|

52011PC0704

Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 428/2009/EK rendelet módosításáról  /* COM/2011/0704 végleges - 2011/0310 (COD) */

	INDOKOLÁSA kettős felhasználású termékek kivitelének a 428/2009/EK rendeletben[1] meghatározott uniós ellenőrzési rendszere előírja, hogy a rendelet I. mellékletében felsorolt kettős felhasználású termékek[2] kiviteléhez engedélyre van szükség. A rendelet 9. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy az uniós általános exportengedélyek a kettős felhasználású termékek EU-ból történő kiviteléhez használható négy exportengedély-típushoz tartoznak. A jelenleg érvényben lévő uniós általános exportengedélyeket a 428/2009/EK rendelet II. melléklete tartalmazza.Az EU ellenőrzési jegyzék aktualizálása (428/2009/EK rendelet I. melléklete)A kettős felhasználású termékek ellenőrzéséről szóló döntések a nemzetközi export-ellenőrzési rendszerekben (a biológiai és vegyi anyagok esetén az Ausztrália Csoport (AG), a polgári célú nukleáris termékek esetében a Nukleáris Szállítók Csoportja (NSG), valamint a hagyományos fegyverek és kettős felhasználású termékek és technológiák esetében a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszer (MTCR) és a Wassenaari Megállapodás (WA)) keretében konszenzussal születnek. Ezeknek az export-ellenőrzési rendszereknek a célja, hogy csökkenjen az érzékeny kettős felhasználású termékek katonai célú és/vagy proliferációs programokban történő felhasználásának veszélye. Annak érdekében, hogy az exportellenőrzések a lehető leghatékonyabbak legyenek, a nemzetközi export-ellenőrzési rendszerek összefogják a kettős felhasználású termékek nagyobb szállítóit. Azáltal, hogy megegyeznek egyes termékek kereskedelmének ellenőrzésében, hatékonyan együttműködnek a proliferációs kockázat korlátozása terén, miközben biztosítják a jogszerű kereskedelem zökkenőmentességét.A mai világban a technológiai fejlődés azt jelenti, hogy rendszeresen aktualizálni kell az ellenőrzött termékek jegyzékét. Ugyan e nemzetközi rendszerek döntései jogilag nem kötelező érvényűek, a 428/2009 rendelet 15. cikke mégis előírja, hogy „az I. mellékletben szereplő kettős felhasználású termékek listáját azokkal a kötelezettségekkel és vállalásokkal, valamint azok módosításaival összhangban kell aktualizálni, amelyeket a nonproliferációs rezsimek és export-ellenőrzési megállapodások részeseiként vagy a vonatkozó nemzetközi szerződések megerősítésével a tagállamok elfogadtak”.A nemzetközi export-ellenőrzési rendszerek évente körülbelül 4 alkalommal hoznak döntést ellenőrzési jegyzékekről. Biztonsági és kereskedelmi szempontjaikra tekintettel az aktualizált jegyzékeket rendszeresen és időben integrálni kellene az uniós jogszabályba is. Egyrészt a nemzetközi export-ellenőrzési rendszerek arra vonatkozó döntése, hogy újabb termékek kerüljenek be az ellenőrzési jegyzékbe azt jelenti, hogy ezeket az új termékeket biztonsági okokból az egész EU-ban következetesen ellenőrizni kell, másrészt a nemzetközi export-ellenőrzési rendszerek arra vonatkozó döntését, hogy bizonyos termékek kerüljenek ki az ellenőrzés alól, a lehető leghamarabb uniós jogszabályba kell foglalni annak érdekében, hogy az uniós exportőrök képesek legyenek állni a versenyt a világpiacon.A 428/2009/EK rendelet aktualizálása, beleértve annak I. mellékletét is, rendes jogalkotási eljárás keretében történik. Ugyanakkor e módosítások technikai természetéből adódóan, valamint amiatt, hogy a változtatásoknak összhangban kell lenniük a nemzetközi export-ellenőrzési rendszerek döntéseivel, elég kicsi a mozgástér arra, hogy azok az aktualizálások, amelyekben a rendszerek keretében megegyeztek, bekerüljenek a módosításokba.Ebből kifolyólag felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat kell bevezetni annak érdekében, hogy a 428/2009/EK rendelet I. mellékletét rendszeresen aktualizálni lehessen. E megközelítés lehetővé tenné, hogy a Bizottság szükség esetén elvégezhesse a kellő aktualizálásokat.Az uniós általános exportengedélyek (a 428/2009/EK rendelet II. melléklete) szükséges módosításaiA 428/2009/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése és II. melléklete szerinti uniós általános exportengedélyek rendkívül sikeres eszköznek bizonyultak egyes, alacsony kockázattal járó termékek bizonyos rendeltetési helyekre történő kivitelének megkönnyítésére. Hosszú évekig csupán egyetlen uniós általános exportengedély (EU001) létezett, amely a leginkább ellenőrzött termékeknek hét, alacsony kockázatú rendeltetési helyre (Ausztrália, Kanada, Japán, Új-Zéland, Norvégia, Svájc és az Egyesült Államok) történő kivitelét könnyítette meg. 2008 decemberében a Bizottság hat új általános exportengedély bevezetését javasolta[3]. Az új engedélyekről 2011 közepén sikerült megegyezésre jutni.A meglévő és jövőbeni uniós általános exportengedélyek tartalmát folyamatosan ellenőrizni kell annak biztosítására, hogy ezek az engedélyek kizárólag alacsony kockázattal járó ügyletekre vonatkozzanak. Tekintettel a világban rohamosan végbemenő változásokra, biztosítani kell, hogy az uniós általános exportengedélyeket rendeltetési helyük és hatályuk vonatkozásában gyorsan módosítani lehessen oly módon, hogy az uniós ellenőrzési rendszer kellőképpen tükrözze a változó globális körülményeket.Ezért egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust bevezetésére van szükség annak érdekében, hogy a Bizottság gyorsan kizárhasson bizonyos rendeltetési helyeket és/vagy termékeket az uniós általános exportengedély hatálya alól.A kettős felhasználású termékek ellenőrzésével kapcsolatos meglévő jogalkotási javaslatokAz Európai Parlament és a Tanács jelenleg két olyan jogalkotási javaslattal foglalkozik, amely a 428/2009/EK rendelet módosítására irányul:1.  Az első javaslat (COM(2008) 854) célja új uniós általános exportengedélyek bevezetése. Az Európai Parlament 2011. szeptember 27-én a javaslat mellett szavazott. Elfogadását követően e módosító rendelet a 428/2009/EK rendeletben alkalmazott terminológiát is módosítani fogja (a „Közösség” helyett, ahol csak lehetséges, „Unió” fog majd szerepelni).2.  A második javaslat (COM(2010) 509 célja az uniós ellenőrzési jegyzékek aktualizálása azon módosítások bevezetésével, amelyekről a nemzetközi export-ellenőrzési rendszerek keretében 2009 folyamán megállapodás született. Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-án a javaslat mellett szavazott.A Bizottsági javaslataA fenti szempontok figyelembevételével a 428/2009/EK rendeletet módosítani kell.2011/0310 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEa kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 428/2009/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére,tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,rendes jogalkotási eljárás keretében,mivel:3.  A kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló, 2009. május 5-i 428/2009/EK tanácsi rendelet[4] előírja, hogy amikor e termékeket az Európai Unióból exportálják, az Európai Unión átviszik, vagy az EU-ban tartózkodó vagy ott bejegyzett bróker által végzett brókertevékenység keretében harmadik országba szállítják, azokat hatékony ellenőrzésnek kell alávetni.4.  Annak érdekében, hogy a tagállamok és az Európai Unió eleget tehessen nemzetközi kötelezettségvállalásainak, a 428/2009/EK rendelet I. melléklete megállapítja azoknak a kettős felhasználású termékek a jegyzékét, amelyeket az Európai Unióban ellenőrizni kell. Az ellenőrizendő termékekről az Ausztrália Csoport (AG), a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszer (MTCR), a Nukleáris Szállítók Csoportja (NSG), a Wassenaari Megállapodásban (WA) és a Vegyifegyver-tilalmi Egyezmény (CWC) keretén belül születnek döntések.5.  A 428/2009/EK rendelet 15. cikke megállapítja, hogy az I. mellékletet azokkal a kötelezettségekkel és vállalásokkal, valamint azok módosításaival összhangban kell aktualizálni, amelyeket az atomsorompó-rendszerek és exportellenőrzési megállapodások tagjaként vagy a vonatkozó nemzetközi szerződések megerősítésével a tagállamok elfogadtak.6.  A 428/2009/EK rendelet I. mellékletét rendszeresen aktualizálni kell oly módon, hogy az teljes mértékben megfeleljen a nemzetközi biztonsági kötelezettségvállalásoknak, emellett pedig garantálni lehessen az átláthatóságot és fenn lehessen tartani az uniós exportőrök versenyképességét. Az uniós ellenőrzési jegyzékek késedelmes aktualizálása negatív következményekkel lehet a biztonságra, a nemzetközi nonproliferációs erőfeszítésekre, és nem utolsó sorban az uniós exportőrök gazdasági tevékenységének teljesítményére. Ugyanakkor e módosítások technikai természetéből adódóan, valamint amiatt, hogy a változtatásoknak összhangban kell lenniük a nemzetközi export-ellenőrzési rendszerek döntéseivel, gyorsított eljárásra van szükség annak érdekében, hogy a szükséges aktualizálások hatályba léphessenek az Európai Unióban.7.  A 428/2009/EK rendelet 9. cikkének (1) bekezdése a rendelet alapján rendelkezésre álló négy exportengedély-típus egyikeként bevezeti az uniós általános exportengedélyt. Az ilyen általános exportengedélyek az EU-ban letelepedett exportőrök számára lehetővé teszik, hogy az általános engedélyekre vonatkozó feltételek betartásával egyes meghatározott termékeket bizonyos meghatározott rendeltetési helyekre exportálhassanak.8.  A jelenleg érvényben lévő uniós általános exportengedélyeket a 428/2009/EK rendelet II. melléklete tartalmazza. Az ilyen uniós exportengedélyek jellegéből adódóan szükségessé válhat, hogy bizonyos rendeltetési helyeket és/vagy termékeket töröljenek az engedélyekből, különösen akkor, ha a megváltozott körülmények azt mutatják, hogy egy adott terméknek a könnyített kivitele és/vagy egy adott rendeltetési helyre történő könnyített kivitel az uniós általános exportengedélyek alapján többé nem engedélyezhető. Egy rendeltetési helynek és/vagy terméknek az uniós általános exportengedélyek hatályából való kizárása nem gátolja az exportőrt abban, hogy a 428/2009/EK rendelet vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően más típusú exportengedélyt kérelmezzen.9.  Annak biztosítása érdekében, hogy az uniós ellenőrzési jegyzék – a tagállamoknak a nemzetközi export-ellenőrzési rendszerek keretében vállalt kötelezettségeivel és vállalásaival összhangban – rendszeresen és időben aktualizálva legyen, fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a 428/2009/EK rendelet I. mellékletének a rendelet 15. cikke szerinti módosítására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten.10.  Annak érdekében, hogy az EU gyors választ adhasson az uniós általános exportengedélyek szerint történő exportok érzékenységének értékelésével összefüggő, változó körülményekre, fel kell hatalmazni a Bizottságot arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a 428/2009/EK rendelet II. mellékletének egyes rendeltetési helyeknek és/vagy termékeknek az uniós általános exportengedélyek hatályából való kizárása tekintetében történő módosítására. Mivel e módosításokra kizárólag akkor kerülne sor, ha az érintett exportok tekintetében megnövekedett kockázatot állapítanak meg, és mivel az általános exportengedélyek további alkalmazása ezen exportok esetében kedvezőtlenül hatna az Európai Unió és tagállamai biztonságára, a Bizottság sürgősségi eljárást alkalmazhat.11.  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megszövegezése során a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz történő egyidejű, időben és megfelelő módon történő eljuttatásáról.12.  A 428/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 428/2009/EK rendelet a következőképpen módosul:13.  A 9. cikk (1) bekezdésének vége a következő bekezdésekkel egészül ki:„A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 23a. cikknek megfelelően egyes rendeltetési helyeknek és termékeknek a II. mellékletben található uniós általános exportengedélyek hatályából való kizárása céljából.Amennyiben a II. mellékletben található általános uniós exportengedélyek szerinti exportok érzékenységének értékelését illetően a körülmények jelentősen megváltoznak, és ezáltal rendkívül sürgőssé válik bizonyos rendeltetési helyek és/vagy termékek törlése az uniós általános exportengedélyek hatályából, az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 23b. cikkben előírt eljárást kell alkalmazni.”14.  A 15. cikk (3) bekezdése a következő bekezdéssel egészül ki:„3. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a 23a. cikknek megfelelően a kettős felhasználású termékek I. mellékletben található jegyzékének aktualizálása céljából. Az I. mellékletet az (1) bekezdésben előírtak alapján kell aktualizálni.”15.  A rendelet a következő 23a. cikkel egészül ki:„1. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.2. A 9. cikk (1) bekezdésében és a 15. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazás a(z) …/…/EU rendelet [e rendelet] hatálybalépésének időpontjától határozatlan időre szól.3. Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 9. cikk (1) bekezdésében és a 15. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.4. Amint a Bizottság elfogad egy felhatalmazáson alapuló jogi aktust, erről egyidejűleg tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.5. A 9. cikk (1) bekezdése és a 15. cikk (3) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére 2 hónappal meghosszabbodik.”16.  A rendelet a következő 23b. cikkel egészül ki:„1. Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek, és mindaddig alkalmazandók, amíg nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben meg kell indokolni a sürgősségi eljárás alkalmazását.2. Az Európai Parlament vagy a Tanács a 23a. cikk (5) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Ilyen esetben a kifogásról szóló határozatról az Európai Parlament vagy a Tanács által küldött értesítést követően a Bizottság haladéktalanul visszavonja a jogi aktust.”2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlaz elnök az elnök [1] A Tanács 428/2009/EK rendelete (2009. május 5.) a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról[2] A 428/2009/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében szereplő fogalommeghatározás szerint kettős felhasználású termékek „azok a termékek, beleértve a szoftvert és a technológiát is, amelyek polgári és katonai célokra egyaránt felhasználhatók, e fogalom továbbá magában foglalja azokat a termékeket is, amelyek egyaránt felhasználhatók nem robbantási célokra és nukleáris fegyverek vagy más nukleáris robbanószerkezetek előállításához történő, bármilyen formájú hozzájárulás céljára”.[3] COM(2008) 854 végleges[4] HL L 134., 2009.5.29., 1. o.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0090

Javaslat az Európai parlament és a Tanács rendelete az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés 79. cikke (3) bekezdésének végrehajtása keretében a fuvardíjakban és fuvarozási feltételek terén alkalmazott hátrányos megkülönböztetés megszüntetéséről szóló 11. rendelet és az élelmiszer-higiéniáról szóló 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról {SEC(2007) 301} {SEC(2007) 302} {SEC(2007) 303} {SEC(2007) 304}  /* COM/2007/0090 végleges - COD 2007/0037 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 6.3.2007COM(2007) 90 végleges2007/0037 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés 79. cikke (3) bekezdésének végrehajtása keretében a fuvardíjakban és fuvarozási feltételek terén alkalmazott hátrányos megkülönböztetés megszüntetéséről szóló 11. rendelet és az élelmiszer-higiéniáról szóló 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról {SEC(2007) 301}{SEC(2007) 302}{SEC(2007) 303}{SEC(2007) 304}(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁS1. A JAVASLAT HÁTTERE-  A javaslat indokai és célkitűzéseiSzámos EK-jogszabályt vezettek be a piaci hiányosságok kiigazítása és a megfelelő feltételek biztosítása céljából. E célok gyakran csak a vállalkozásokra vonatkozó, a jogszabályok alkalmazásával kapcsolatos tájékoztatási és jelentési kötelezettségek felállításával voltak elérhetők.Ezen eljárások némelyike idővel szükségtelenül időigényessé vagy elavulttá vált. Ezek a szükségtelen adminisztratív terhek akadályozzák a gazdasági tevékenységet, és kedvezőtlenül hatnak az európai vállalkozások versenyképességére.A Bizottság elkötelezte magát, hogy e szükségtelen terheket a lehető legjobban lecsökkenti. Ez része a jobb szabályozási stratégiának és alapvető fontosságú annak érdekében, hogy elérjük a nagyobb növekedést és több munkahelyet hirdető lisszaboni célkitűzéseket.-  Általános összefüggésekA Bizottság 2006. november 14-én bemutatta az Európai Unión belüli jobb szabályozás stratégiai felülvizsgálatát (COM(2006) 689), amely többek között a vállalkozások igazgatási terheinek 25%-kal történő csökkentését javasolja 2012-ig.Az adminisztratív terhek csökkentésének cselekvési programja az Európai Unióban című közlemény (COM(2007) 23) tíz kézzelfogható javaslatot határozott meg „gyorsított eljárással megindítandó intézkedésekként”, amelyek az érdekelt felekkel folytatott széleskörű konzultáción, valamint a tagállamok és a bizottsági szakértők javaslatain alapulnak. A „gyorsított eljárású intézkedések” célja, hogy apró jogszabályi változtatásokkal jelentősen csökkentse a vállalkozások adminisztratív terheit, ugyanakkor ne veszélyeztesse a jogszabályok védelmi szintjét vagy eredeti célját.E „gyorsított eljárású intézkedési” javaslatok egyike az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés 79. cikke (3) bekezdésének végrehajtása keretében a fuvardíjakban és fuvarozási feltételek terén alkalmazott hátrányos megkülönböztetés megszüntetéséről szóló 11. rendeletet érinti. A javaslat elavult követelmények elhagyását és bizonyos követelmények módosítását tűzi ki célul annak érdekében, hogy a vállalkozásokra nehezedő adminisztratív terhek a lehető legkisebbre csökkenjenek. Az 5. cikk előírja, hogy a fuvarozással foglalkozó vállalkozások (és a tagállamok kormányai) 1961. július 1-je előtt kötelesek információt szolgáltatni a fuvardíjakkal, a díjszabásokkal és a fuvarozási feltételekkel kapcsolatosan. A cikk elhagyható, mivel a fuvarozással foglalkozó vállalkozásokra rótt tájékoztatási követelmények elavultak. A rendelet 6. cikkének (1) bekezdése olyan fuvarokmányt tesz kötelezővé, amely különböző információkat tartalmaz a feladóra, a szállított áru fajtájára, az áruk származási és érkezési helyére, illetve a megteendő útvonalra vagy távolságra, beleértve adott esetben a határátkelőhelyekre vonatkozóan. Mivel ez utóbbi információk – azaz a megteendő útvonal vagy távolság, illetve adott esetben a határátkelőhelyek – már nem feltétlenül szükségesek a rendelet célkitűzései eléréséhez, ezek elhagyhatók. A rendelet 6. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a fuvaros köteles egy példányt megőrizni a teljes és végleges fuvardíjakról, az egyéb díjakról, valamint a fuvardíjakra és feltételekre kiható engedményekről vagy egyéb tényezőkről. Ez a mondat elhagyható, hiszen manapság ezek az információk a fuvaros számviteli rendszerében egyébként is hozzáférhetők, így nincs már szükség arra, hogy a fuvarosok különálló okmányt állítsanak ki és őrizzenek meg. A 6. cikk (3) bekezdésének határozott hivatkozást kell tartalmaznia a fuvarlevelekre, amelyek a szárazföldi szállítási ágazatban jól ismertek és gyakran használtak. E hivatkozás javítja a fuvarozással foglalkozó vállalkozások jogbiztonságát, mert egyértelművé teszi, hogy e fuvarlevelek – amennyiben tartalmazzák a 6. cikk (1) bekezdésében előírt valamennyi adatot – elégségesek.Egy másik „gyorsított eljárású intézkedés” az élelmiszer-higiéniáról szóló 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozik. Célja, hogy azokat a kisvállalkozásokat, amelyek az élelmiszer-higiéniai ellenőrzéseket képesek egyszerűen a 852/2004/EK rendelet egyéb követelményei végrehajtásával elvégezni, mentesítse a veszélyelemzés és kritikus ellenőrzési pontok elvén alapuló eljárás vagy eljárások („HACCP”) bevezetése, alkalmazása és fenntartása alól. E mentesség azokra a mikrovállalkozásoka[1] alkalmazandó, amelyek legjellemzőbb tevékenysége a végfelhasználók számára történő közvetlen élelmiszer-értékesítés. E vállalkozások alkalmazottainak száma tíznél kevesebb, és éves forgalmuk vagy éves mérlegük nem haladja meg a 2 millió eurót. A mentesség így nem lenne alkalmazandó a nagy területű szupermarketekre és a szupermarketláncok franchise-jaira.-  Hatályos rendelkezések a javaslat által szabályozott területenAz e javaslat által módosítani kívánt meglévő rendelkezések: az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés 79. cikke (3) bekezdésének végrehajtása keretében a fuvardíjakban és fuvarozási feltételek terén alkalmazott hátrányos megkülönböztetés megszüntetéséről szóló 11. rendelet 5. és 6. cikke, valamint az élelmiszer-higiéniáról szóló 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikke.2. KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLATKonzultáció az érdekelt felekkel |-  Konzultációs módszerA Bizottság 2007. január 24-i cselekvési programjában tíz kézzelfogható javaslatot határozott meg „gyorsított eljárással megindítandó intézkedésekként”. E javaslatok alapját szakértői konzultációk és különösen egy olyan kísérleti projekt képezte, amely az adminisztratív terhek alapméréseit hasonlította össze 2006-ban a Cseh Köztársaságban, Dániában, Hollandiában és az Egyesült Királyságban.Az egyik ilyen „gyorsított eljárású intézkedés” a szállítási ágazatra vonatkozott, és „a szállítási statisztikák benyújtására vonatkozó bizonyos kötelezettségek enyhítését” javasolta. Az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés 79. cikke (3) bekezdésének végrehajtása keretében a fuvardíjakban és fuvarozási feltételek terén alkalmazott hátrányos megkülönböztetés megszüntetéséről szóló 11. rendelet előírja, hogy a fuvarozónak fuvarokmánnyal kell rendelkeznie, amely tartalmazza többek között a távolságot, az útvonalat és a határátkelőhelyeket.Egy másik „gyorsított eljárású intézkedés” az élelmiszer-higiéniára vonatkozott, és a „kisvállalkozások egyes HACCP-követelmények (veszélyelemzés és kritikus ellenőrzési pontok) alóli mentességét” javasolta. A 852/2004/EK rendelet 5. cikke előírja, hogy valamennyi élelmiszeripari-vállalkozó a HACCP (veszélyelemzés és kritikus ellenőrzési pontok) alapelvein alapuló eljárást vagy eljárásokat vezet be, alkalmaz és tart fenn.A válaszok összefoglalásaA szakértők és a gazdasági ágazat kifejezték arra vonatkozó aggályukat, hogy az 1960-ban a 11. rendeletben előírt követelmények az erősen liberalizált szállítási ágazatban elavultak. Egyes cikkeket elavultnak tartanak, míg mások szükségtelen terheket rónak a vállalkozásokra.A kisvállalkozások képviselői aggodalmuknak adtak hangot a HACCP-rendszernek az összes élelmiszer-ipari vállalkozásban történő általános alkalmazásával kapcsolatban. A rendeletbe bevezetett rugalmasság ellenére a helyzet tisztázását kérték. A Bizottság egy sor ülést tartott a tagállamok szakértőivel. Az átláthatóság érdekében a Bizottság támogatta továbbá az érintettekkel folytatott párbeszédet, hogy helyet kapjanak különböző társadalmi-gazdasági érdekeket képviselő vélemények is. Ezért ülés szervezésére került sor a termelők, a gazdasági ágazat, a kereskedelem és a fogyasztók képviselőivel, a HACCP-alapú eljárások alkalmazásával és a HACCP rugalmasságával kapcsolatos kérdések megvitatása érdekében. E tárgyalások eredményeit egy útmutató tartalmazza, amelyhez az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság hozzájárulását adta, és amelyet a következő weboldalon tettek közzé:http://ec.europa.eu/food/food/biosafety/hygienelegislation/guidance_doc_haccp_en.pdfAzon jelentős hatás miatt, amelyet a HACCP-követelmények szigorú alkalmazása gyakorolna a kkv-kra, illetve figyelembe véve azt, hogy egyes vállalkozások a 852/2004/EK rendelet összes egyéb követelményei alkalmazásával a higiéniai védelem hasonló szintjét tudják biztosítani anélkül, hogy alkalmazniuk kellene a teljes HACCP-eljárásokat, valamint annak ellenére, hogy egy útmutató hangsúlyozza a HACCP-alapelvvel kapcsolatos rugalmasság mértékét, néhány vállalkozás számára szükség van az összes HACCP-követelmény alóli mentességre. Megjegyzendő ugyanakkor, hogy a mentességet nem szabad alkalmazni a széles közönséggel kapcsolatban álló vállalkozásokra. A mentességet ezért a tíznél kevesebb alkalmazottal rendelkező vállalkozásokra kell korlátozni, amelyek a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás értelmében mikrovállalkozásoknak tekinthetők.-  HatásvizsgálatA 11. rendeletre vonatkozó hatásvizsgálat két lehetőséget vett fontolóra:1. lehetőség : a szakpolitika változatlanul hagyása2. lehetőség : az útvonallal, a távolsággal, a fuvardíjjal és az egyéb szállítási feltételekkel kapcsolatos információk biztosítására vonatkozó kötelezettség eltörlése, illetve a fuvarlevelek alkalmazásának engedélyezése a fuvarokmánnyal kapcsolatos fennmaradó követelményekről szóló információk biztosítására.Az előnyben részesített lehetőség a második, mert csökkenti a szükségtelen adminisztratív terheket, míg az alapvető információk ugyanolyan szintjét továbbra is hozzáférhetővé teszi.A 852/2004/EK rendeletre vonatkozó hatásvizsgálat három lehetőséget vett fontolóra:1. lehetőség: a szakpolitika változatlanul hagyása2. lehetőség: egyes vállalkozások mentesítése a HACCP-követelmények alól.3. lehetőség: a HACCP-eljárások eltörlése valamennyi vállalkozás számára.Az előnyben részesített lehetőség a második, mert egészséges egyensúlyt teremt a vállalkozásokra rótt adminisztratív terhek csökkentése és a magas szintű fogyasztóvédelem fenntartása között.3. A JAVASLAT JOGI ELEMEI-  A javaslat összefoglalásaA 11. rendeletre vonatkozó fellépés célja, hogy a megteendő útvonallal vagy távolsággal, illetve a határátkelőhelyekkel kapcsolatos elavult tájékoztatási követelmények eltörlésével csökkentse a fuvarozással foglalkozó vállalkozásokra nehezedő adminisztratív terheket.A HACCP-követelményekkel kapcsolatos fellépések célja a 852/2004/EK rendelet oly módon történő módosítása, hogy a mikrovállalkozásokat kizárják a HACCP alapelvein alapuló eljárás vagy eljárások bevezetésének, alkalmazásának és fenntartásának követelménye alól. E mentesség a kevesebb mint tíz alkalmazottal rendelkező vállalkozásokra alkalmazandó, amelyek legjellemzőbb tevékenysége a közvetlen élelmiszer-értékesítés végfelhasználók számára.-  JogalapA közösségi fellépés jogalapja a szállítás terén az EK-Szerződés 75. cikke, míg az élelmiszer-higiénia terén az EK-Szerződés 95. cikke és 152. cikke (4) bekezdésének b) pontja.-  A szubszidiaritás elveA tagállami fellépés e területeken nem lenne elégséges az adminisztratív terhek csökkentésére, hiszen a szállítással foglalkozó vállalkozások és az élelmiszer-ipari vállalkozások tájékoztatási követelményeit EK-rendeletek írták elő. A csökkentés ezért kizárólag az érintett rendeletek európai uniós szintű módosításával érhető el. |Az uniós fellépés biztosítani fogja, hogy a fuvarozással foglalkozó valamennyi érintett európai vállalkozás, illetve európai élelmiszer-ipari vállalkozás adminisztratív terhei csökkennek majd. |A javaslat tehát megfelel a szubszidiaritás elvének. |-  Az arányosság elveA javaslat a következő ok(ok) miatt felel meg az arányosság elvének:A 11. rendelet és a 852/2004/EK rendelet által elrendelt tájékoztatási követelmények okozta adminisztratív terhek csökkentésének célja csak e rendeletek módosításával érhető el, ami kizárólag ugyanolyan szintű kötelező jogi eszközzel, azaz rendelettel történhet. Ez megfelel az EK-Szerződés 5. cikkében előírt arányossági elvnek.A javaslat biztosítja, hogy a 11. rendelet és a 852/2004/EK rendelet által elrendelt tájékoztatási követelmények által a fuvarozással foglalkozó vállalkozásokra, illetve ez élelmiszer-ipari kisvállalkozásokra nehezedő adminisztratív terhek minimálisra csökkenjenek.-  Az eszköz megválasztásaJavasolt eszköz: rendelet.Más eszköz nem lenne alkalmas a következő ok(ok) miatt:A 11. rendelet és a 852/2004/EK rendelet által elrendelt tájékoztatási követelmények okozta adminisztratív terhek csökkentésének célja csak e rendeletek módosításával érhető el, ami kizárólag ugyanolyan típusú és szintű kötelező jogi eszközzel, azaz rendelettel történhet.4. KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOKA javaslat nincs hatással a Közösség költségvetésére.5. TOVÁBBI INFORMÁCIÓK-  Jogszabályok egyszerűsítéseA javaslat a magánszemélyek adminisztratív eljárásait is egyszerűsíti.A fuvarozással foglalkozó vállalkozások által követendő adminisztratív eljárások egyszerűbbek lesznek, mivel egyes, a megteendő útvonallal vagy távolsággal, illetve a határátkelőhelyekkel kapcsolatos, nem nélkülözhetetlen dokumentációs követelmények megszűnnek. Egyszerűsödni fognak azon élelmiszer-ipari kisvállalkozások adminisztratív eljárásai, amelyek az élelmiszer-higiéniai ellenőrzéseket el tudják végezni egyszerűen a 852/2004/EK rendelet egyéb követelményei végrehajtásával, mivel a leginkább a végfelhasználók számára történő közvetlen élelmiszer-értékesítéssel foglalkozó mikrovállalkozások mentességet kapnak a HACCP alapelvein alapuló eljárás vagy eljárások bevezetésének, alkalmazásának és fenntartásának követelménye alól.-  Európai Gazdasági TérségA javasolt jogi aktus EGT-vonatkozású, ezért ki kell terjeszteni az Európai Gazdasági Térségre.2007/0037 (COD)JavaslatAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETEaz Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződés 79. cikke (3) bekezdésének végrehajtása keretében a fuvardíjakban és fuvarozási feltételek terén alkalmazott hátrányos megkülönböztetés megszüntetéséről szóló 11. rendelet és az élelmiszer-higiéniáról szóló 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításárólAZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 75. cikke (3) bekezdésére, 95. cikkére és 152. cikke (4) bekezdésének b) pontjára,tekintettel a Bizottság javaslatára[2],tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére[3],tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére[4],a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással[5] összhangban,mivel:(1) A jobb szabályozásra vonatkozó közösségi politikák – különösen „Az Európai Unión belüli jobb szabályozás stratégiai felülvizsgálata”[6] című, a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény, valamint „Az adminisztratív terhek csökkentésének cselekvési programja az Európai Unióban„[7] című, a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közlemény – hangsúlyozzák a meglévő jogszabályok által a vállalkozásokra rótt adminisztratív terhek csökkentésének fontosságát, mivel ez lényeges eleme versenyképességük javításának és a lisszaboni menetrend célkitűzései elérésének.(2) A 11. rendelet[8] meghatározza a Közösségen belüli szárazföldi szállítás terén fennálló megkülönböztetés egyes formáinak eltörlésére az EK-Szerződés 75. cikkében előírt közösségi szabályokat. A vállalkozásokra nehezedő adminisztratív terhek csökkentése érdekében e rendeletet egyszerűsíteni kell azáltal, hogy eltörlik az elavult és szükségtelen követelményeket, különösen az egyes olyan információk papíron történő megtartására vonatkozó követelményeket, amelyek a technikai fejlődés következményeképpen ma már a fuvaros számviteli rendszerében is hozzáférhetők.(3) A 852/2004/EK rendelet[9] 5. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy valamennyi élelmiszeripari-vállalkozó a veszélyelemzés és kritikus ellenőrzési pontok (HACCP) alapelvein alapuló eljárást vagy eljárásokat vezet be, alkalmaz és tart fenn.(4) A tapasztalat azt mutatja, hogy egyes élelmiszer-ipari vállalkozásokban az élelmiszer-higiéniát biztosíthatja a 852/2004/EK rendeletben meghatározott élelmiszer-higiéniai követelmények megfelelő végrehajtása anélkül, hogy sor kerülne a HACCP-rendszer alkalmazására. Az érintett vállalkozások nevezetesen azok a kisvállalkozások, amelyek legjellemzőbb tevékenysége termékeik közvetlen értékesítése végfelhasználók számára (mint például pékségek, hentesek, élelmiszerboltok, piaci árusítóhelyek, éttermek és bárok), és amelyek a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás[10] értelmében mikrovállalkozások.(5) Helyénvaló tehát e vállalkozásoknak mentességet biztosítani a 852/2004/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében előírt követelmény alól, miközben természetesen meg kell felelniük e rendelet valamennyi egyéb követelményének.(6) Mivel a 852/2004/EK rendelet és a 11. rendelet módosításának közös célja a vállalkozásokra nehezedő adminisztratív terhek csökkentése a rendeletek alapjául szolgáló célok megváltoztatása nélkül, helyénvaló e módosításokat egyetlen rendeletbe ötvözni,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 11. rendelet a következőképpen módosul:(1) Az 5. cikket el kell hagyni.(2) A 6. cikk a következőképpen módosul:a) Az (1) bekezdésben az ötödik és hatodik francia bekezdést el kell hagyni;b) A (2) bekezdésben a harmadik mondatot el kell hagyni;c) A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:„3. Amennyiben a már létező okmányok (mint például fuvarlevelek vagy egyéb fuvarokmányok) is alkalmasak az (1) bekezdésben felsorolt összes információ megadására, és a fuvarozók nyilvántartási és számviteli rendszerével együtt lehetővé teszik a fuvardíjak és fuvarozási feltételek teljes körű ellenőrzését annak megállapítása végett, hogy a Szerződés 75. cikkének (1) bekezdésében említett hátrányos megkülönböztetéseket megszüntették-e vagy elkerülték-e, úgy a fuvarozók részéről nincs szükség új okmányok bevezetésére.”2. cikkA 852/2004/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdése a következő mondattal egészül ki:„E rendelet egyéb követelményeinek sérelme nélkül az (1) bekezdés nem alkalmazandó azon vállalkozásokra, amelyek a 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás[11] értelmében mikrovállalkozások, és amelyek legjellemzőbb tevékenysége a végfelhasználók számára történő közvetlen élelmiszer-értékesítés.”3. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,Az Európai Parlament részéről a Tanács részérőlAz elnök az elnök [1] A mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás (C(2003) 1422, HL L 124/36) értelmében.[2] HL C […]., […]., […]. o.[3] HL C […]., […]., […]. o.[4] HL C […]., […]., […]. o.[5] HL C […]., […]., […]. o.[6] COM(2006) 689.[7] COM(2007) 23.[8] HL P 52., 1960.8.16., 1121. o. A legutóbb a 3626/84/EGK rendelettel (HL L 335., 1984.12.22., 4. o.) módosított rendelet.[9] HL L 139., 2004.4.30., 1. o. helyesbített változat: HL L 226., 2004.6.25., 3. o.[10] HL L 124., 2003.5.20., 36. o.[11] HL L 124., 2003.5.20., 36. o.


				|

		52012PC0402

			Javaslat A TANÁCS RENDELETE a Vizcayai-öböl tekintetében a szardellahalászati lehetőségeknek a 2012–2013-as halászati idényre történő meghatározásáról /* COM/2012/0402 final - 2012/0194 (NLE) */

			   	INDOKOLÁS
1.           A JAVASLAT HÁTTERE
A minden év második felében elfogadott,
halászati lehetőségekről szóló tanácsi rendeletek a Vizcayai-öböl
tekintetében már nem rendelkeznek a teljes kifogható
szardellamennyiségről, mivel biológiai jellemzőiből adódóan az
állomány más éves ciklus hatálya alá tartozik, és a vonatkozó tudományos
szakvélemény kibocsátása is más ütemezés szerint történik. A teljes kifogható
szardellamennyiséget minden év júliusában kell meghatározni.
A Tanács a 716/2011/EU tanácsi rendelet útján
megállapította az említett állományt kiaknázó halászatra a 2011. július 1. és
2012. június 30. közötti időszakban alkalmazandó teljes kifogható
mennyiséget. Az elkövetkező 12 hónapra vonatkozóan meg kell határozni a
teljes kifogható mennyiséget és annak az érintett tagállamok közötti
elosztását.
2.           A JAVASLAT JOGI ELEMEI
Figyelemmel a közös halászati politikának a
halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő
védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i
2371/2002/EK tanácsi rendeletben rögzített célkitűzéseire, a halászati lehetőségeket
a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, a biológiai és a
társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével, valamint a halászati
ágazatokkal szembeni méltányos bánásmód biztosításával kell megállapítani.
A Vizcayai-öbölben élő szardellaállomány
vonatkozásában a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság
(HTMGB) 2012. júliusi szakvéleményét a 2011. július 1. és 2012. június 30.
közötti halászati idény adataira alapozza.
A HTMGB szakvéleményében szereplő becslés
szerint a szaporodóképes állomány biomasszája körülbelül 68 180 tonna.
Tekintettel a Vizcayai-öbölben élő szardellaállomány kezelésére és
halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról szóló rendeletre
vonatkozó 2009. július 29-i bizottsági javaslatra[1] és figyelemmel arra, hogy a
javaslat alapjául szolgáló hatásvizsgálat az ezen állományra vonatkozó
halászati lehetőségekről szóló határozatok legfrissebb
hatásvizsgálata, a szóban forgó állományra vonatkozó teljes kifogható
mennyiséget indokolt a javaslatban előírt lehalászási szabállyal
összhangban megállapítani. A 2012. július 1. és 2013. június 30. közötti
halászati idényre vonatkozó teljes kifogható mennyiséget ezért 20 700 tonnában
kell meghatározni.
A Bizottság felkéri a Tanácsot, hogy a
lehető legrövidebb időn belül fogadja el ezt a javaslatot annak
érdekében, hogy a halászok megtervezhessék az új halászati idényre vonatkozó
tevékenységüket.
2012/0194 (NLE)
Javaslat
A TANÁCS RENDELETE
a Vizcayai-öböl tekintetében a
szardellahalászati lehetőségeknek a 2012–2013-as halászati idényre
történő meghatározásáról
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
tekintettel az Európai Unió
működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3)
bekezdésére,
tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
mivel:
(1)       A Tanács feladata, hogy
halászati tevékenységenként vagy tevékenységcsoportonként meghatározza a teljes
kifogható mennyiségeket (TAC). A halászati lehetőségeket oly módon kell
elosztani a tagállamok között, amely minden tagállamnak viszonylag stabil
halászati tevékenységet biztosít valamennyi állomány és állománycsoport
tekintetében, és kellően figyelembe veszi a közös halászati politikának a
halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő
védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i
2371/2002/EK tanácsi rendeletben[2]
meghatározott célkitűzéseit.
(2)       A megfelelő
állománygazdálkodás és az egyszerűsítés céljából helyénvaló, hogy a
Vizcayai-öböl (ICES VIII alterület) szardellaállománya tekintetében a teljes
kifogható mennyiség és a tagállami kvóták a naptári évvel egybeeső
gazdálkodási időszak helyett a július 1-jétől a következő év
június 30-ig tartó éves gazdálkodási idényre vonatkozóan kerüljenek
meghatározásra. Mindazonáltal indokolt előírni, hogy a szardellahalászatra
továbbra is a 43/2012/EU tanácsi rendelet[3]
kvótafelhasználási feltételekre vonatkozó általános rendelkezései legyenek
irányadók.
(3)       A 2012–2013-as halászati
idényben a Vizcayai-öböl szardellaállományára vonatkozó teljes kifogható
mennyiséget a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, a biológiai
és a társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével, valamint a
halászati ágazatokkal szembeni méltányos bánásmód biztosításával kell
megállapítani.
(4)       Annak érdekében, hogy a
Vizcayai-öböl szardellaállományára vonatkozóan elkészülhessen egy olyan
többéves terv, amely lefedi a halászati idényt és megállapítja halászati
lehetőségek tekintetében alkalmazandó lehalászáskorlátozó szabályt, a
Bizottság 2009. július 29-én rendeletjavaslatot terjesztett be a
Vizcayai-öbölben élő szardellaállomány kezelésére és halászatára vonatkozó
hosszú távú terv létrehozásáról. Tekintettel az említett javaslatra és
figyelemmel arra, hogy a javaslat alapjául szolgáló hatásvizsgálat az ezen
állományra vonatkozó halászati lehetőségekről szóló határozatok legfrissebb
hatásvizsgálata, indokolt a javaslatban előírt lehalászási szabállyal
összhangban megállapítani a Vizcayai-öböl szardellaállományára vonatkozó teljes
kifogható mennyiséget. A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági
Bizottság (HTMGB) által 2012 júliusában kibocsátott szakvéleményben
szereplő becslés szerint a szaporodóképes állomány biomasszája körülbelül 68 180 tonna.
A 2012. július 1. és 2013. június 30. közötti halászati idényre vonatkozó
teljes kifogható mennyiséget ezért indokolt 20 700 tonnában
meghatározni.
(5)       A teljes kifogható mennyiség
és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek
bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelet[4] 2. cikkével összhangban meg
kell határozni, hogy a hivatkozott rendeletben foglalt intézkedések milyen
mértékben vonatkozzanak a Vizcayai-öböl szardellaállományára.
(6)       A 2012–2013-as halászati
idény kezdetére való tekintettel és a fogások éves bejelentése céljából
indokolt előírni, hogy ez a rendelet azonnal hatályba lépjen és 2012. július
1-jétől legyen alkalmazandó,
ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
1. cikk
A szardellára vonatkozó
halászati lehetőségek a Vizcayai-öbölben
(1)
Az Atlanti-óceán északkeleti részén halászatot
folytató tagállamok névleges fogási statisztikájának benyújtásáról szóló, 2009.
március 11-i 218/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben[5] meghatározott ICES VIII
alterület szardellaállományára vonatkozó teljes kifogható mennyiség (TAC) és
annak tagállamok közötti elosztása a 2012. július 1. és 2013. június 30. közötti
halászati idényre a következőképpen alakul (élőtömegtonnában):
 Faj: || Szardella Engraulis encrasicolus || ICES-övezet: || VIII (ANE/08.)
 Spanyolország || 18 630 ||   || Analitikai TAC
 Franciaország || 2 070 ||
 EU || 20 700 ||
   ||   ||
 TAC || 20 700 ||
(2)
Az (1) bekezdésben rögzített halászati
lehetőségek elosztására és felhasználására a 43/2012/EU rendelet 8., 10.
és 13. cikkében előírt feltételek az irányadók.
(3)
A 847/96/EK rendelet alkalmazásában az (1)
bekezdésben említett állomány az analitikai célokra kifogható mennyiség alá
tartozik. Az említett rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése és 4. cikke
alkalmazandó.
2. cikk
Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos
Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
Ezt a rendeletet 2012. július 1-jétől
kell alkalmazni.
Ez a rendelet teljes egészében
kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
Kelt Brüsszelben, [...]-án/-én.
                                                                       a
Tanács részéről
                                                                       az
elnök
[1]               COM(2009) 399 végleges.
[2]               HL L 358., 2002.12.31., 59. o.
[3]               HL L 25., 2012.1.27., 1. o.
[4]               HL L 115.,
1996.5.9., 3. o.
[5]               HL
L 87., 2009.3.31., 70. o.