják végre.
A belső ellenőrzési rendszer
felállításával kapcsolatos információk
A jelenlegi belső ellenőrzési keret
a Bizottság belső ellenőrzési standardjaira, a legjobb projektek
kiválasztására és jogi eszközökbe történő átültetésére vonatkozó
eljárásokra, a projekt teljes életciklusában alkalmazott projekt- és
szerződésirányításra, az igények – beleértve az ellenőrzései
igazolások átvételét is – előzetes ellenőrzésére, valamint a költségszámítási
módszerek előzetes tanúsítására, utólagos ellenőrzésére és
értékelésére épül.
Az ajánlattételi felhívások dokumentációja
részletes útmutatást tartalmaz a támogathatósággal, elsősorban a személyi
jellegű költségekkel kapcsolatos leggyakoribb hibákkal kapcsolatos szabályokról.
A kedvezményezetteket felkérik, hogy már a pályázat készítésekor kellő
mértékben részletezzék a tervezett költségeket, hogy lehetővé tegyék az
előzetes vizsgálatot és az esetleges hibák vagy félreértések feltárását,
valamint szükség esetén a támogatási megállapodás végrehajtásának vagy
elfogadásának módosítását. Ez számottevő mértékben fogja javítani a
kedvezményezettek jogbiztonságát, illetve csökkenteni a hibák kockázatát.
Utólagos ellenőrzéseket végeznek annak
érdekében, hogy megállapítsák a képzés, az előzetes ellenőrzések és a
korrekciók ellenére fennmaradó hibák reprezentatív átlagos arányát. A
programhoz tartozó, a kiadásokkal kapcsolatos utólagos ellenőrzési
stratégia alapját a pénzegység alapú mintavételi eljárásban meghatározott
ügyletek pénzügyi ellenőrzése képezi, amelyet kockázatalapú mintavétel
egészít ki. A jogszerűség és szabályszerűség utólagos
ellenőrzésének stratégiáját megerősített operatív értékelés és a
csalás elleni stratégia egészíti ki (lásd 2.3 pont alább).
Az ellenőrzési rendszer keretében
végzett ellenőrzések költségeinek és hasznának becslése
Egyensúlyt kell találni egyrészt a program
vonzereje között a kedvezményezettekre háruló ellenőrzési teher
csökkentésével (fokozott bizalom és kockázatvállalás több átalányfinanszírozás,
átalányösszeg és egységre vetített költségskála alkalmazásával), másrészt annak
biztosításával, hogy a nem korrigált hibák aránya az ésszerűség határán
belül marad.
A DG ENTR felállít egy olyan belső
ellenőrzési rendszert, amely ésszerű biztosítékokat nyújt arra, hogy
a hibakockázat a többéves kiadási időszak egésze alatt éves alapon a
2–5%-os tartományon belül marad; a végső cél, hogy a többéves programok
lezárásakor, miután figyelembe vették az összes audit, korrekció és
visszafizettetési intézkedés pénzügyi hatását, a fennmaradó hibaarány a
lehető legközelebb legyen a 2 %-hoz.
Az ellenőrzési stratégia célja a
hibakockázat megfelelő és megbízható kimutatása, valamint a csalásra utaló
jelek eredményes és hatékony kivizsgálása. A pályázatok a támogatási megállapodás
aláírása előtti előzetes ellenőrzése és a támogathatósági
szabályok tisztázása nem növelheti számottevően a szerződéskötéshez
szükséges időt. A felhatalmazás által engedélyezésre jogosult
tisztviselők évente jelentést tesznek az ellenőrzés költségeiről
és hasznáról, a Bizottság pedig a félidős felülvizsgálat keretében
beszámol a jogalkotó hatóságnak a nem megfelelés elért mértékéről.
A vonatkozó szabályok be nem tartásával
kapcsolatos várható kockázatok felmérése
A. Jelenlegi hibaforrások
Az eddigi eredmények alapján visszatérő
hibákat azonosítottak az alábbiakkal kapcsolatosan:
·
személyi költségek:
költségátlagok vagy a költségvetésben előirányzott költségek elszámolása
(a tényleges költségek helyett), a programban való részvétel időtartamára
vonatkozó megfelelő nyilvántartás elmulasztása, nem támogatható tételek
(kkv-tulajdonosi és -vezetői költségek) elszámolása.
·
egyéb közvetlen költségek: a feltárt rendszeresen hibák közé tartozik az alvállalkozók igénybe
vétele előzetes jóváhagyás vagy a gazdaságilag előnyös
szerződésekre vonatkozó szabályok betartása nélkül stb.
·
közvetett költségek: a
közvetett költségeket sok esetben a közvetlen költségek átalányösszegben
kifejezett százalékos arányában adják meg, így a közvetett költségekben
elkövetett hiba arányos a közvetlen költségben elkövetett hibával.
В. Javasolt egyszerűsítési
lehetőségek
A költségvetési rendelet háromévenkénti
felülvizsgálatába foglalt egyszerűsítési intézkedések a program javára
válnak. Ennek keretében a Bizottság kihasználja a lehetőséget, hogy
egyszerűsítési intézkedéseket fogadjon el például a kkv-tulajdonosi és
vezetői rögzített egységköltségekre vagy a személyi jellegű költségek
egységes mértékének alkalmazására vonatkozóan, a kedvezményezettek szokásos számviteli
elveivel összhangban.
C. Az ellenőrzések módosításának
hozzájárulása a nem megfelelés várható szintjének csökkentéséhez
A kiindulási pont a jelenlegi helyzet, amely
az eddig elvégzett CIP-támogatások ellenőrzésén alapul. A folyamatban
lévő CIP-ellenőrzések során feltárt hibák aránya 5 % körül van.
Azon feltételezések alapján, hogy
–
az új versenyképesség és a kkv-program keretében
nyújtott támogatások kedvezményezettjei hasonlóak a CIP-ben részt
vevőkkel, valamint hogy
–
a hibaforrások egyharmada a becslések szerint
megegyezik a fenti B. pontban felsoroltakkal,
a költségvetési rendeletben meghatározott
egyszerűsítési intézkedések várhatóan a hibaszázalék csökkenéséhez
vezetnek. A hibák további csökkenése a támogathatósági szabályok előzetes
tisztázásától várható.
Következtetés: a fent említett összes
intézkedést egybevéve, a végső cél, hogy az életciklus végére, a
fennmaradó hibaarány a lehető legközelebb legyen a 2 %-hoz.
Ez a forgatókönyv azon a feltételezésen
alapul, hogy az egyszerűsítési eljárásokon nem végeznek lényeges módosításokat
a döntéshozatali folyamat során.
3. KÖZBESZERZÉS
A Bizottság belső ellenőrzési
standardjainak végrehajtásán alapuló belső ellenőrzési kerettel, a
legelőnyösebb ajánlatok kiválasztásával és a projekt/szerződés teljes
időtartamára vonatkozó szerződéskezeléssel kapcsolatos közbeszerzési
eljárásokkal, valamint a számlák és kifizetések előzetes
ellenőrzésével megelőzhető, hogy a fennmaradó hibaarány
meghaladja a 2 %-ot.
2.3.      A
csalások és szabálytalanságok megelőzésére vonatkozó intézkedések
Tüntesse fel a meglévő vagy tervezett
megelőző és védintézkedéseket.
A Bizottság csalásmegelőzési
stratégiájának (CAFS)[27] keretében és a
konzultáció, valamint az OLAF Csalásmegelőzési és -felderítési Hálózatában
való részvétel révén az OLAF-tól kapott segítséggel a DG ENTR kidolgozta a
saját csalásmegelőzési stratégiáját, amely a főigazgatóságon belüli,
illetve a kedvezményezettekkel és a szerződéses vállalkozókkal szembeni
csalás és szabálytalanságok megelőzésére és felderítésére irányuló intézkedéseket
tartalmaz. A csalásmegelőzési stratégiát évente frissítik.
Különösen a támogatások tekintetében a DG ENTR
csalásmegelőzési stratégiájába épített cselekvési terv az összes
kedvezményezett (koordinátorok, partnerek, alvállalkozók és más szereplők)
és projekt (jelentések és költségnyilatkozatok) központi nyilvántartásának
létrehozását irányozza elő. Ez az adatbázis, a csalásra utaló jelek vagy
figyelmeztető jelzések kimutatására alkalmas hatékony adatelemző
eszközök tervezett beszerzésével együtt, jelentősen javítani fogja az
ellenőrzési funkciókat és képességeket.
A megelőző és hatékony
ellenőrzések végrehajtásához szükséges tudás és kapacitás növelése
érdekében a DG ENTR csalásmegelőzési stratégiájába épített cselekvési terv
különleges képzések szervezését és útmutató anyagok biztosítását irányozza
elő. Ezen túlmenően kidolgoznak és végrehajtanak egy ellenőrzési
stratégiát a kedvezményezettek pénzügyi és technikai kapacitásának
értékelésére, valamint a kedvezményezetteknek a csalásra utaló jeleken, az
IT-eszközökben történő regisztráción és az előzetes/utólagos
ellenőrzésekre való kijelölésen alapuló kockázati besorolására.
Ezenkívül, a lehetséges csalásokra és
szabálytalanságokra összpontosítva vizsgálati eljárásokat és útmutatásokat
dolgoznak ki a kockázatalapú utólagos ellenőrzésekhez. Ezt a
csalásmegelőzési stratégiát jobban összehangolják a belső
ellenőrzési szabványokkal is, különösen a kockázatértékeléssel, valamint
más főigazgatóságok és továbbadott felhatalmazással rendelkező szervezetek
csalásmegelőzési stratégiájával.
A pénzügyi eszközöket illetően a
Bizottság biztosítja, hogy a nemzetközi pénzügyi közvetítőkkel kötött
szerződésekkel kapcsolatos dokumentáció a csalás, a korrupció és minden
egyéb jogellenes tevékenység megelőzésére irányuló intézkedéseket tartalmaz,
továbbá egy kötelezettséget is a nemzetközi pénzügyi közvetítők számára,
amely szerint ezeket az intézkedéseket át kell ültetniük a kiválasztott
közvetítőkkel kötött szerződéseikbe, illetve irányítási és
ellenőrzési rendszereikbe, beleértve például a Bizottság előre
meghatározott követelményein alapuló nyomon követési tevékenységeket is.
3.         A JAVASLAT/KEZDEMÉNYEZÉS
BECSÜLT PÉNZÜGYI HATÁSA
3.1.      A
többéves pénzügyi keret érintett fejezete/fejezetei és a költségvetés érintett
kiadási tétele/tételei
·
Létrehozandó új költségvetési tételek (indikatív)
A többéves pénzügyi keret fejezetei, azon
belül pedig a költségvetési tételek sorrendjében
 A többéves pénzügyi keret fejezete || Költségvetési tétel: || Kiadás típusa || Részvétel
 1. fejezet || diff. || EFTA-országokból || tagjelölt országokból || harmadik országokból || a költségvetési rendelet 18. cikke (1) bekezdésének aa) pontja értelmében
 [1] || Operatív kiadási tétel: 02 02 01 A vállalkozások versenyképessége és a kkv-program || diff. || IGEN || IGEN || IGEN || nem
 [1] || Igazgatási kiadási tétel(ek) || nem diff. || IGEN || IGEN || IGEN || nem
3.2.      A
kiadásokra gyakorolt becsült hatás
3.2.1.   A kiadásokra gyakorolt becsült
hatás összegzése
millió EUR (három tizedesjegyig)
 A többéves pénzügyi keret fejezete: 1 || Szám || [Fejezet: ……………...……………………………………………………………….]
 Főigazgatóság: ENTR ||   ||   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || 2020 után || ÖSSZESEN
  Operatív előirányzatok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Költségvetési tétel száma || Kötelezettségvállalások || (1) || 213,600 || 256,000 || 300,500 || 346,000 || 393,500 || 441,000 || 492,400 ||   || 2443,000
 Kifizetések || (2) || 110,240 || 235,240 || 287,240 || 311,240 || 327,240 || 368,240 || 439,240 || 364,320 || 2443,000
 Bizonyos operatív programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok[28]   || 02,0104 || (3) || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 12,000 || 12,000 ||   || 79,000
 Előirányzatok ÖSSZESEN a DG ENTR számára || Kötelezettségvállalások || =1+3 || 224,600 || 267,000 || 311,500 || 357,000 || 404,500 || 453,000 || 504,400 ||   || 2522,000
 Kifizetések || =2 +3 || 121,240 || 246,240 || 298,240 || 322,240 || 338,240 || 380,240 || 451,240 || 364,320 || 2522,000
  Operatív előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalások || (4) || 213,600 || 256,000 || 300,500 || 346,000 || 393,500 || 441,000 || 492,400 ||   || 2443,000 ||
 Kifizetések || (5) || 110,240 || 235,240 || 287,240 || 311,240 || 327,240 || 368,240 || 439,240 || 364,320 || 2443,000 ||
  Bizonyos operatív programok keretéből finanszírozott igazgatási előirányzatok ÖSSZESEN || (6) || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 12,000 || 12,000 ||   || 79,000 ||
 A többéves pénzügyi keret <1>. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalások || =4+ 6 || 224,600 || 267,000 || 311,500 || 357,000 || 404,500 || 453,000 || 504,400 ||   || 2522,000 ||
 Kifizetések || =5+ 6 || 121,240 || 246,240 || 298,240 || 322,240 || 338,240 || 380,240 || 451,240 || 364,320 || 2522,000 ||
 ||
 A többéves pénzügyi keret fejezete: || 5 || „Igazgatási kiadások”
millió EUR (három
tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || ÖSSZESEN
 Főigazgatóság: ENTR ||
  Humánerőforrás || 18,764 || 19,140 || 19,522 || 19,913 || 20,311 || 20,717 || 21,131 || 139,498
  Egyéb igazgatási kiadások || 0,086 || 0,088 || 0,089 || 0,091 || 0,093 || 0,095 || 0,097 || 0,639
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. DG ENTR.[29] FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN   || (Összes kötelezettségvállalási előirányzat = Összes kifizetési előirányzat) || 18,850 || 19,228 || 19,611 || 20,004 || 20,404 || 20,812 || 21,228 || 140,137
millió EUR (három
tizedesjegyig)
   ||   ||   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || 2020 után || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 1-5. FEJEZETÉHEZ tartozó előirányzatok ÖSSZESEN || Kötelezettségvállalások || 243,450 || 286,228 || 331,111 || 377,004 || 424,904 || 473,812 || 525,628 ||   || 2662,137
 Kifizetések || 140,090 || 265,468 || 317,851 || 342,244 || 358,644 || 401,052 || 472,468 || 364,320 || 2662,137
3.2.2.   Az
operatív előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
–
¨      A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után operatív
előirányzatok felhasználását
–
X       A javaslat/kezdeményezés az alábbi operatív
előirányzatok felhasználását vonja maga után:
Kötelezettségvállalási előirányzatok
millió EUR-ban (három tizedesjegyig)
 || Tüntesse fel a célkitűzéseket és a teljesítéseket[30] ò ||   ||   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || ÖSSZESEN
 || TELJESÍTÉSEK
 Teljesítések típusa[31]   || Teljesítés átlagos költsége || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma || Költség || Teljesítések száma összesen || Összköltség
 || 1. sz. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: Az uniós vállalkozások versenyképessége és fenntarthatósága keretfeltételeinek javítása ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Az európai versenyképességet javító intézkedések || Tanulmányok, hatásvizsgálatok, értékelések, konferenciák, || 0,250 || 54 || 13,500 || 55 || 13,750 || 57 || 14,250 || 58 || 14,500 || 60 || 15,000 || 61 || 15,250 || 62 || 15,500 || 407 || 101,680
 || A kkv-szakpolitika kidolgozására és a kkv-k versenyképességének előmozdítására irányuló tevékenységek || Értekezletek, jelentések, adatbázisok || 0,075 || 98 || 7,350 || 98 || 7,350 || 122 || 9,150 || 124 || 9,300 || 128 || 9,600 || 138 || 10,350 || 152 || 11,400 || 860   || 64,480
 || Idegenforgalom || Projektek, díjak, felmérések, rendezvények || 1,000 || 9 || 9,000 || 12 || 12,000 || 16 || 16,000 || 19 || 19,000 || 22 || 22,000 || 25 || 25,000 || 28 || 28,000 || 131 || 131,440
 ||  Új üzleti koncepciók a fogyasztói javakra vonatkozóan || Piaci sokszorosítás típusú projektek || 1,000 || 8 || 8,000 || 9 || 9,000 || 11 || 11,000 || 13 || 13,000 || 14 || 14,000 || 15 || 15,000 || 17 || 17,000 || 87 || 86,800
 || 1. sz. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 384,400
 || 2. sz. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: A vállalkozókedv ösztönzése ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || A vállalkozókedvet előmozdító tevékenységek || Tanulmányok, kampányok, rendezvények || 0,5 || 5 || 2,500 || 6 || 3,000 || 5 || 2,500 || 6 || 3,000 || 6 || 3,000 || 6 || 3,000 || 7 || 3,500 || 41 || 20,720
 || csereprogramok száma || 0,007 || 600 || 4,200 || 720 || 5,040 || 1300 || 9,100 || 1400 || 9,800 || 1650 || 11,550 || 1770 || 12,390 || 2000 || 14,000 || 9440 || 66,080
 || 2. sz. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 86,800
 || 3. sz. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: A kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférésének javítása ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pénzügyi eszközök || Kkv kedvezményezettek száma (hitelgarancia) || 0,004 || 7500 || 30,000 || 17 000 || 68,000 || 27 000 || 108,000 || 31 000 || 124,000 || 31 000 || 124,000 || 31 000 || 124,000 || 42 000 || 168,000 || 186500 || 746,320
   || Hitel volumene (millió euró) ||   || 1 071 ||   || 2 201 ||   || 3 384 ||   || 3 995 ||   || 4 065 ||   || 4 119 ||   || 5 420 ||   || 24255 ||
   || Kkv kedvezményezettek száma (kockázati tőke) || 1, 220 || 10 || 12,200 || 30 || 36,600 || 46 || 56,120 || 85 || 103,700 || 115 || 140,300 || 140 || 170,800 || 140 || 170,800 || 566 || 690,000
   || Tőkeáttétel értéke euróban (kockázati tőke) ||   || 103 ||   || 343 ||   || 686 ||   || 1 064 ||   || 1 445 ||   || 1 817 ||   || 1 869 ||   || 7 327 ||
 || 3. sz. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1436,320
 || 4. sz. KONKRÉT CÉLKITŰZÉS: A piacra jutás javítása ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Enterprise Europe Network || Partnerségi tervek   || 0,005 || 5732 || 28,660 || 5821 || 29,105 || 5923 || 29,615 || 6040 || 30,200 || 6106 || 30,530 || 6336 || 31,680 || 6540 || 32,700 || 42 498 || 212,500
 || Támogatási szolgáltatásokban részesülő kkv-k száma (1000 kkv-ból) || 0,065 || 403 || 26,195 || 418 || 27,170 || 438 || 28,47 || 458 || 29,77 || 488 || 31,720 || 508 || 33,020 || 539 || 35,035 || 3252 || 211,380
 || Külföldön működő kkv-k támogatása || Tanulmányok || 0,250 || 10 || 2,500 || 12 || 3,000 || 15 || 3,750 || 14 || 3,500 || 15 || 3,750 || 18 || 4,500 || 20 || 5,000 || 104 || 25,951
 ||   || Kkv-központok; információs szolgálatok kkv-k számára || 1,000 || 5 || 5,000 || 6 || 6,000 || 7 || 7,000 || 9 || 9,000 || 10 || 10,000 || 11 || 11,000 || 12 || 12,000 || 60 || 60,000
 ||   || Platformok, rendezvények, promóciós tevékenységek || 0,200 || 6 || 1,200 || 6 || 1,300 || 8 || 1,600 || 10 || 1,900 || 10 || 2,000 || 12 || 2,400 || 13 || 2,600 ||   || 13,249
 || Nemzetközi ipari együttműködés támogatása || Munkaértekezletek, tanácskozások || 0,200 || 5 || 1,000 || 7 || 1,400 || 8 || 1,600 || 9 || 1,800 || 10 || 2,000 || 11 || 2,200 || 12 || 2,400 || 62 || 12,400
 || 4. sz. konkrét célkitűzés részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 535,480
 || KÖLTSÉG ÖSSZESEN ||   || 213,600 ||   || 256,000 ||   || 300,500 ||   || 346,000 ||   || 393,500 ||   || 441,000 ||   || 492,400 ||   || 2443,000
3.2.3.   Az
igazgatási előirányzatokra gyakorolt becsült hatás
3.2.3.1.            Összegzés

–
¨      A javaslat/kezdeményezés nem vonja maga után igazgatási
előirányzatok felhasználását
–
X       A javaslat/kezdeményezés az alábbi
igazgatási előirányzatok felhasználását vonja maga után:
millió EUR (három
tizedesjegyig)
   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || ÖSSZESEN
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás || 18,764 || 19,140 || 19,522 || 19,913 || 20,311 || 20,717 || 21,131 || 139,498
 Egyéb igazgatási kiadások || 0,086 || 0,088 || 0,089 || 0,091 || 0,093 || 0,095 || 0,097 || 0,639
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉNEK részösszege || 18,850 || 19,228 || 19,611 || 20,004 || 20,404 || 20,812 || 21,228 || 140,137
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉN[32] kívüli előirányzatok   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Humánerőforrás ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb igazgatási kiadások ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 A többéves pénzügyi keret 5. FEJEZETÉN kívüli előirányzatok részösszege ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN || 18,85050 || 19,228 || 19,611 || 20,004 || 20,404 || 20,812 || 21,228 || 140,137
3.2.3.2.            Becsült
humánerőforrás-szükségletek
–
¨      A javaslat/kezdeményezés nem igényel humánerőforrást
–
X       A javaslat/kezdeményezés az alábbi
humánerőforrás-igénnyel jár:
Teljes
munkaidős egyenértékben megadott becslés
   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020.
  A létszámtervben szereplő álláshelyek (tisztviselői és ideiglenes alkalmazotti álláshelyek)
 XX 01 01 01 (a központban és a bizottsági képviseleteken) || 110 || 110 || 110 || 110 || 110 || 110 || 110
 XX 01 01 02 (küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Külső személyi állomány (teljes munkaidős egyenértékben (FTE))[33]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 01 (CA, INT, SNE a teljes keretből) || 58 || 58 || 58 || 58 || 58 || 58 || 58
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA és SNE a küldöttségeknél) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[34]   || a központban[35]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || küldöttségeknél ||   ||   ||     ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – közvetett kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – közvetlen kutatás) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Egyéb költségvetési tételek (adja meg) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ÖSSZESEN || 168 || 168 || 168 || 168 || 168 || 168 || 168
XX az érintett
szakpolitikai területet vagy költségvetési cím.
A szükséges humán erőforrásokat annak a
főigazgatóságnak a személyi állománya biztosítja, amely már feladatul
kapta a tevékenység kezelését és/vagy a főigazgatóságon belül áthelyezték,
esetlegesen további áthelyezéssel, amelyet a kezelő főigazgatóság az
éves áthelyezési eljárás alapján végez, a költségvetési korlátokra tekintettel.
A DG ENTR azt tervezi, hogy részben kiszervezi egy meglévő végrehajtó
ügynökségre. Az összegek és imputálások szükség esetén kiigazításra kerülnek a
kiszervezési folyamat eredményei alapján.
Az elvégzendő feladatok leírása:
 Tisztviselők és ideiglenes alkalmazottak ||
 Külső személyzet ||
3.2.4.   A
jelenlegi többéves pénzügyi kerettel valló összeegyeztethetőség
–
X       A javaslat/kezdeményezés
összeegyeztethető a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves
pénzügyi keretre vonatkozó bizottsági javaslattal, COM(2011) 500 végleges.
–
¨      A javaslat/kezdeményezés miatt a többéves pénzügyi keret
vonatkozó fejezetének átdolgozása szükséges.
Fejtse ki,
miként kell átdolgozni a pénzügyi keretet: tüntesse fel az érintett
költségvetési tételeket és a megfelelő összegeket.
[…]
–
¨      A javaslat/kezdeményezés miatt szükség van a rugalmassági eszköz
alkalmazására vagy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatára[36]
Fejtse ki a
szükségleteket: tüntesse fel az érintett költségvetési tételeket és a
megfelelő összegeket.
[…]
3.2.5.   Harmadik
felek részvétele a finanszírozásban [kitöltendő]
–
- A javaslat/kezdeményezés nem irányoz elő
harmadik felek általi társ-finanszírozást
Előirányzatok millió EUR-ban (három
tizedesjegyig)
   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || Összesen
 A programban részt vevő nem uniós országok[37]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Társfinanszírozott előirányzatok ÖSSZESEN || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm
3.3.      A
bevételre gyakorolt becsült hatás
–
X       A javaslatnak/kezdeményezésnek nincs
pénzügyi hatása a bevételre.
–
¨      A javaslatnak/kezdeményezésnek van pénzügyi hatása – a bevételre
gyakorolt hatása a következő:
–
¨         a saját forrásokra gyakorol hatást
–
¨         egyéb bevételekre gyakorol hatást
millió EUR (három tizedesjegyig)
 Bevételi költségvetési tétel: || Az aktuális költségvetési évben rendelkezésre álló előirányzatok || A javaslat/kezdeményezés hatása[38]
 N. év || N+1. év || N+2. év || N+3. év || ... a táblázat a hatás időtartamának megfelelően (v.ö. 1.6. pont) további oszlopokkal bővíthető
 Jogcímcsoport …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Az egyéb célhoz kötött bevételek esetében tüntesse
fel az érintett kiadáshoz tartozó költségvetési tétel(ek)et.
[…]
Ismertesse a bevételre gyakorolt hatás
számításának módszerét.
[1]               COM(2011) 500 végleges.
[2]               A szellemitulajdon-jogok webportálját és az e-tanulási
szolgáltatásokat több mint 50 000 különböző felhasználó vette
igénybe, 2 milliónál több oldallátogatással; több mint 30 képzési szemináriumra
és interaktív munkaértekezletre kerül sor minden évben, ahol összegyűjtik
a kkv-kat foglalkoztató kérdéseket – ezeknek kétharmada Európában.
[3]               A kisebb tagállamok által önállóan végzett
tanulmányok/felmérések kisebb európai hozzáadott értéket jelentenének, és
alkalmazási körük nem fedné le az EU egészét, továbbá a más országokban már
elvégzett kutatások megismétléséhez vezethetnek.
[4]               Az intézkedéseknek ez a típusa nagyobb hozzáadott
értékkel és hatással jár, ha a tagállamok között összehangolt/egymást
kiegészítő megközelítéssel végzik; ezen túlmenően, a kisebb
tagállamok általában kevesebb erőforrással rendelkeznek úti céljaik, és
különösen a nemzetközi idegenforgalmi termékeik népszerűsítésére.
[5]               COM(2011) 500 végleges, SEC(2011) 867–868 végleges. A
Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági
és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az Európa 2020 stratégia költségvetése
– II. rész: A szakpolitikai területek áttekintése.
[6]               Zárójelentés: A Versenyképességi és Innovációs
Végrehajtó Hivatal értékelése; 2011. május 12.
http://ec.europa.eu/cip/files/docs/evaluation-of-eaci-may-2011_en.pdf
[7]               http://ec.europa.eu/cip/files/docs/public-consultation-annex2-to-final-report_en.pdf

[8]               http://ec.europa.eu/enterprise/dg/files/evaluation/final_report_eip_interim_evaluation_04_2009_en.pdf

[9]               http://ec.europa.eu/cip/files/docs/eip-final-evaluation-report_en.pdf

[10]             Az Európa 2020 stratégia költségvetése című
bizottsági közleményben (COM(2011)500) közölt összeghez képest a program
költségvetése csökkent, mivel a szabványosítás támogatására szolgáló
intézkedések – sikeres szerkezetük és hatékony megvalósításuk megőrzése
okán – 182 millió eurós finanszírozása nem ebből a programból történik.
[11]             COM(2010) 2020 végleges.
[12]             COM(2010) 614 végleges.
[13]             COM(2008) 394 végleges.
[14]             COM(2011) 78 végleges.
[15]             COM(2011) 398 végleges.
[16]             HL L 124., 2003.5.20., 36. o.
[17]             Az Eurobarometer 2009. évi felmérése a
vállalkozókedvről.
[18]             COM(2010) 352 végleges.
[19]             HL C 139., 2006.6.14., 1. o.
[20]             HL L 310., 2006.11.9., 15. o.
[21]             Ezek a mutatók a vállalkozás- és iparpolitikai területek
alakulására vonatkoznak. A Bizottság önmagában nem kizárólagosan felelős a
célok teljesítéséért. A területeken jelentkező eredményeket egy sor más, a
Bizottság ellenőrzésén kívül álló tényező is befolyásolja.
[22]             ULC-n alapuló NEER/REER, az árfolyam-ingadozás hatásait
figyelmen kívül hagyva (NEER = névleges effektív árfolyam; REER = reál effektív
árfolyam; ULC = fajlagos munkaköltség).
[23]             ABM: tevékenységalapú irányítás – ABB: tevékenységalapú
költségvetés-tervezés
[24]             A költségvetési rendelet 49. cikke (6) bekezdésének a)
vagy b) pontja szerint.
[25]             Az egyes irányítási módszerek ismertetése, valamint a
költségvetési rendeletben szereplő megfelelő hivatkozások
megtalálhatók a Költségvetési Főigazgatóság honlapján: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[26]             A költségvetési rendelet 185. cikkében említett szervek.
[27]             COM(2011) 376, 2011.6.24.
[28]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), végrehajtó ügynökségek (a tervezett további
kiszervezés figyelembevétele nélkül) közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[29]             A DG ENTR azt tervezi, hogy részben kiszervezi egy
meglévő végrehajtó ügynökségre. Az összegek és imputálások szükség esetén
kiigazításra kerülnek a kiszervezési folyamat eredményei alapján. Az
"egyéb igazgatási kiadás” a kötelező bizottsági ülések
finanszírozását fedezi.
[30]             Az operatív előirányzatok indikatív lebontása és a
költségvetésnek a javasolt intézkedések közötti, ebből következő
elosztása a tervezett intézkedés jellegén alapul: például a kkv-politika
kialakítását és a kkv-k versenyképességének előmozdítására irányuló
tevékenységek szakpolitika kidolgozásának minősülnek, ami olyan tanulmányokon
és rendezvényeken alapul, amelyekre megvalósítására közbeszerzés útján kerül
sor, és amelyek kevésbé lesznek költségesek, mint az idegenforgalom és a
fogyasztási cikkek területén tervezett ajánlattételi felhívással járó
tevékenységek.
[31]             A teljesítést a szállítandó termékek és szolgáltatások
képezik (pl.: finanszírozott diákcserék száma, épített utak km-einek száma
stb.).
[32]             Technikai és/vagy igazgatási segítségnyújtás, valamint
uniós programok és/vagy intézkedések végrehajtásához biztosított támogatási
kiadások (korábban: BA-tételek), közvetett kutatás, közvetlen kutatás.
[33]             CA= szerződéses alkalmazott; INT= átmeneti
alkalmazott; JED= küldetésen lévő fiatal szakértő; LA= helyi
alkalmazott; SNE= nemzeti szakértő.
[34]             Az operatív előirányzatoknál a külső személyzetre
felső határérték vonatkozik (korábban: BA-tételek).
[35]             Elsősorban a strukturális alapok, az Európai
Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és az Európai Halászati Alap
(EHA) esetében.
[36]             Lásd az intézményközi megállapodás 19. és 24. pontját.
[37]             A programban – külön feltételek alapján és a pénzügyi
hozzájárulás befizetésének függvényében – részt vehetnek az Európai
Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) azon tagállamai, amelyek az Európai
Gazdasági Térséghez (EGT) tartoznak, a tagjelölt és potenciális tagjelölt
országok, valamint az európai szomszédságpolitikák hatálya alá tartozó országok
(lásd 5. cikk).
[38]             A hagyományos saját források (vámok, cukorilletékek)
tekintetében nettó összegeket, vagyis 25%-kal (beszedési költségek) csökkentett
bruttó összegeket kell megadni.