title: Javaslat a tanács rendelete a 2287/2003/EK rendeletnek a grönlandi vizekben való halászati lehetőségek, az Északi-tengerben foltos tőkehalra halászó hajók tengeren töltött napjai, továbbá a fenékvonóhálók Azori-szigetek, Kanári-szigetek és Madeira környéki vizeken való használata tekintetében történő módosításáról

text:
                AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
                                                   Brüsszel, 16.8.2004
                                                   COM(2004) 555 végleges
                                         Javaslat
                              A TANÁCS RENDELETE
    a 2287/2003/EK rendeletnek a grönlandi vizekben való halászati lehetőségek, az
   Északi-tengerben foltos tőkehalra halászó hajók tengeren töltött napjai, továbbá a
   fenékvonóhálók Azori-szigetek, Kanári-szigetek és Madeira környéki vizeken való
                    használata tekintetében történő módosításáról
                               (előterjesztő: a Bizottság)
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                            INDOKLÁS
   A 2287/2003/EK tanácsi rendelet határozza meg a közösségi vizeken és közösségi hajókra
   vonatkozóan egyes halállományokra és állományok csoportjaira azokon a vizeken
   alkalmazandó halászati lehetőségeket és kapcsolódó feltételeket, ahol fogási korlátozások
   szükségesek 2004-re. Nemzetközi megállapodások és új tudományos ismeretek
   következményeként e rendelet módosításai váltak szükségessé:
   (1)     A környezetvédelmi előírások Közös Halászati Politikába történő beépülésének
   folyamata olyan intézkedések elfogadását teszi szükségessé, melyek minimalizálják a
   halászati tevékenységek tengeri ökoszisztémákra gyakorolt hatását. Ezt a követelményt
   kifejezetten megemlíti a halászati erőforrások közös halászati politika keretében történő
   megóvásáról és fenntartható kiaknázásáról szóló 2371/2002/EK rendelet1 2. cikke.
   A legújabb tudományos jelentések kimutatták, hogy egyes mélyvízi élőhelyek védelemre
   szorulnak a halászati eszközök által okozott mechanikai erózió ellen. Ezek közé tartoznak a
   mélyvízi korall (Lophelia pertusa) telepek, termál kürtők és karbonát buckák által kialakított
   élőhelyek. A legutóbbi tudományos jelentések, és különösen a Nemzetközi Tengerkutatási
   Tanács. (International Council of the Exploration of the Sea – ICES) jelentései szerint több
   ilyen élőhelyet találtak és térképeztek fel az Atlanti-óceánban. Lophelia pertus-t találtak a
   Kanári-szigetek közelében, továbbá az atlanti-óceáni Madeira és Azori-szigetek körül számos,
   többnyire 1000 méternél nagyobb mélységű helyen.
   E mélyvízi élőhelyeket közösségi érdeklődésre számot tartó élőhelyekként határozza meg a
   természetes élőhelyek, valamint a vad állat-, és növényvilág védelméről szóló 1992. május
   21-i 92/43/EK irányelv2. Továbbá ezek egyre nagyobb mértékben válnak a
   környezetvédelemmel foglalkozó nemzetközi fórumok figyelmének tárgyává. Például az
   Északkelet-atlanti térség Tengeri Környezete Védelméről szóló Egyezmény (Convention for
   the Protection of the Marine Environment of the North-East Atlantic – „OSPAR Convention”)
   nemrégiben vette fel a mélyvízi korallzátonyokat a veszélyeztetett élőhelyek listájára. A
   mélyvízi élőhelyeket külön védelmet igénylő sérülékeny élőhelyekként kezelik az Egyesült
   Nemzetek óceánokról és a tenger törvényéről szóló nem hivatalos tanácsadói folyamatában
   (UNICPOLOS). Világszerte számos parti állam megtette már a szükséges védelmi
   intézkedéseket. A Bizottság 2003. augusztus 20-án, az Egyesült Királyság kérésére,
   rendkívüli intézkedéseket hagyott jóvá a 2371/2002/EK rendelet 7. cikkének megfelelően,
   betiltva a fenékvonó felszerelések használatát a Darwin Mounds-ban, majd azt követően a
   Tanács a Bizottság javaslata alapján állandóvá tette ezt az intézkedést a 850/98/EK
   rendeletnek a mélyvízi korallzátonyok Skóciától északnyugatra fekvő területen végzett
   vonóhálózás hatásaitól való védelme tekintetében történő módosításáról szóló 2004. március
   22-i 602/2004/EK rendelettel3 .
   1
           HL L 358., 2002.12.20., 59. o.
   2
           HL L 206, 1992.7.22., 7. o.
   3
           HL L 97, 2004.4.1., 30. o.
HU                                               2                                                HU
 ---pagebreak---    Ezenfelül az Azori-szigetek, Madeira és a Kanári-szigetek körüli közösségi halászati övezet
   számos ismert vagy potenciális mélyvízi élőhelyet foglal magában, amelyek a 2027/95/EK
   tanácsi rendeletben meghatározott speciális hozzáférési rend miatt eddig védve voltak a
   vonóhálózástól. Mivel e rend alkalmazása 2003. november 15-én megszűnt, ezért most fontos
   a közösségi jogszabályok részeként szavatolni e területek védelmének folytonosságát. Ebből a
   célból a Bizottság elfogadott egy javaslatot (COM(2004/56)) a vonóhálók fent említett
   szigetek körüli alkalmazásának tilalmára a 850/98/EK rendeletnek4 a halászati erőforrásoknak
   a tengeri élőlények fiatal egyedeinek védelmét szolgáló technikai intézkedéseken keresztüli
   megőrzése érdekében tett módosításán keresztül.
   E fontos tengeri élőhelyek védelmére tett javaslat kidolgozása során a Bizottság az ICES
   legfrissebb jelentéseit vette figyelembe. Különösen azt, hogy az ICES felhívta a figyelmet
   ezeknek az élőhelyeknek a vonóhálózás hatásaival szembeni érzékenységére.
   Az Európai Parlament 2004-es megújulása miatt azonban e javaslat elfogadása valószínűleg
   néhány hónapos késedelmet szenved majd és ez azt jelenti, hogy fennáll a kockázata annak,
   hogy egy védelmi intézkedés hiányában az Azori-szigetek környékén a vonóhálózási
   tevékenységek nagyon nehezen helyreállítható károkat fognak okozni a mélyvízi
   élőhelyekben.
   A fent említett megfontolásokat figyelembe véve helytálló a vonóhálók használatának
   tilalmával foglalkozni az érintett területeken a 2004-es TAC rendelet módosításán keresztül,
   melynek a IV. melléklete kifejezetten a halászat technikai feltételeire vonatkozó, 2004-ben
   megvalósítandó intézkedésekkel foglalkozik. Ez lehetővé teszi az érintett mélyvízi élőhelyek
   ideiglenes védelmét addig, amíg az Európai Parlament megteszi javaslatait és a Tanács
   döntést hoz a Bizottság 850/98/EK rendelet módosítására tett javaslatáról.
   Miközben az intézkedés hosszú távú környezetvédelmi előnyei jelentősek lesznek, a halászati
   ipar nem fog komolyabb következményeket szenvedni, mivel a fenékvonóhálók tilalma a
   legutóbbi időkig fennállt. Ráadásul a flották továbbra is halászhatnak a védett területeken
   olyan vontatott felszerelést használva, amely nem érintkezik a tengerfenékkel, mint például
   nyíltvízi vonóhálók és horogsorok, erszényes kerítőhálók és egyéb rögzített felszerelések.
   (2)     Az Egyesült Királyság tudományos szolgálatai részéről új, részletes információkat
   tettek hozzáférhetővé, melyek azt mutatják, hogy a „tőkehalvédelmi területeken” kívül
   tevékenykedő flották zsákmányaiban a tőkehal aránya történelmileg alacsony volt. Ezért a
   halászati erőfeszítések, mint az engedélyezhető tengeren töltött napok növelése azoknál a
   hajóknál, melyek nem halásznak a tőkehalvédelmi területeken, várhatóan csekély további
   kockázatot jelent a tőkehalállomány felépülésére. Szükségszerű azonban biztosítani, hogy e
   további halászati lehetőségek ne legyenek átruházhatók más hajókra, melyek eltérő feltételek
   mellett halásznak.
   Arra kérik a Tanácsot, hogy a lehető legrövidebb időn belül fogadja el ezt a javaslatot annak
   érdekében, hogy a halászok megtervezhessék tevékenységüket erre a halászati idényre.
   4
           HL L 125., 1998.4.27, 1. o. A legutóbb a 973/2001/EK rendelettel (HL L 137., 2001.5.19., 1. o.)
           módosított rendelet. [A legutóbb a …/…./EK rendelettel (HL L …) módosított rendelet].
HU                                                     3                                                   HU
 ---pagebreak---                                                    Javaslat:
                                         A TANÁCS RENDELETE
        a 2287/2003/EK rendeletnek a grönlandi vizekben való halászati lehetőségek, az
       Északi-tengerben foltos tőkehalra halászó hajók tengeren töltött napjai, továbbá a
       fenékvonóhálók Azori-szigetek, Kanári-szigetek és Madeira környéki vizeken való
                             használata tekintetében történő módosításáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,
   tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika keretében történő megóvásáról és
   fenntartható kiaknázásáról szóló 2002. december 20-i 2371/2002/EK rendeletre5, és
   különösen annak 20. cikkére,
   tekintettel a Bizottság javaslatára,
   mivel:
   (1)     A legutóbbi tudományos jelentések, és különösen a Nemzetközi Tengerkutatási
           Tanács. (International Council of the Exploration of the Sea – ICES) jelentései szerint
           erősen érzékeny mélyvízi élőhelyeket találtak és térképeztek fel az Atlanti-óceánban.
           Azok az élőhelyek fontos és igen változatos biológiai közösségeknek adnak otthont és
           elsődleges védelmet igénylő területnek tekintik. Különösen ezeket közösségi
           érdeklődésre számot tartó élőhelyekként határozza meg a természetes élőhelyek,
           valamint a vad állat- és növényvilág védelméről szóló 1992. május 21-i 92/43/EK
           irányelv6. Továbbá az Északkelet-atlanti térség Tengeri Környezete Védelméről szóló
           Egyezmény („OSPAR Convention”) keretében nemrégiben mélyvízi korallzátonyokat
           vettek fel a veszélyeztetett élőhelyek egyik listájára.
   (2)     Tudományos bizonyítékok szerint a vonóhálós felszerelés tengerfenéken történő
           vontatása által ezen élőhelyekben okozott károsodás utáni helyrehozatal vagy
           lehetetlen, vagy nagyon nehéz és lassú. Az Azori-szigetek, a Kanári-szigetek és
           Madeira körülötti vizek számos ismert vagy potenciális mélyvízi élőhelyet foglalnak
           magukba, amelyek a legutóbbi időkig védve voltak a vonóhálózástól a bizonyos
           közösségi halászterületekhez és erőforrásokhoz kapcsolódó halászati tevékenységek
           irányítási rendszerének létrehozásáról szóló, 1995. június 15-i 2027/95/EK tanácsi
           rendeletben7 meghatározott speciális hozzáférési rend miatt. Indokolt tehát betiltani a
           fenékvonóhálók és hasonló felszerelések használatát az Azori-szigetek, a Kanári-
   5
           HL L 358., 2002.12.31., 59. o.
   6
           HL L 206., 1992.7.22., 7. o.
   7
           HL L 199., 1995.8.24., 1. o. A legutóbb az 1954/2003/EK rendelettel (HL L 289., 2003.11.7., 1. o.)
           módosított rendelet.
HU                                                     4                                                      HU
 ---pagebreak---            szigetek és Madeira körüli vizekben, ahol ezek az élőhelyek még kedvező védelmi
           állapotban vannak.
   (3)     Új tudományos ismeretek azt jelzik, hogy a IV. melléklet 17. pontjában meghatározott
           feltételek mellett működő halászatokban fogott tőkehalzsákmány valószínűleg
           alacsony lesz és következésképp ezek a halászatok csekély további kockázatot
           jelentenek a tőkehalállomány regenerációjára. Emiatt indokolt a foltos tőkehalra
           történő halászat napjai számának növelése.
   (4)     A közösségi vizeken és közösségi hajókra vonatkozóan egyes halállományokra és
           állományok csoportjaira azokon a vizeken, ahol 2004-re fogási korlátozások
           szükségesek, alkalmazandó halászati lehetőségek és kapcsolódó feltételek
           meghatározásáról szóló 2003. december 19-i 2287/2003/EK tanácsi rendelet8 ezért
           ennek megfelelően módosul,
   ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
                                               1. cikk
   A 2287/2003/EK rendelet IC., IV. és V. mellékletei ennek a rendeletnek a melléklete szerint
   módosulnak.
                                               2. cikk
   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon
   lép hatályba.
   Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
   Kelt Brüsszelben, […] -án/-én.
                                                a Tanács részéről
                                                az elnök
   8
           HL L 344., 3003.12.31., 1. o.
HU                                                5                                             HU
 ---pagebreak---                                           MELLÉKLET
   A 2287/2003/EK rendelet mellékletei a következőképpen módosulnak:
   1.      A IV. mellékletben:
           Az alábbi ponttal egészül ki:
   ‘19.   Vonóhálózási tilalom az Azori-szigetek, Kanári-szigetek és Madeira környéki vizeken.
   A hajók számára tilos az alábbi koordinátákat egy vonallal körülhatároló területeken
   bármilyen fenékvonóháló vagy hasonló vontatott hálók használata, amelyek a tenger
   fenekével érintkezve működnek:
   a)     Azori-szigetek
           É-i szélesség 36° 00’ Ny-i hosszúság 23° 00’
           É-i szélesség 42° 00’ Ny-i hosszúság 23° 00’
           É-i szélesség 42° 00’ Ny-i hosszúság 34° 00’
           É-i szélesség 36° 00’ Ny-i hosszúság 34° 00’
   b)     Kanári-szigetek és Madeira
           É-i szélesség 27° 00’ Ny-i hosszúság 19° 00’
           É-i szélesség 26°00’ Ny-i hosszúság 15° 00’
           É-i szélesség 29° 00’ Ny-i hosszúság 13° 00’
           É-i szélesség 36° 00’ Ny-i hosszúság 13° 00’
           É-i szélesség 36° 00’ Ny-i hosszúság 19° 00’
   2.      Az V. mellékletben:
           A 6. pont az alábbi szakasszal egészül ki:
           ‘(g) Az (a) „a 4a. pontban említett halászfelszerelések csoportosítása” alpontban
           említett napok számától eltérően a tagállamok 12 napra növelhetik a területen való
           jelenlét és a kikötőből való távollét napjainak maximális számát a VMS-sel
           (hajómegfigyelési rendszerrel) felszerelt és a IV. melléklet 17. (b.) pontjában említett
           speciális, egy vagy több naptári hónapra érvényes halászati engedéllyel rendelkező
           hajók esetében.
HU                                               6                                                  HU
 ---pagebreak---    Ilyen hajóknak
   –     értesíteni kell a nemzeti hatóságokat a halak bármely kifogásának helyéről és
         idejéről a kifogás megtörténte előtt legalább négy órával,
   –     csak a (b) alpontban megállapított módon lehet napokat összevonni arra az
         időszakra, melyre a IV. melléklet 17. (b) pontjában említett különleges
         halászati engedélyt megszakítás nélkül birtokol,
   –     csak a 10. pontban említett módon lehet átruházni napokat az ezen alpontnak
         megfelelően halászati napok növekedésében részesülő hajók számára.’
HU                                       7                                             HU


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0364

Javaslat az Európai parlament és a Tanács rendelete az európai szintű politikai pártokra irányadó előírásokról és finanszírozásuk szabályairól szóló 2004/2003/EK rendelet módosításáról  /* COM/2007/0364 végleges - COD 2007/0130 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 27.6.2007COM(2007) 364 végleges2007/0130 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz európai szintű politikai pártokra irányadó előírásokról és finanszírozásuk szabályairól szóló 2004/2003/EK rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1) A javaslat háttere-  A javaslat indokai és célkitűzéseiAz EK-Szerződés 191. cikke elismeri az európai szintű politikai pártok alapvető fontosságú szerepét, és a politikai pártokról szóló, az Európai Parlament és a Tanács által 2003-ban elfogadott rendelet jogalapjául szolgál. A javaslat célja a rendelet javítása és kiigazítása az elmúlt négy évben szerzett tapasztalatok fényében[1], az Unió demokratikus infrastruktúrájának erősítése és optimalizálása érdekében.A rendelet sikeresnek bizonyult az európai szintű politikai pártok tevékenységéhez és finanszírozásához szükséges keretek biztosításában. A rendelet alapján finanszírozásban részesülő európai szintű politikai pártok száma nyolcról tízre nőtt, megjelenítve az európai politikai erők rendkívül széles spektrumát. A finanszírozást a költségvetés 402. tétele biztosítja, az EU költségvetésének I. szakasza (Parlament) IV. címének 40. alcíme alatt. A rendelet eddigi sikere ellenére természetes, hogy a tapasztalatok fényében szükséges a keretek kiigazítása. E javaslat célja, hogy néhány ponton módosítsa a 2003 júniusában elfogadott, az európai szintű politikai pártokra irányadó előírásokról és finanszírozásuk szabályairól szóló 2004/2003/EK rendeletet.-  Általános háttérAz Európai Unió egyik határozott politikai célja továbbra is az európai közszféra kialakulásának elősegítése, annak érdekében, hogy ösztönözze a polgárok tudatos részvételét az Unió demokratikus életében. A Bizottság demokrácia, dialógus és diszkusszió „D-terven” keresztüli előmozdítására irányuló kezdeményezéséből levonható egyik fontos tanulság, hogy van igény és lehetőség a politikai párbeszéd erősítését és kiterjesztését szolgáló intézkedésekre.Az európai kommunikációs politikáról szóló fehér könyvben a Bizottság hangsúlyozta a politikai pártok fontos szerepét az európai közszféra kialakulásában. A fehér könyvről folytatott konzultáció megerősítette az európai szintű politikai pártok nagyobb mértékű részvételének fontosságát a határokon átnyúló nyilvános viták kiváltásában Európa-szerte. Ez hozzájárulhatna az európai választásokon való részvétel szintjének növekedéséhez is. Hasonlóképpen a Bizottság „2004. évi európai választások” című közleménye is hangsúlyozta, hogy az uniós polgárok európai és nemzeti szintű demokratikus folyamatban való részvételének fokozásában az európai politikai pártok is szerepet játszhatnak[2].A polgárok demokratikus és részvételi törekvéseinek történő megfelelésnek nincs egyszerű módja, sem egyetlen megoldása. Továbbra is egyértelmű marad, hogy e törekvéseket kezdeményezések és intézkedések rendkívül széles körének segítségével kell támogatni, különös értéket tulajdonítva az alulról felfelé irányuló, a polgárok aktív részvételével létrejövő kezdeményezéseknek. Fontos a polgárok lehető legszélesebb körű részvételének biztosítása az Unió demokratikus életében, beleértve nem utolsósorban a fiatalokat, annak biztosítása érdekében, hogy mindenki meghallgatásra találjon.Az európai szint segíthet e célok elérésének ösztönzésében és megkönnyítésében. E megfontolás szolgált és szolgál továbbra is az európai szintű politikai pártok létrehozásának alapjául, amelyek kulcsszerepet játszanak a nemzeti és az európai szintű politika közötti szakadék áthidalásában és az európai népek hangjának meghallgatásában.2) AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉRTÉKELÉSE A JELENLEGI RENDELETRőLA rendelet 12. cikke felhívta az Európai Parlamentet, hogy tegyen közzé jelentést a rendelet alkalmazásáról. A 12. cikk úgy rendelkezett, hogy a jelentésben adott esetben jelezzék „… a finanszírozási rendszer esetleges módosításait is” . Az Európai Parlament 2006. március 23-én elfogadta következtetéseit tartalmazó állásfoglalását[3].Az Európai Parlament állásfoglalása több, a rendelet működésével összefüggő problémát azonosított, és ajánlásokat fogalmazott meg az elfogadandó módosításokra vonatkozóan.Az ajánlások három csoportba sorolhatók:a) A rendelet finanszírozásra vonatkozó rendelkezéseinek felülvizsgálatára vonatkozó ajánlások az európai szintű politikai pártok különleges szükségleteivel való összhangba hozásuk érdekébenEz a csoport különösen a pénzügyi tartalékok képzésének lehetővé tételét az EU költségvetésén kívüli forrásokból származó finanszírozás alapján; a finanszírozás különböző költségvetési fejezetek közötti átcsoportosítására vonatkozó korlátozások enyhítését; a hosszú távú tervek kialakításához szükséges pénzügyi biztonság biztosítását; valamint az adott éves előirányzatok meghatározott százalékának a következő év első negyedére történő átvitelének lehetővé tételét foglalja magában.b) A Bizottság részére az európai szintű politikai pártokhoz kapcsolódó európai szintű politikai alapítványok támogatására vonatkozó javaslatok benyújtása érdekében megfogalmazott ajánlásokEzen ajánlás az európai szintű politikai alapítványok fejlődése ösztönzésének szükségességére helyezi a hangsúlyt, az európai politikai pártok politikai tájékoztatás és vita előmozdítására irányuló erőfeszítéseinek támogatása és megkönnyítése érdekében, és felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot az európai politikai alapítványok támogatásának módjára vonatkozóan.c) Különböző ajánlások a rendelet egyes rendelkezéseinek az érdekelt felek ajánlásaival összhangban történő felülvizsgálata érdekébenEz elsősorban az európai politikai pártok egységes jogállásának hiányából eredő problémákra terjed ki. A jelentés továbbá megemlíti az európai szintű politikai pártok választási kampányokban való részvételére vonatkozó szabályok egyértelműségének hiányát. Ezen kívül a Parlament által elfogadott jelentés kéri az európai politikai ifjúsági szervezetek figyelembe vételét ebben az összefüggésben.3) A JAVASLAT JOGI ELEMEI-  A javasolt intézkedés összefoglalásaA Bizottság e javaslat kidolgozása során körültekintően mérlegelte az Európai Parlament ajánlásait.Hangsúlyozni kell, hogy maga a Parlament számos kezdeményezést tett a Parlament állásfoglalásában megjelölt hiányosságok orvoslása érdekében, így az Elnökség 2004. március 29-i, a 2004/2003/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárásokról szóló határozatának 2006. február 1-jén elfogadott módosításával[4]. Ez az jelenti, hogy a rendelet módosítására vonatkozó e javaslat célja kizárólag azon hiányosságok orvoslása, amelyek a rendelet módosítását igénylik, és amelyeket maga a Parlament nem tud végrehajtani. A fentiekben említetteknek megfelelően a vonatkozó költségvetési tétel az EU költségvetésének Parlamentre vonatkozó szakaszában található, és az engedélyezésre jogosult tisztviselő a Parlament.A Bizottság által javasolt módosítások három főbb pontba sorolhatók. Az európai szintű politikai pártok finanszírozására vonatkozó pénzügyi rendelkezések javítása kérdésében e rendelkezések módosítása két ponton javasolt. Először is, a költségvetési rendelet 109. cikkében rögzített nonprofit szabálytól eltérve, javasolt annak lehetővé tétele, hogy a politikai pártok az adott éves összes bevétel meghatározott százalékát (25 %) átvihessék a következő év első negyedére. E rendelkezés lehetővé fogja tenni a pártok részére, hogy jobban tudjanak reagálni a politikai körülményeknek és prioritásoknak a pártok éves költségvetése és munkaprogramjai készítésekor nehezen megjósolható változásaira.Másodsorban, javasolt pénzügyi tartalékok képzésének lehetővé tétele az európai szintű politikai pártok részére, a pártok új, 15 %-ra csökkentett társfinanszírozási minimum szintet meghaladó saját bevételeiből létrehozott megtakarításokból. A 9. cikk új (8) bekezdése, amely szintén eltérést jelent a költségvetési rendelet 109. cikkében rögzített nonprofit szabálytól, nagyobb fokú pénzügyi biztonságot és tervezhetőséget fog biztosítani a pártok számára, és egyidejűleg hathatós ösztönzésül szolgál majd a pártok részére, hogy erősítsék saját forrásaikat, és ezáltal csökkentsék a közpénzekből történő európai szintű finanszírozástól való függésüket. A megfelelő egyensúly biztosítása érdekében javasolt a pártok részére átlagos éves bevételük 100 %-ának megfelelő megtakarítás felhalmozásának lehetővé tétele. Ha egy párt túllépi a megtakarítások ezen szintjét, a jövőbeni közpénzekből kapott támogatások szintjét megfelelően csökkentik.Az európai szintű politikai alapítványok kérdését illetően a Bizottság megítélése szerint az ilyen alapítványok fontos szerepet játszanak az európai szintű politikai pártok tevékenységének és céljainak támogatásában és elősegítésében. Az európai politikai alapítványok olyan tevékenységek végzése révén támogathatják és kiegészíthetik a politikai pártok tevékenységét, amelyek hozzájárulnak a közérdekű európai politikai kérdésekről és az európai integráció folyamatáról szóló vitához, ideértve a katalizátori szerep betöltését is új ötletek, elemzések és politikai lehetőségek tekintetében. Az európai politikai alapítványok így összehozhatják a különféle érdekelt szereplőket – beleértve a nemzeti politikai alapítványokat és egyetemi oktatókat is – akik gazdagíthatják a nyilvános vitát és képesek új és innovatív politikai javaslatok kidolgozására.A politikai alapítványok már számos tagállam nemzeti politikai rendszerében fontos szerepet töltenek be, többek között annak következtében, hogy a politikai alapítványoknak lehetősége van az európai szintű politikai pártok tevékenységétől eltérő és hosszabb távú tevékenységek ellátására, míg ez utóbbiak nyilvánvaló okokból nagyobb hangsúlyt fektetnek az Unió napi politikájára való reagálásra. A politikai alapítványok által végezhető tevékenységek közül az alábbiakat lehetne kiemelni:-  közérdekű európai politikai kérdésekről és az európai integráció folyamatáról szóló vita megfigyelése, elemzése és a vitához való hozzájárulás;-  ilyen kérdésekkel foglalkozó európai szemináriumok, képzések, konferenciák és tanulmányok támogatása az érdekelt felek részvételével;-  keret biztosítása a nemzeti politikai alapítványok és egyetemi oktatók európai szintű együttműködéséhez, ideértve az ifjúsági szervezeteket és a civil társadalom más képviselőit is.Mivel a politikai alapítványok szorosan kapcsolódnak az európai politikai pártokhoz, javasolt, hogy az alapítványok finanszírozási kérelmüket azon európai szintű politikai párton keresztül nyújtsák be, amelyhez kapcsolódnak. (lásd a 4. cikk új (4) bekezdését) Az átláthatóság biztosítása érdekében – és a tevékenységalapú költségvetés elvével összhangban – az európai szintű politikai alapítványok részére meghatározott előirányzatokat az EU költségvetés I. szakaszában (Parlament), a IV. cím 40. alcím alatt külön költségvetési tételként lehetne rögzíteni.Végül, javasolt annak egyértelmű rögzítése, hogy az EU költségvetéséből kapott előirányzatokat az európai szintű politikai pártok által az európai parlamenti választásokkal összefüggésben folytatott kampányok finanszírozásához is fel lehet használni, feltéve, hogy ez nem jelenti nemzeti szintű politikai pártok vagy ezek jelöltjeinek közvetlen vagy közvetett finanszírozását. Ez a módosítás logikusan következik abból a tényből, hogy – a rendelet jelenlegi szövegével összhangban – az európai szintű politikai pártoknak részt kellett venniük az európai parlamenti választásokon, vagy ki kellett fejezniük erre irányuló szándékukat.2007/0130 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz európai szintű politikai pártokra irányadó előírásokról és finanszírozásuk szabályairól szóló 2004/2003/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 191. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[5],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően[6],mivel:(1) A 2004/2003/EK rendelet 12. cikke kimondja, hogy az Európai Parlament jelentést tesz közzé a rendelet alkalmazásáról, adott esetben jelezve a finanszírozási rendszer esetleges módosításait is.(2) 2006. március 23-i, a 2004/2003/EK rendelet alkalmazásáról szóló állásfoglalásában[7] az Európai Parlament úgy ítélte meg, hogy a rendelet számos ponton jobbításra szorul, a 2003-ban való hatályba lépése óta szerzett tapasztalatok tükrében.(3) Az európai szintű politikai alapítványok pénzügyi támogatására vonatkozó rendelkezéseket e rendelet keretein belül kell rögzíteni, mivel az európai szintű politikai pártokhoz kapcsolódó európai szintű politikai alapítványok képesek lehetnek az európai politikai pártok célkitűzéseinek támogatására és kiegészítésére a közérdekű európai politikai kérdésekről és az európai integráció folyamatáról szóló vitához történő hozzájárulás révén, ideértve a katalizátori szerep betöltését is új ötletek, elemzések és politikai lehetőségek tekintetében.(4) Továbbra is fontos cél a polgárok lehető legszélesebb körű részvételének biztosítása az Unió demokratikus életében. Ebben az összefüggésben az ifjúsági szervezetek különleges szerepet játszhatnak a fiatalok között az Unió politikai rendszere iránti érdeklődés és az arra vonatkozó konkrét ismeretek támogatásában, tevékenyen előmozdítva a fiatalok részvételét az európai szintű demokratikus tevékenységekben.(5) Az európai szintű politikai pártok finanszírozására vonatkozó szabályokat ki kell igazítani, hogy jobban tekintetbe vegyék azon különleges körülményeket, amelyek között a politikai pártok működnek, ideértve a költségvetési kihatásokkal járó, változó politikai kihívásokat és napirendeket, amelyeket a politikai pártok éves költségvetésük és munkaprogramjuk készítésekor nem tudnak előre megjósolni. E célból meg kell teremteni a források átvitelének lehetőségét az adott évről a következő év első negyedére.(6) A pártok hosszú távú pénzügyi tervezési lehetőségeinek bővítése érdekében, figyelembe véve az évről évre változó finanszírozási szükségleteket, valamint a pártok arra való ösztönzésének erősítése érdekében, hogy ne kizárólag a közpénzekből történő finanszírozástól függjenek, az európai szintű politikai pártok részére biztosítani kell korlátozott mértékű pénzügyi tartalékok képzésének lehetőségét az EU költségvetésén kívüli forrásokból származó saját forrásokból.(7) Az európai szintű politikai pártok finanszírozását elősegítő feltételek megteremtése érdekében, egyúttal a megfelelő hosszú távú pénzügyi tervezés biztosítására ösztönözve a pártokat, ki kell igazítani a társfinanszírozási minimum követelmény szintjét.(8) Az európai parlamenti választások európai jellegének erősítése és előmozdítása érdekében egyértelműen rögzítendő, hogy az EU költségvetéséből kapott előirányzatokat az európai szintű politikai pártok által az európai parlamenti választások keretében folytatott kampányok finanszírozásához is fel lehet használni, feltéve, hogy ez nem jelenti nemzeti szintű politikai pártok vagy ezek jelöltjeinek közvetlen vagy közvetett finanszírozását.ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 2004/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:(1) A 2. cikk a következő 4. ponttal egészül ki:„4. „európai szintű politikai alapítvány”: valamely tagállamban jogi személyiséggel rendelkező szervezet vagy hálózat, amely valamely európai szintű politikai párthoz kapcsolódik, és amely tevékenysége révén az európai szintű politikai párt célkitűzéseit támogatja és kiegészíti, különösen az alábbi feladatok ellátásával:-  közérdekű európai politikai kérdésekről és az európai integráció folyamatáról szóló vita megfigyelése, elemzése és a vitához való hozzájárulás;-  európai szemináriumok, képzések, konferenciák és tanulmányok szervezése és támogatása az érdekelt felek részvételével, ideértve az ifjúsági szervezeteket és a civil társadalom más képviselőit is;-  keret biztosítása a nemzeti politikai alapítványok, egyetemi oktatók és egyéb érdekelt felek európai szintű együttműködéséhez.”(2) A 3. cikk a következőképpen módosul:A 3. cikk a d) pont után az alábbi második és harmadik bekezdéssel egészül ki:„Az európai szintű politikai alapítvány megfelel a következő feltételeknek:a) a 3. cikkel összhangban elismert európai szintű politikai párthoz kapcsolódik, ez utóbbi által tanúsított módon;b) különösen programjában és tevékenysége során tiszteletben tartja azon elveket, amelyeken az Európai Unió alapul, azaz a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának elvét, valamint a jogállamiság elvét.E rendelet keretein belül az európai szintű politikai pártok és alapítványok maguk határozzák meg kapcsolatuk részletes szabályait, beleértve az európai szintű politikai alapítvány és azon európai szintű politikai párt napi irányításának és vezetési struktúrájának megfelelő mértékű szétválasztását, amelyhez az előbbi kapcsolódik.”(3) A 4. cikk a következő (4), (5), (6) és (7) bekezdésekkel egészül ki:„4. Az európai szintű politikai alapítvány finanszírozás iránti kérelmét azon európai szintű politikai párton keresztül nyújtja be, amelyhez kapcsolódik.5. Az európai szintű politikai alapítvány részére a finanszírozás az alapítvány egy európai szintű politikai párthoz való kapcsolódása alapján kerül megállapításra, a 10. cikk (1) bekezdésének rendelkezései alkalmazásával. Az így megállapított támogatásra a 9. cikk alkalmazandó.6. Az európai szintű politikai alapítvány részére biztosított források csak ez utóbbi a 2. cikk (4) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban folytatott tevékenységének finanszírozásához használhatók fel.7. Az (1) és a (3) bekezdés rendelkezései megfelelően alkalmazandók az európai szintű politikai alapítványokra az Európai Unió általános költségvetéséből származó finanszírozás iránti kérelmek elbírálása során.”(4) Az 5. cikk az alábbi (4), (5) és (6) bekezdéssel egészül ki:„4. A (2) bekezdés rendelkezései megfelelően alkalmazandók az európai szintű politikai alapítványokra.5. Ha az európai szintű politikai párt, amelyhez európai szintű politikai alapítvány kapcsolódik, elveszíti ilyen minőségét, az érintett európai szintű politikai alapítványt kizárják az e rendelet alapján biztosított finanszírozásból.6. Amennyiben az Európai Parlament úgy találja, hogy a 3. cikk c) pontjában említett feltételek már nem teljesülnek, az érintett európai szintű politikai alapítványt kizárják az e rendelet alapján biztosított finanszírozásból.”(5) A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:„6. cikkA finanszírozáshoz kapcsolódó kötelezettségek1. Az európai szintű politikai párt, valamint az európai szintű politikai alapítvány:(a) évente közzéteszi bevételeit és kiadásait, valamint eszközeinek és forrásainak kimutatását;(b) megnevezi a finanszírozási forrásait, amelyben készít egy listát, megjelölve benne az adományozóit és az egyes adományozóktól kapott adományokat, kivéve az 500 EUR összeget meg nem haladó adományokat.Nem fogad el:(a) névtelen adományokat,(b) az Európai Parlamentben működő politikai csoportok költségvetéséből származó adományokat,(c) olyan vállalkozástól származó adományokat, amely felett valamely hatóság közvetlen vagy közvetett módon meghatározó befolyást gyakorolhat tulajdonjoga, pénzügyi részesedése vagy az adott vállalkozásra irányadó szabályok alapján,(d) a (2) és (3) bekezdés sérelme nélkül, évente és adományozónként 12000 EUR összeget meghaladó adományt bármely természetes vagy – a c) pontban említett vállalkozáson kívüli – jogi személytől.2. Az európai szintű politikai párt tagjának minősülő nemzeti politikai pártoktól származó hozzájárulásokat el lehet fogadni. Ezek nem haladhatják meg az említett párt éves költségvetésének 40 %-át.3. Az európai szintű politikai alapítvány tagjának minősülő nemzeti politikai alapítványoktól, valamint az európai szintű politikai pártoktól származó hozzájárulásokat el lehet fogadni. Ezek nem haladhatják meg az említett alapítvány éves költségvetésének 40 %-át.”(6) A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:„7. cikkFinanszírozási tilalom1. Európai szintű politikai párt részére az Európai Unió általános költségvetéséből vagy más forrásból biztosított finanszírozást nem lehet felhasználni más politikai párt, különösen nemzeti politikai párt közvetlen vagy közvetett finanszírozására, amelyre továbbra is a nemzeti rendelkezéseket kell alkalmazni.2. Az európai szintű politikai alapítvány részére az Európai Unió általános költségvetéséből biztosított finanszírozást nem lehet felhasználni sem európai, sem nemzeti szintű politikai párt, vagy nemzeti szintű alapítvány közvetlen vagy közvetett finanszírozására.”(7) A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:„8. cikkA kiadások jellegeA politikai alapítványok finanszírozására vonatkozó rendelkezések sérelme nélkül, az Európai Unió általános költségvetéséből e rendelettel összhangban kapott előirányzatokat csak a 4. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett politikai programban meghatározott célkitűzésekkel közvetlenül kapcsolatos kiadásokra lehet fordítani.Az ilyen kiadásokhoz tartoznak az igazgatási kiadások, valamint a technikai segítségnyújtással, értekezletekkel, kutatással, határokon átnyúló rendezvényekkel, tanulmányokkal, tájékoztatással és kiadványokkal kapcsolatos kiadások.Az ilyen kiadásokhoz tartozhatnak továbbá az európai szintű politikai pártok által a 3. cikk d) pontja alapján az európai parlamenti választások keretében folytatott kampányok finanszírozásával kapcsolatos kiadások. A 7. cikkel összhangban, ezen előirányzatok nem jelenthetik nemzeti szintű politikai pártok vagy ezek jelöltjeinek közvetlen vagy közvetett finanszírozását.”(8) A 9. cikk a következőképpen módosul:(a) Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:„1. Az európai szintű politikai pártok és az európai szintű politikai alapítványok finanszírozására szolgáló előirányzatokat az éves költségvetési eljárás alapján határozzák meg, és azt az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelettel (a Tanács 1605/2002/EK, Euratom rendelete*) és annak végrehajtására vonatkozó szabályokkal (a Bizottság 2342/2002/EK, Euratom rendelete**) összhangban hajtják végre.Az e rendelet végrehajtására vonatkozó eljárásokat az engedélyezésre jogosult tisztviselő határozza meg.”(b) Az (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:„3. Az e rendelet alapján nyújtott finanszírozás ellenőrzését az 1605/2002/EK, Euratom rendelettel és a 2342/2002/EK, Euratom rendelettel összhangban kell gyakorolni.Az ellenőrzést külső és független könyvvizsgáló által végrehajtott éves tanúsítás alapján is elvégezik. E tanúsítást az érintett pénzügyi év végétől számított hat hónapon belül megküldik az Európai Parlamentnek.”(c) A 9. cikk a következő (7), (8) és (9) bekezdésekkel egészül ki:„7. Ha egy európai szintű politikai párt a pénzügyi év végén, amelyre működési támogatásban részesült, bevételi többletet ér el, az 1995/2006/EK, Euratom rendelet 109. cikkében foglalt nonprofit szabálytól eltérően a bevételi többlet egy része az adott éves összes bevétel 25 %-áig átvihető a következő évre azzal a feltétellel, hogy e következő év első negyedének vége előtt felhasználásra kerül.8. A nonprofit szabály ellenőrzése alkalmazásában a saját forrásokat, különösen az európai szintű politikai párt éves működése során felhalmozódott adományokat és tagsági díjakat, amelyek meghaladják a kedvezményezettet terhelő támogatható költség 15%-át, nem kell figyelembe venni.9. A (8) bekezdés rendelkezései nem alkalmazandók abban az esetben, ha az európai szintű politikai párt pénzügyi tartalékai meghaladják ez utóbbi átlagos éves bevételének 100 %-át.”___________________* HL L 248., 2002.9.16., 1. o.** HL L 357., 2002.12.31., 1. o.(9) A 10. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:„2. Az Európai Unió általános költségvetését terhelő finanszírozás mértéke nem haladhatja meg az európai szintű politikai párt vagy politikai alapítvány költségvetésének 85%-át. A bizonyítási teher az adott európai szintű politikai pártot terheli.”(10) A 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:„12. cikkÉrtékelésAz Európai Parlament legkésőbb 2011. február 15-én jelentést tesz közzé e rendelet alkalmazásáról és a finanszírozott tevékenységekről. E jelentésben adott esetben jelzik a finanszírozási rendszer esetleges módosításait is.”2. cikkE rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-énaz Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök [1] HL L 297., 2003.11.15., 1. o.[2] COM (2006) 790. 2004. évi európai választások: a Bizottság jelentése az Európai Unió polgárainak részvételéről a lakóhelyük szerinti tagállamban (93/109/EK irányelv) és a választási rendelkezésekről (a 2002/772/EK határozattal módosított 76/787/EK határozat, Euratom)[3] HL C 292E., 2006.12.1., 127. o.[4] HL C 150., 2006.6.28., 9. o.[5] HL C […]., […]., […]. o.[6] HL C […]., […]., […]. o.[7] HL C 292E., 2006.12.1., 6. o.