               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.4.27.
            COM(2022) 186 final
            2022/0129(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsában a Harmonizált Rendszer Bizottság eljárási szabályzatának módosítására irányuló tervezet elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.
                     A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által a Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsában a Harmonizált Rendszer Bizottság eljárási szabályzata módosítástervezetének tervezett jóváhagyásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.
                     A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.
                     Nemzetközi egyezmény a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerről

               A Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény
                  1
                (a továbbiakban: HR-egyezmény) célja a nemzetközi kereskedelmi eljárások egyszerűsítése, valamint elsősorban a nemzetközi kereskedelemre vonatkozó statisztikák gyűjtése, összehasonlítása és elemzése. A HR-egyezmény mellékletként magában foglalja a Harmonizált Rendszer szerinti nómenklatúrát, amely nemzetközi szinten harmonizált rendszerként lehetővé teszi a részt vevő országok számára, hogy vámügyi célokból közös alapokon osztályozzák a kereskedelemben részt vevő árukat. A HR-nómenklatúra tartalmazza az áruk megnevezését vámtarifaszámok és vámtarifaalszámok szerint, valamint az ezekhez tartozó, hatjegyű kódokból álló rendszeren alapuló számkódot. A HR-nómenklatúrát ötévenként felülvizsgálják
                  2
               . Világszerte több mint 200 ország és gazdaság alkalmazza; következésképpen a világon kereskedelmi forgalomban lévő áruk több mint 98 %-át eszerint osztályozzák.

               A HR-egyezmény 1988. január 1-jén hatályba lépett.

               Az Európai Unió és valamennyi tagállama részes fele a HR-egyezménynek.

               2.2.
                     A Vámigazgatások Világszervezete

               A Vámigazgatások Világszervezete 1952-ben alakult meg Vámegyüttműködési Tanács néven. E független kormányközi szerv célja a vámigazgatási szervek hatékonyságának és eredményességének javítása. A Vámigazgatások Világszervezete számos egyezményt és egyéb nemzetközi jogi eszközt, valamint technikai segítségnyújtást és képzési szolgáltatásokat kínál tagjai számára. A Vámigazgatások Világszervezete jelenleg 184 vámigazgatást képvisel a világ minden részéről.

               A Vámigazgatások Világszervezetének irányító szerve a Tanács, melynek munkáját céljainak elérése érdekében a titkárság, továbbá számos technikai és tanácsadó bizottság segíti szaktudásával.

               A Vámigazgatások Világszervezetén belül a HR-egyezménnyel kapcsolatos előkészítő munka elvégzésével megbízott technikai bizottság a HR Bizottság. A HR Bizottság legfontosabb feladatai a következők:

               ·biztosítja a Harmonizált Rendszer jogi szövegeinek egységes értelmezését és alkalmazását, ideértve a Szerződő Felek között az osztályozással kapcsolatban felmerült viták rendezését is, ezzel is egyszerűsítve a kereskedelmi eljárásokat;

               ·javaslatot tesz a Harmonizált Rendszer módosítására és frissítésére annak érdekében, hogy az figyelembe vegye a technológiai fejleményeket és a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett változásokat, valamint a felhasználók egyéb igényeit;

               ·ösztönzi a Harmonizált Rendszer széles körű alkalmazását, valamint megvizsgálja a Harmonizált Rendszerrel kapcsolatos általános és szakpolitikai kérdéseket.

               A HR-egyezmény 6. cikkének (6) bekezdése szerint a HR Bizottság „tagjainak kétharmados többségével hozott határozatával megállapítja eljárási szabályzatát. Ezt a szabályzatot jóváhagyás végett a Tanács elé kell terjeszteni.”

               A HR Bizottság eljárási szabályzatának 26. cikke értelmében „e szabályok részben vagy egészben felülvizsgálhatók az Egyezmény 6. cikke (6) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban.”

               Az Unió által a Vámigazgatások Világszervezetében a Harmonizált Rendszerrel kapcsolatos ügyekben képviselendő álláspontról egyeztetni kell a tagállamokkal. Az Unió és a tagállamok együttesen egyetlen szavazattal rendelkeznek a Vámigazgatások Világszervezetének HR Bizottságában. A Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsában az EU a hatáskörébe tartozó ügyekben – például a Harmonizált Rendszerrel kapcsolatos ügyekben – az ülésen jelen lévő tagállamok nevében szavaz.

               2.3.
                     A Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsa által elfogadandó jogi aktus

               2022. június 23–25-én tartandó 139./140. ülésén a Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsa jóváhagyni készül a HR Bizottság eljárási szabályzata (a továbbiakban: tervezett jogi aktus) 19. és 20. cikkének módosításait.

               A HR Bizottság a 64. ülésén (2019. szeptember) konszenzussal megállapodott az eljárási szabályzat 20. cikkének módosítására irányuló javaslatról, amely a fenntartási eljárást kívánja egyértelművé tenni. A világjárvány miatt ezt a kérdést még nem terjesztették a WCO Tanácsa elé jóváhagyásra.

               A 2021. szeptemberében megtartott 68. ülésén a HR Bizottság a szavazási eljárás pontosítása érdekében megállapodott az eljárási szabályzat 19. cikkére vonatkozó módosítási javaslatról.

               Az eljárási szabályzat 19. és 20. cikkének módosítására irányuló javaslatokat az alábbiakban ismertetjük.

               Az eljárási szabályzat 19. cikkének módosításai

               –A 19. cikk harmadik és negyedik bekezdésének módosításával a módosítástervezet egyértelművé teszi, hogy a HR Bizottság milyen többséggel hozhat meg a HR-egyezmény módosításaival – például a HR-nómenklatúra módosításaival – kapcsolatos határozatokat (a Bizottság tagjai által leadott szavazatok legalább kétharmada), valamint más, egyszerű többséget igénylő határozatokat, ide sorolhatók például a besorolási határozatok, a magyarázó megjegyzések, az áruosztályozási vélemények stb. (a Bizottság tagjai által leadott szavazatok több mint 50 %-a).

               –A fő cél annak biztosítása, hogy több megvitatandó lehetőség esetében zökkenőmentes és átlátható eljárásra kerüljön sor, amely lehetővé teszi, hogy a HR Bizottság határozata nyomán a bizottsági tagok abszolút többsége támogassa a kisebb támogatást élvező választási lehetőség(ek) fokozatos kizárása után megmaradó, kiválasztott lehetőséget.

               –A módosítástervezetet az alábbi táblázat tartalmazza (a módosítások aláhúzva):

                        Jelenlegi szöveg

                        Új szöveg

                        Harmadik bekezdés

                        Az egyezményt módosító határozatokat a Bizottság tagjai által leadott szavazatok legalább kétharmados többségével kell meghozni.

                        Az egyezményt módosító határozatokat a Bizottság tagjai által leadott szavazatok legalább kétharmados többségével kell meghozni.  Ha azonban a módosítás tekintetében két vagy több választási lehetőség is van, a Bizottság először az egyszerű többségi szavazási eljárás keretében egy, az alábbiakban vázolt többlépcsős szavazási eljárást indít, hogy a választási lehetőségek számát egyre szűkítse le. Ha a módosítás tekintetében csupán egyetlen választási lehetőség van, akkor a kétharmados többségi szabály szerint zárószavazásra kerül sor a módosító indítvány elfogadásáról vagy elutasításáról.

                        Negyedik bekezdés

                        Az egyéb határozatokat a Bizottság tagjai által leadott szavazatok egyszerű többségével kell meghozni.

                        Az egyéb határozatokat a Bizottság tagjai által leadott szavazatok egyszerű többségével (több mint 50 %-kal) kell meghozni. Ha kettőnél több választási lehetőség van, és egyikük sem érte el a Bizottság tagjai által leadott szavazatok több mint 50 %-át, az egyszerű többségi szavazásnak olyan többlépcsős szavazási gyakorlatot kell követnie, amely csökkenti a választási lehetőségek számát azáltal, hogy a legkevesebb szavazatot kapó lehetőséget kizárja, amíg a legtöbb szavazatot kapó lehetőség el nem éri a bizottsági tagok által leadott szavazatok több mint 50 %-át.

               Az eljárási szabályzat 20. cikkének módosításai

               –A 20. cikk (1) és (4) bekezdésének módosításával, amelyek (2), illetve (1) bekezdéssé válnak, a módosítástervezet egyértelművé teszi, hogy a Vámigazgatások Világszervezetének főtitkárához intézett azon értesítéseket, amelyek értelmében a HR Bizottság által megvizsgált bármely ügyet a Tanács elé utalják, vagy újbóli vizsgálatra visszaküldik a HR Bizottsághoz, a főtitkárnak az időszak utolsó napján (brüsszeli idő szerint) 24 óráig kell kézhez kapnia.

               –Ez a módosítás különösen a WCO székhelyétől eltérő időzónában található közigazgatási szervek számára fontos, amelyek esetében előfordulhat, hogy az általuk küldött értesítéseket a WCO főtitkára az ilyen újbóli vizsgálat iránti kérelmek benyújtására rendelkezésre álló, a WCO titkárságának helye szerinti időzónára vonatkozó határidő lejárta után kapja meg.

               –A módosítástervezetet az alábbi táblázat tartalmazza (a módosítások aláhúzva):

                        Jelenlegi szöveg

                        Új szöveg

                        A 298. sz. tanácsi határozat értelmében a főtitkár az egyezmény 8. cikkének (2) bekezdése alapján felmerülő ügyeket valamely Szerződő Fél kérésére közvetlenül a Bizottság elé utalhatja, feltéve, hogy a kérelmet írásban, legkésőbb azon hónapot követő második hónap végéig nyújtják be, amelyben a Bizottság valamely ülését berekesztették. A főtitkár ezután újbóli vizsgálat céljából a Bizottság következő ülésének napirendjére tűzi az ügyet.

                        Ha ugyanazon ügy tekintetében különböző Szerződő Felek kérik, hogy azt terjesszék mind a Tanács, mind a Bizottság elé, vagy amennyiben valamelyik Szerződő Fél nem határozza meg, hogy az adott ügyet a Tanács vagy közvetlenül a Bizottság elé kell-e terjeszteni, az ügyet a Tanács elé kell utalni. A főtitkár valamennyi Szerződő Felet tájékoztatja egy adott ügynek a Tanács, illetve a Bizottság elé utalására irányuló kérelem kézhezvételéről.

                        Az a Szerződő Fél, amely kéri egy ügynek a Tanács vagy a Bizottság elé utalását, bármikor visszavonhatja kérelmét, mielőtt az ügyet a Tanács megvizsgálná vagy a Bizottság újból megvizsgálná. A Bizottság azonban meg fogja vizsgálni az ügyet, amennyiben azt a Tanács terjesztette elő. Abban az esetben, ha valamelyik Szerződő Fél visszavon egy kérelmet, a Bizottság eredeti határozatát jóváhagyottnak kell tekinteni, kivéve, ha egy másik Szerződő Fél ugyanazon ügyet érintő kérelme még függőben van. A főtitkár minden visszavonásról értesíti a Szerződő Feleket.

                        Azokat a főtitkárnak küldött értesítéseket, amelyek szerint az Egyezmény 8. cikkének (2) bekezdése és a 298. sz. tanácsi határozat értelmében valamely ügyet újbóli vizsgálat céljából a Tanács vagy a Bizottság elé terjesztenek, leghamarabb a bizottsági ülés befejeződése utáni napon, de legkésőbb az ülés befejeződésének hónapját követő második hónap végéig lehet benyújtani.

                        Amennyiben az Egyezmény 8. cikke (3) bekezdésének és a 298. sz. tanácsi határozatnak megfelelően valamely ügyet újbóli vizsgálat céljából részben vagy egészben a Bizottság elé terjesztenek, az ügy újbóli vizsgálatát kérő Szerződő Fél legalább 60 nappal a Bizottság következő ülésének megnyitása előtt feljegyzést nyújt be a főtitkárnak, amelyben az ügy megoldására irányuló javaslataival együtt ismerteti az ismételt vizsgálat kérésének indokait. A főtitkár e feljegyzést továbbítja a többi Szerződő Félnek.

                        Azokat a főtitkárnak küldött értesítéseket, amelyek szerint az Egyezmény 8. cikkének (2) bekezdése és a 298. sz. tanácsi határozat értelmében valamely ügyet újbóli vizsgálat céljából a Tanács vagy a Bizottság elé terjesztenek, leghamarabb a bizottsági ülés berekesztése utáni napon, de legkésőbb az ülés berekesztésének hónapját követő második hónap végéig lehet elküldeni.  Az értesítés akkor tekintendő határidőn belül elküldöttnek, ha azt a főtitkár a határidő utolsó napján (brüsszeli idő szerint) 24 óráig kézhez vette.

                        A 298. sz. tanácsi határozat értelmében a főtitkár az egyezmény 8. cikkének (2) bekezdése alapján felmerülő ügyeket valamely Szerződő Fél kérésére közvetlenül a Bizottság elé utalhatja, feltéve, hogy a kérelmet az előző bekezdésben meghatározott határidőn belül nyújtják be.  A főtitkár ezután újbóli vizsgálat céljából a Bizottság következő ülésének napirendjére tűzi az ügyet.

                        Ha ugyanazon ügy tekintetében különböző Szerződő Felek kérik, hogy azt terjesszék mind a Tanács, mind a Bizottság elé, vagy amennyiben valamelyik Szerződő Fél nem határozza meg, hogy az adott ügyet a Tanács vagy közvetlenül a Bizottság elé kell-e terjeszteni, az ügyet a Tanács elé kell utalni.  A főtitkár valamennyi Szerződő Felet tájékoztatja egy adott ügynek a Tanács, illetve a Bizottság elé utalására irányuló kérelem kézhezvételéről.

                        Az a Szerződő Fél, amely kéri egy ügynek a Tanács vagy a Bizottság elé utalását, bármikor visszavonhatja kérelmét, mielőtt az ügyet a Tanács megvizsgálná vagy a Bizottság újból megvizsgálná.  A Bizottság azonban meg fogja vizsgálni az ügyet, amennyiben azt a Tanács terjesztette elő.  Abban az esetben, ha valamelyik Szerződő Fél visszavon egy kérelmet, a Bizottság eredeti határozatát jóváhagyottnak kell tekinteni, kivéve, ha egy másik Szerződő Fél ugyanazon ügyet érintő kérelme még függőben van.  A főtitkár minden visszavonásról értesíti a Szerződő Feleket.

                        Amennyiben az Egyezmény 8. cikke (3) bekezdésének és a 298. sz. tanácsi határozatnak megfelelően valamely ügyet újbóli vizsgálat céljából részben vagy egészben a Bizottság elé terjesztenek, az ügy újbóli vizsgálatát kérő Szerződő Fél legalább 60 nappal a Bizottság következő ülésének megnyitása előtt feljegyzést nyújt be a főtitkárnak, amelyben az ügy megoldására irányuló javaslataival együtt ismerteti az ismételt vizsgálat kérésének indokait.  A főtitkár e feljegyzést továbbítja a többi Szerződő Félnek.

               3.
                     Az Unió által képviselendő álláspont

               A javasolt álláspont azt hivatott kifejezni, hogy az Unió támogatja a Harmonizált Rendszer Bizottság eljárási szabályzatának módosítására irányuló tervezetet.

               Az EU számára fontos, hogy elfogadásra kerüljön egy ilyen módosítás, mivel a módosítás célja a HR Bizottság döntéshozatali eljárásának egyértelművé tétele és annak biztosítása, hogy a határozatokat a szóban forgó Bizottság tagjainak vitathatatlan többsége hozza meg.

               A tagállamokkal konzultációkra került sor a vámügyi szakértői csoport – a HR/Vámigazgatások Világszervezete koordinációs szerv keretein belül, illetve a Tanácsban.

               A javasolt álláspont ezért a következő:

               –Ami az eljárási szabályzat módosítását illeti, az Uniónak helyénvaló támogatnia a módosítás elfogadását.

               –Adott esetben az Uniónak támogatnia kell a Vámigazgatások Világszervezetének titkársága által javasolt további szerkesztési módosításokat.

               A javasolt uniós álláspont összhangban van a HR Bizottság által követett, kialakult vámpolitikával és gyakorlattal.

               A javasolt álláspont szükséges ahhoz, hogy az EU állást foglalhasson a Vámigazgatások Világszervezete Tanácsának következő ülésén.

               4.
                     Jogalap

               4.1.
                     Eljárási jogalap

               4.1.1.
                     Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat.”

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervre irányadó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom kiterjed azokra az eszközökre is, amelyek a nemzetközi jog értelmében nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  3
               .

               Ezért az Unió által a tervezett jogi aktussal kapcsolatosan képviselendő álláspontot meghatározó javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.1.2.
                     A jelen esetre történő alkalmazás

               A Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsát megállapodás, nevezetesen a Vámegyüttműködési Tanács létrehozásáról szóló, 1950. december 15-i egyezmény hozta létre. A Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény szerint e szerv feladata, hogy ajánlásokat fogalmazzon meg a Szerződő Felek számára a szóban forgó egyezmény módosításáról és a Harmonizált Rendszer Bizottság eljárási szabályzatának jóváhagyásáról.

               Júniusi ülésén a Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsa a HR-egyezmény 6. cikkével összhangban várhatóan jóváhagyja a HR Bizottság eljárási szabályzatának módosítását. Jóváhagyását követően a módosítás joghatással fog bírni az uniós jogszabályokban, nevezetesen a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet 1. mellékletében. Ennek oka, hogy az említett rendelet 2. cikkének a) pontja így szól: „(2)  A Kombinált Nómenklatúra alkotóelemei: a) a Harmonizált Rendszer szerinti nómenklatúra;”, valamint az, hogy e módosítás hatással lesz a Harmonizált Rendszer Nómenklatúrájának értelmezésére és módosítására vonatkozó döntéshozatali eljárás HR Bizottságon belüli lefolytatásának módjára, ebből következően pedig a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére.

               A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.
                     Anyagi jogalap

               4.2.1.
                     Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.
                     A jelen esetre történő alkalmazás

               Mivel a tervezett jogi aktus fő célja és tartalma a vámtarifa értelmezésével összefüggő döntéshozatali folyamathoz és egy, a közös kereskedelempolitikára vonatkozó nemzetközi megállapodás alkalmazásához, valamint a HR-nómenklatúra és az EU Kombinált Nómenklatúrájának végrehajtásához kapcsolódik, a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 31. cikke, 43. cikkének (2) bekezdése és 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése.

               4.3.
                     Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja ezért az EUMSZ 31. cikke, 43. cikkének (2) bekezdése és 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, összefüggésben az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.
                     Költségvetési vonzatok

               A javaslat nincs hatással az uniós költségvetésre.

               2022/0129 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az Európai Unió által a Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsában a Harmonizált Rendszer Bizottság eljárási szabályzatának módosítására irányuló tervezet elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 31. cikkére, 43. cikke (2) bekezdésére és 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)
                     A Harmonizált Áruleíró és Kódrendszerről szóló nemzetközi egyezményt (a továbbiakban: HR-egyezmény) az Unió a 87/369/EGK tanácsi határozat
                  41 révén megkötötte, és a HR-egyezmény 1988. január 1-jén hatályba lépett.

               (2)
                     A HR-egyezmény 6. cikkének (6) bekezdése értelmében a Harmonizált Rendszer (a továbbiakban: HR) Bizottság tagjainak kétharmados többségével hozott határozatával megállapítja eljárási szabályzatát. Az eljárási szabályzatot jóváhagyás végett a Tanács elé kell terjeszteni.

               (3)
                     Júniusi ülésén a Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsa várhatóan jóváhagyja a HR Bizottság eljárási szabályzatának módosítására irányuló tervezetet. Ezt a módosítást a résztvevők a HR Bizottság által kidolgozott és annak 64. ülésén (2019. szeptember 18–27.) és 68. ülésén (2021. szeptember 6–28.) véglegesített javaslat alapján fogják jóváhagyni. A módosítás elfogadásakor lép hatályba.

               (4)
                     Rendkívül fontos, hogy a HR Bizottság átlátható és hatékony módon hozza meg határozatait, és hogy az ilyen határozatok az említett Bizottság tagjainak maximális támogatását élvezzék.

               (5)
                     Tekintettel arra, hogy a Harmonizált Rendszer Bizottság eljárási szabályzatának módosítására irányuló tervezetet a Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsa keretében kell jóváhagyni, helyénvaló meghatározni az Unió által képviselendő álláspontot, mivel jóváhagyását követően az eljárási szabályzat kötelező lesz az Unióra nézve, és befolyásolhatja majd az uniós szabályozást, nevezetesen a 2658/87/EGK tanácsi rendelet
                  52 I. mellékletének tartalmát.

               (6)
                     Ezért indokolt olyan álláspontot meghatározni, amelynek értelmében az Unió támogatja a HR Bizottság eljárási szabályzatának módosítására irányuló tervezetet, valamint a szükségesnek ítélt kisebb szerkesztési vagy nyelvi kiigazításokat,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az Unió által a Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsában a 2022. júniusi ülésen képviselendő álláspont az, hogy támogatni kell a HR Bizottság eljárási szabályzatának módosítására irányuló, a mellékletben szereplő tervezetet.

               Az Unió képviselői – a Vámigazgatások Világszervezetének következő ülésein bekövetkezett fejlemények fényében – a tagállamokkal való konzultáció, illetve a helyszíni koordinációs ülések nyomán, a Tanács újabb határozata nélkül jóváhagyhatnak kisebb szerkesztési módosításokat vagy nyelvi kiigazításokat.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        A Tanács 87/369/EGK határozata (1987. április 7.) az összehangolt áruleíró és kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény és az azt módosító jegyzőkönyv megkötéséről (HL L 198., 1987.7.20., 1. o.).

                     (2)

                        1988. évi bevezetése óta a HR-nómenklatúrát öt alkalommal vizsgálták felül. A felülvizsgált változatok 1996-ban, 2002-ben, 2007-ben, 2012-ben, 2017-ben és 2022-ben léptek hatályba.

                     (3)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (4)
                  1
                        A Tanács 87/369/EGK határozata (1987. április 7.) az összehangolt áruleíró és kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény és az azt módosító jegyzőkönyv megkötéséről (HL L 198., 1987.7.20., 1. o.).

                     (5)
                  2
                        A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.4.27.
            COM(2022) 186 final

            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az Európai Unió által a Vámigazgatások Világszervezetének Tanácsában a Harmonizált Rendszer Bizottság eljárási szabályzatának módosítására irányuló tervezet elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               Az eljárási szabályzat 19. cikkének módosításai

                        Harmadik bekezdés

                        Az egyezményt módosító határozatokat a Bizottság tagjai által leadott szavazatok legalább kétharmados többségével kell meghozni.  Ha azonban a módosítás tekintetében két vagy több választási lehetőség is van, a Bizottság először az egyszerű többségi szavazási eljárás keretében egy, az alábbiakban vázolt többlépcsős szavazási eljárást indít, hogy a választási lehetőségek számát egyre szűkítse le. Ha a módosítás tekintetében csupán egyetlen választási lehetőség van, akkor a kétharmados többségi szabály szerint zárószavazásra kerül sor a módosító indítvány elfogadásáról vagy elutasításáról.

                        Negyedik bekezdés

                        Az egyéb határozatokat a Bizottság tagjai által leadott szavazatok egyszerű többségével (több mint 50 %-kal) kell meghozni. Ha kettőnél több választási lehetőség van, és egyikük sem érte el a Bizottság tagjai által leadott szavazatok több mint 50 %-át, az egyszerű többségi szavazásnak olyan többlépcsős szavazási gyakorlatot kell követnie, amely csökkenti a választási lehetőségek számát azáltal, hogy a legkevesebb szavazatot kapó lehetőséget kizárja, amíg a legtöbb szavazatot kapó lehetőség el nem éri a bizottsági tagok által leadott szavazatok több mint 50 %-át.

               Az eljárási szabályzat 20. cikkének módosításai

                        Azokat a főtitkárnak küldött értesítéseket, amelyek szerint az Egyezmény 8. cikkének (2) bekezdése és a 298. sz. tanácsi határozat értelmében valamely ügyet újbóli vizsgálat céljából a Tanács vagy a Bizottság elé terjesztenek, leghamarabb a bizottsági ülés berekesztése utáni napon, de legkésőbb az ülés berekesztésének hónapját követő második hónap végéig lehet elküldeni.  Az értesítés akkor tekintendő határidőn belül elküldöttnek, ha azt a főtitkár a határidő utolsó napján (brüsszeli idő szerint) 24 óráig kézhez vette.

                        A 298. sz. tanácsi határozat értelmében a főtitkár az egyezmény 8. cikkének (2) bekezdése alapján felmerülő ügyeket valamely Szerződő Fél kérésére közvetlenül a Bizottság elé utalhatja, feltéve, hogy a kérelmet az előző bekezdésben meghatározott határidőn belül nyújtják be.  A főtitkár ezután újbóli vizsgálat céljából a Bizottság következő ülésének napirendjére tűzi az ügyet.

                        Ha ugyanazon ügy tekintetében különböző Szerződő Felek kérik, hogy azt terjesszék mind a Tanács, mind a Bizottság elé, vagy amennyiben valamelyik Szerződő Fél nem határozza meg, hogy az adott ügyet a Tanács vagy közvetlenül a Bizottság elé kell-e terjeszteni, az ügyet a Tanács elé kell utalni.  A főtitkár valamennyi Szerződő Felet tájékoztatja egy adott ügynek a Tanács, illetve a Bizottság elé utalására irányuló kérelem kézhezvételéről.

                        Az a Szerződő Fél, amely kéri egy ügynek a Tanács vagy a Bizottság elé utalását, bármikor visszavonhatja kérelmét, mielőtt az ügyet a Tanács megvizsgálná vagy a Bizottság újból megvizsgálná.  A Bizottság azonban meg fogja vizsgálni az ügyet, amennyiben azt a Tanács terjesztette elő.  Abban az esetben, ha valamelyik Szerződő Fél visszavon egy kérelmet, a Bizottság eredeti határozatát jóváhagyottnak kell tekinteni, kivéve, ha egy másik Szerződő Fél ugyanazon ügyet érintő kérelme még függőben van.  A főtitkár minden visszavonásról értesíti a Szerződő Feleket.

                        Amennyiben az Egyezmény 8. cikke (3) bekezdésének és a 298. sz. tanácsi határozatnak megfelelően valamely ügyet újbóli vizsgálat céljából részben vagy egészben a Bizottság elé terjesztenek, az ügy újbóli vizsgálatát kérő Szerződő Fél legalább 60 nappal a Bizottság következő ülésének megnyitása előtt feljegyzést nyújt be a főtitkárnak, amelyben az ügy megoldására irányuló javaslataival együtt ismerteti az ismételt vizsgálat kérésének indokait.  A főtitkár e feljegyzést továbbítja a többi Szerződő Félnek.


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.4.29.
            COM(2022) 191 final
            2022/0136(NLE)

            Javaslat
            A TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodással létrehozott Társulási Tanácsban az EU–Egyiptom partnerségi prioritások elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontról

               INDOKOLÁS

               1.A javaslat tárgya

               E javaslat tárgya az Unió által az EU–Egyiptom Társulási Tanácsban a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó EU–Egyiptom partnerségi prioritások tervezett elfogadásával kapcsolatban képviselendő álláspont meghatározásáról szóló határozat.

               2.A JAVASLAT HÁTTERE

               2.1.Az euromediterrán megállapodás

               2001. június 25-én Luxemburgban aláírták az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodást (a továbbiakban: megállapodás), és az 2004. június 1-jén hatályba lépett
                  1
               . E társulási megállapodás képezi az EU és Egyiptom közötti kétoldalú kapcsolatok jogalapját.

               A megállapodás céljai:

               –megfelelő keret biztosítása a politikai párbeszéd számára, lehetővé téve a Felek közötti szoros politikai kapcsolatok fejlődését,

               –a feltételek megteremtése az áruk, szolgáltatások és tőke kereskedelmének fokozatos liberalizálásához,

               –párbeszéddel és együttműködéssel kiegyensúlyozott gazdasági és társadalmi kapcsolatok kialakításának elősegítése a felek között,

               –a megélhetési és a foglalkoztatási feltételek javításának, továbbá a fokozott termelékenységnek és a pénzügyi stabilitásnak az elősegítése,

               –regionális együttműködés támogatása a békés egymás mellett élés, valamint a gazdasági és politikai stabilitás megszilárdítása céljából,

               –az együttműködés elősegítése a közös érdeklődésre számot tartó egyéb területeken.

               2.2.AZ EU–Egyiptom Társulási Tanács

               Az EU–Egyiptom Társulási Tanácsot az euromediterrán megállapodás 74. cikke hozta létre.

               A Társulási Tanács felhatalmazással rendelkezik arra, hogy a megállapodásban előírt esetekben határozatokat hozzon, valamint megfelelő ajánlásokat tegyen a megállapodás céljainak elérése érdekében. A határozatok kötelező érvényűek a felekre nézve. Az eljárási szabályzat értelmében a Társulási Tanács elnökségét 12 hónapos időtartamra az EU és Egyiptom felváltva látja el. A tervek szerint a Társulási Tanács évente egyszer miniszteri szinten ülésezik.

               2.3.Az EU–Egyiptom Társulási Tanács tervezett jogi aktusa

               Az EU–Egyiptom Társulási Tanács IX. ülésén ajánlást kíván elfogadni a 2021–2027-es időszakra vonatkozó EU–Egyiptom partnerségi prioritásokról (a továbbiakban: a tervezett jogi aktus).

               A tervezett jogi aktus célja, hogy iránymutatást és tájékoztatást nyújtson az EU–Egyiptom partnerség számára a 2021–2027 közötti időszakban.

               A 2015 novemberében elfogadott, felülvizsgált európai szomszédságpolitika
                  2
                 keretbe helyezi a partnerekhez fűződő kétoldalú kapcsolatokat. Ezen kapcsolatokat egy „partnerségi prioritásokként” meghatározott politikai dokumentumban kell rögzíteni. Ezek a partnerségi prioritások kulcsfontosságú referenciapontot jelentenek majd az elkövetkező évekre vonatkozó célzott prioritások korlátozott köréről való megállapodás során. Az EU és Egyiptom hosszú ideje tartó partnerségre tekinthet vissza. A két partner közötti szilárd és sokrétű kapcsolat további erősítése érdekében partnerségi prioritásokat határoztak meg az EU–Egyiptom társulási megállapodás végrehajtásának támogatására.

               A partnerségi prioritások a közös érdekeket tükrözik, és azokra a területekre irányulnak, ahol az EU és Egyiptom közötti együttműködés kölcsönös előnyökkel jár. Az EU és Egyiptom közötti kapcsolatoknak a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozóan azonosított fő politikai prioritásai a következők: i. Egyiptom fenntartható korszerű gazdasági és társadalmi fejlesztése, ii. külpolitikai partnerség, iii. a stabilitás fokozása.

               3.Az Unió által képviselendő álláspont

               Az Unió által képviselendő álláspont az EU–Egyiptom partnerségi prioritások e javaslat mellékletében foglalt tervezetének jóváhagyása.

               Az EU–Egyiptom partnerségi prioritások az európai szomszédságpolitika keretében kitűzött, a béke, a jólét és a stabilitás közös térségére vonatkozó közös célokat tükrözik. Céljuk az EU és Egyiptom előtt álló közös kihívások kezelése, a közös érdekek előmozdítása, valamint a hosszú távú stabilitás és a fenntartható fejlődés biztosítása mindkét oldalon. Emellett megfelelnek az Európai Tanács 2020. december 10–11-i következtetéseiben
                  3
                megfogalmazott azon törekvésnek, hogy az EU stratégiai prioritásként demokratikus, stabilabb, környezetbarátabb és virágzóbb déli szomszédságot alakítson ki.

               A partnerségi prioritások különös figyelmet fordítanak az együttműködés megerősítésére – amelynek vezérfonalát a földközi-tengeri térség számára kialakított új uniós programnak
                  4
                az EU déli szomszédokra vonatkozó gazdaságélénkítési és beruházási terve
                  5
               , az európai zöld megállapodás és a déli szomszédsággal való megújított partnerségről szóló, 2021. április 16-i tanácsi következtetések
                  6
                adják –, valamint a Covid19-világjárvány kedvezőtlen társadalmi-gazdasági hatásainak enyhítésére, ideértve a zöld, digitális, reziliens és inkluzív gazdasági helyreállítást is. Az EU–Egyiptom társulási megállapodás meghatározza az együttműködés és a partnerségi prioritások általános keretét. A partnerségi prioritásokra irányadó a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend
                  7
               , az ENSZ fenntartható fejlődési céljai, az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás, valamint a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartásának egyetemes értékei iránti közös elkötelezettség.

               A partnerségi prioritások arra hivatottak, hogy a Földközi-tenger mindkét partján elősegítsék az emberek törekvéseit, különösen az inkluzív fenntartható fejlődés, a társadalmi igazságosság, a tisztességes munkalehetőségek, a gazdasági jólét és a lényegesen javuló életkörülmények biztosítása terén, megszilárdítva ezáltal Egyiptom és az EU stabilitását. E célok kulcselemei az innováció által támogatott inkluzív növekedés, és a hatékony és részvételen alapuló kormányzás, amelyet a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok – köztük a szociális és munkajogok –, a nők társadalmi szerepvállalásának növelése a nemek közötti egyenlőség megvalósítása érdekében, valamint a gyermekek jogai szabályoznak. A prioritások figyelembe veszik továbbá az EU és Egyiptom nemzetközi szereplőként játszott szerepét, és arra irányulnak, hogy egyaránt fokozzák kétoldalú együttműködésüket és a regionális és nemzetközi együttműködésben való részvételüket. Az EU és Egyiptom közötti jobb összeköttetések – különös tekintettel az intelligens mobilitásra, az automatizált és elektronikus mobilitásra, a digitalizációra és a zöld gazdaságra – fontos eszközök lesznek, amelyek új együttműködési lehetőségeket kínálnak ebben az összefüggésben. A földközi-tengeri térségre vonatkozó új program gazdaságélénkítési és beruházási terve kiemelt kezdeményezéseinek – többek között az „Európa együtt” kezdeményezéseken keresztül történő – végrehajtása hozzá fog járulni a partnerségi prioritások megvalósításához. Ezek fontos részét képezik az EU Egyiptommal folytatott együttműködésének, és hozzájárulnak a földközi-tengeri térség közös érdekeinek és értékeinek védelméhez.

               Az EU–Egyiptom partnerségi prioritások megszövegezését megelőzően szoros konzultáció folyt az érintett bizottsági szolgálatokkal és az uniós tagállamok képviselőivel a Mashreq/Maghreb tanácsi munkacsoport keretében, valamint az egyiptomi külügyminisztériummal is megbeszélésekre került sor.

               4.Jogalap

               4.1.Eljárási jogalap

               4.1.1.Általános elvek

               Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 218. cikkének (9) bekezdése határozatok elfogadásáról rendelkezik „a megállapodásokkal létrehozott szervekben az Unió által képviselendő álláspontok kialakítására vonatkozóan, amennyiben az ilyen szervnek joghatással bíró jogi aktust kell elfogadnia, kivéve a megállapodás intézményi kereteit kiegészítő vagy módosító jogi aktusokat”.

               A „joghatással bíró jogi aktus” fogalmába beletartoznak a nemzetközi jognak a kérdéses szervet szabályozó szabályai szerint joghatással bíró jogi aktusok. Ezenfelül a fogalom magában foglalja azokat az eszközöket is, melyek a nemzetközi jog szerint nem bírnak kötelező erővel, de „meghatározó módon befolyásolják az uniós jogalkotó által [...] elfogadott szabályozás tartalmát”
                  8
               .

               4.1.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               Az EU–Egyiptom Társulási Tanácsot megállapodás, nevezetesen az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás hozta létre, amelyet 2001. június 25-én írták alá, és amely 2004. június 1-jén hatályba lépett.

               Az EU–Egyiptom Társulási Tanács által elfogadandó jogi aktus joghatással bíró jogi aktus. A tervezett jogi aktus meghatározó módon befolyásolja uniós szabályozás tartalmát, nevezetesen: az Egyiptommal kapcsolatos fejlesztési együttműködési politikát. Ennek az az oka, hogy az EU–Egyiptom partnerségi prioritások iránymutatással és információkkal szolgálnak majd az EU és Egyiptom közötti jövőbeli kapcsolatokhoz, beleértve a támogatásnak az új Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI) keretében folytatott fejlesztési együttműködés keretében történő programozását a 2021–2027 közötti időszakban. A tervezett jogi aktus nem egészíti ki és nem módosítja a megállapodás intézményi keretét.

               Ezért a javasolt határozat eljárási jogalapja az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése.

               4.2.Anyagi jogalap

               4.2.1.Általános elvek

               Az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozat anyagi jogalapja elsősorban azon tervezett jogi aktus célkitűzésétől és tartalmától függ, amellyel kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspont meghatározásra kerül. Amennyiben a tervezett jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik pusztán járulékos jellegű, az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdése szerinti határozatot egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő által megkövetelt jogalapra kell alapítani.

               4.2.2.A jelen esetre történő alkalmazás

               A tervezett jogi aktus fő célkitűzése és tartalma a következő területtel kapcsolatos: egy társulási megállapodás és az európai szomszédságpolitika keretében egy harmadik országgal folytatott együttműködés. Azok az intézkedések, amelyek elfogadását tervezték, általában a társulási megállapodás hatálya alá tartozó valamennyi területet érintik, és céljuk a Felek közötti társulás megvalósításának továbbvitele és elmélyítése. Ebből következően a társulási megállapodás egésze alapján kell meghatározni, hogy a javasolt határozat mely területet érint. Ezért a javasolt határozat anyagi jogalapja az EUMSZ 217. cikke.

               4.3.Következtetés

               A javasolt határozat jogalapja az EUMSZ 217. cikke, összefüggésben a 218. cikkének (9) bekezdésével.

               5.A tervezett jogi aktus kihirdetése

               Mivel az EU–Egyiptom Társulási Tanács jogi aktusa módosítani fogja az EU–Egyiptom Társulási Tanács 2017. július 25-i ülésén elfogadott korábbi EU–Egyiptom partnerségi prioritásokat
                  9
               , elfogadását követően helyénvaló azt kihirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

               2022/0136 (NLE)

               Javaslat

               A TANÁCS HATÁROZATA

               az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodással létrehozott Társulási Tanácsban az EU–Egyiptom partnerségi prioritások elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontról

               AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 217. cikkére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) 2001. június 25-én írták alá, és az 2004. június 1-jén hatályba lépett
                  10
               .

               (2)Az euromediterrán megállapodás 76. cikkének értelmében a Társulási Tanács határozatokat hozhat és megfelelő ajánlásokat tehet a megállapodás célkitűzéseinek megvalósítása céljából. Az EU-Egyiptom Társulási Tanács IX. ülésén ajánlást kíván elfogadni az EU–Egyiptom partnerségi prioritásokról.

               (3)Helyénvaló meghatározni az EU–Egyiptom Társulási Tanácsban az Unió által képviselendő álláspontot, mivel az ajánlás joghatással fog bírni.

               (4)A tervezett jogi aktus célja, hogy iránymutatást és tájékoztatást nyújtson az EU–Egyiptom partnerség számára a 2021–2027 közötti időszakban. Az EU és Egyiptom hosszú ideje tartó partnerségre tekinthet vissza. A két partner közötti szilárd és sokrétű kapcsolat további erősítése érdekében partnerségi prioritásokat határoztak meg az EU–Egyiptom társulási megállapodás végrehajtásának támogatására,

               ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

               1. cikk

               Az EU–Egyiptom Társulási Tanács IX. találkozóján az Unió által képviselendő álláspont EU–Egyiptom Társulási Tanácsnak az EU–Egyiptom partnerségi prioritások elfogadásáról szóló ajánlástervezetén alapul, amely e határozat mellékletében szerepel.

               2. cikk

               Ennek a határozatnak a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője a címzettje.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                     a Tanács részéről

                     az elnök

                     (1)

                        Euromediterrán megállapodás egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulás létrehozásáról; HL L 304., 2004.09.30.

                     (2)

                        Közös közlemény az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata SWD(2015) 500

                     (3)

                        https://www.consilium.europa.eu/media/47331/1011-12-20-euco-conclusions-hu.pdf

                     (4)

                        JOIN(2021) 2 final

                     (5)

                        SWD(2021) 23 final

                     (6)

                        https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/news_corner/news/new-agenda-mediterranean-council-approves-conclusions-renewed-partnership-southern_en

                     (7)

                     70/1. sz. ENSZ-határozat: „Alakítsuk át világunkat:

                     A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend”

                     (8)

                        A Bíróság 2014. október 7-i ítélete, Németország kontra Tanács, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64. pont.

                     (9)

                        Az EU–Egyiptom Társulási Tanács 1/2017 ajánlása (2017. július 25.) az EU–Egyiptom partnerségi prioritásokról való megállapodásról HL L 255.,  2017.10.3., 26. o.

                     (10)

                        Euromediterrán megállapodás egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulás létrehozásáról; HL L 304., 2004.09.30.

    ---documentbreak---

               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2022.4.29.
            COM(2022) 191 final

            MELLÉKLET
            a következőhöz:
            JavaslatA TANÁCS HATÁROZATA
            az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodással létrehozott Társulási Tanácsban az EU–Egyiptom partnerségi prioritások elfogadásával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontról

               MELLÉKLET

               A 9. EU-EGYIPTOM TÁRSULÁSI TANÁCS 1. SZ. AJÁNLÁSA

               ([2022. HH. NN.]) az EU-Egyiptom partnerségi prioritásokról való megállapodásról

               AZ EU–EGYIPTOM TÁRSULÁSI TANÁCS,

               tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, és másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodásra,

               mivel:

               (1)Az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodást 2001. június 25-én aláírták és 2004. június 1-jén hatályba lépett.

               (2)Az euromediterrán megállapodás 76. cikke feljogosítja a Társulási Tanácsot arra, hogy megfelelő határozatokat hozzon és ajánlásokat tegyen a megállapodás céljainak elérése érdekében.

               (3)Az euromediterrán megállapodás 86. cikke értelmében a felek meghozzák azokat az általános vagy konkrét intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy teljesíthessék az e megállapodás szerinti kötelezettségeiket, és gondoskodnak arról, hogy az e megállapodásban meghatározott célkitűzések teljesüljenek.

               (4)Az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata a partnerekkel való szerepvállalás új szakaszát helyezte kilátásba, amely mindkét fél részéről fokozott felelősségvállalást feltételez.

               (5)Az EU és Egyiptom a közöttük fennálló partnerség megszilárdítása mellett döntöttek a 2021–2027 közötti időszakra vonatkozó prioritások elfogadásával, amelyek az EU és Egyiptom előtt álló közös kihívások kezelésére irányulnak, hogy előmozdítsák a közös érdekeket.

               (6)Az euromediterrán megállapodás részes felei megállapodtak az EU–Egyiptom partnerségi prioritások szövegéről. Ezek a dokumentumok támogatják az euromediterrán megállapodás végrehajtását, és az együttesen azonosított közös érdekű területeken való együttműködésre összpontosulnak,

               AZT AJÁNLJA:

               1. cikk

               A Társulási Tanács ajánlja a feleknek, hogy hajtsák végre a mellékletben foglalt EU–Egyiptom partnerségi prioritásokat.

               2. cikk

               Az 1. cikkben említett EU–Egyiptom partnerségi prioritások az EU–Egyiptom partnerségi prioritások helyébe lépnek, amelyek végrehajtását a 2017. július 25-i 1/2017. sz. társulási tanácsi ajánlás ajánlotta.

               3. cikk

               Ez az ajánlás az elfogadásának napján lép hatályba.

               Kelt xx-án/-én, [év, hónap, nap].

               a Társulási Tanács részéről

               Az elnök

               ***

               EU–Egyiptom partnerségi prioritások a 2021-2027 közötti időszakra

               I. Bevezetés

               E partnerségi prioritások célja az EU és Egyiptom előtt álló közös kihívások kezelése, a közös érdekek előmozdítása, a hosszú távú stabilitás és a fenntartható fejlődés szavatolása a Földközi-tenger mindkét oldalán, valamint az együttműködés megerősítése és a kapcsolatokban rejlő kiaknázatlan lehetőségek megragadása. A partnerségi prioritások különös figyelmet fordítanak az együttműködés megerősítésére -–, amelynek vezérfonalát Egyiptom „Fenntartható fejlődési stratégia – 2030-as jövőkép” című dokumentuma, a földközi-tengeri térségre vonatkozó új uniós programban
                  1
                szereplő felülvizsgált európai szomszédságpolitika, az EU déli szomszédokra vonatkozó gazdaságélénkítési és beruházási terve
                  2
               , az európai zöld megállapodás és a déli szomszédsággal való megújított partnerségről szóló, 2021. április 16-i tanácsi következtetések
                  3
                adják –, valamint a Covid19-világjárvány kedvezőtlen társadalmi-gazdasági hatásainak enyhítésére, ideértve a zöld, digitális, reziliens és inkluzív gazdasági helyreállítást is. Az EU–Egyiptom társulási megállapodás meghatározza az együttműködés és a partnerségi prioritások általános keretét. A partnerségi prioritásokra irányadó a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend
                  4
               , az ENSZ fenntartható fejlődési céljai, az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás, valamint a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartásának egyetemes értékei iránti közös elkötelezettség. Emellett összhangban állnak az Európai Tanács 2020. december 10–11-i következtetéseiben
                  5
                megfogalmazott azon törekvéssel, hogy az EU stratégiai prioritásként demokratikus, stabilabb, környezetbarátabb és virágzóbb déli szomszédságot alakítson ki.

               II. Prioritások

               A partnerségi prioritások arra hivatottak, hogy a Földközi-tenger mindkét partján elősegítsék az emberek törekvéseit, különösen az inkluzív fenntartható fejlődés, a társadalmi igazságosság, a tisztességes munkalehetőségek, a gazdasági jólét és a lényegesen javuló életkörülmények biztosítása terén, megszilárdítva ezáltal Egyiptom és az EU stabilitását. E célok kulcselemei az innováció által támogatott inkluzív növekedés és a hatékony és részvételen alapuló kormányzás, amelyet a jogállamiság, az emberi jogok és az alapvető szabadságok – köztük a szociális és munkajogok –, a nők társadalmi szerepvállalásának a nemek közötti egyenlőség megvalósítása érdekében történő növelése, valamint a gyermekek jogai szabályoznak. A prioritások figyelembe veszik továbbá az EU és Egyiptom nemzetközi szereplőként játszott szerepét, és arra irányulnak, hogy egyaránt fokozzák kétoldalú együttműködésüket és a regionális és nemzetközi együttműködésben való részvételüket. Az EU és Egyiptom közötti jobb összeköttetések – különös tekintettel az intelligens mobilitásra, az automatizált és elektronikus mobilitásra, a digitalizációra és a zöld gazdaságra – fontos eszközök lesznek, amelyek új együttműködési lehetőségeket kínálnak ebben az összefüggésben. A földközi-tengeri térségre vonatkozó új program gazdaságélénkítési és beruházási terve kiemelt kezdeményezéseinek – többek között az „Európa együtt” kezdeményezéseken keresztül történő – végrehajtása hozzá fog járulni a partnerségi prioritások megvalósításához. Ezek fontos részét képezik az EU Egyiptommal folytatott együttműködésének, és hozzájárulnak a földközi-tengeri térség közös érdekeinek és értékeinek védelméhez.

               A Covid19-világjárvány kihívások elé állította a nemzeti egészségügyi rendszereket, és súlyosan érintette a gazdaságot és a társadalmat. Az EU és Egyiptom szorosan együtt fog működni a hosszú távú társadalmi-gazdasági helyreállítás és a fenntartható fejlődés terén. Mindkét fél célja, hogy maximalizálja a Covid19 utáni gazdaságélénkítés előnyeit, és enyhítse a lehetséges következményeket.

               A partnerséget így a következő általános prioritások vezérlik majd:

               1. Egyiptom fenntartható korszerű gazdasági és társadalmi fejlesztése

               Az EU és Egyiptom kulcspartnerekként működnek majd együtt az Egyiptom „Fenntartható fejlődési stratégia – 2030-as jövőkép” című dokumentumában rögzített társadalmi-gazdasági célok előmozdítása érdekében, különös tekintettek a fenntartható fejlődési szükségletekre.

               a)A reziliencia erősítése, a jólét megteremtése, valamint a digitális és zöld gazdaságra való átállás támogatása

               Egyiptom készen áll arra, hogy többek között az inkluzív növekedést és – különösen a fiatalok és a nők esetében – a tisztességes és produktív munkahelyek teremtését jobban ösztönző környezet kialakításával, és így az informális szektornak a gazdaságba történő integrálásával hosszú távú társadalmi–gazdasági stabilitást érjen el. A hosszú távú gazdasági fenntarthatóság érdekében mindez azokat az intézkedéseket is felöleli, amelyek nagyobb költségvetési mozgásteret teremthetnek a fenntartható fejlődési stratégia végrehajtásának javításához, a támogatások és az adózás további reformjához, valamint megszilárdítják a magánszektor szerepét és javítják az üzleti klímát, hogy több közvetlen külföldi befektetést vonzzanak, többek között egy nyitottabb és fenntarthatóbb kereskedelempolitika keretében, valamint az alapvető infrastrukturális projektek, például hatékony, megbízható és fenntartható közlekedési rendszer kifejlesztésének támogatása révén. Tekintve, hogy a kis- és középvállalkozások (kkv-k) fejlődése mennyire fontos a fenntartható és inkluzív növekedés szempontjából, ez az ágazat továbbra is központi szerepet játszik az EU és Egyiptom együttműködésében. Továbbá az EU támogatja Egyiptomnak a közigazgatás reformjára és a jó kormányzás megvalósítására tett erőfeszítéseit. Az említett törekvéseket többek között a magas színvonalú statisztikai adatok előmozdítása, valamint a digitális forradalom és az ahhoz kapcsolódó új üzleti és társadalmi modellek figyelembevétele támasztja alá.

               Az EU továbbra is fontos szerepet fog játszani az üzleti környezet és a fenntartható gazdasági növekedés támogatásában, többek között konkrét kiemelt kezdeményezések révén a kiemelt ágazatokban, mint például: fenntartható közlekedési módok és a tömegközlekedési infrastruktúra fejlesztése, valamint Egyiptom elektromos mobilitásra való átállásának megerősítése. Összhangban azzal, hogy Egyiptom megvalósítja a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési stratégiáját, az EU kiterjeszti támogatását Egyiptom zöld gazdaságra való átállására, beleértve a mezőgazdasági és a vízügyi ágazat fenntartható fejlődését is. Ezzel összefüggésben az EU támogatni fogja a digitális infrastruktúra fejlesztését és különösen a továbbfejlesztett, megfizethető és biztonságos hálózatokhoz való egyetemes hozzáférést, a kiberbiztonsági fenyegetésekkel kapcsolatos tudatosság növelését, valamint az információk és ismeretek cseréjét.

               Felismerve a kutatás és az innováció jelentőségét társadalmaik fejlődése szempontjából, az EU és Egyiptom a magánélet tiszteletben tartásához való jog védelme mellett további együttműködést fog folytatni az ágazatok között a kutatás és az innováció, valamint a digitális technológiák – többek között a mesterséges intelligencia és a kiberbiztonság – előmozdítása terén. E tekintetben Egyiptom és az EU hangsúlyozták érdekeltségüket az együttműködés intenzitásának növelése iránt számos releváns kutatási és felsőoktatási tevékenység tekintetében, így a Horizont Európa, az Erasmus+, a PRIMA és az Unió a Mediterrán Térségért kutatási és innovációs regionális platformja keretében is.

               Tekintetbe véve Egyiptom felbecsülhetetlen értékű és sokszínű kulturális örökségét, valamint a kulturális és idegenforgalmi ágazatnak az ország gazdasági fejlődéséhez, bruttó hazai termékéhez (GDP), foglalkoztatáshoz, a devizatartalékhoz és általában véve a társadalomhoz való jelentős hozzájárulását, kiemelt hangsúlyt fog kapni a kultúra, a kulturális örökség megőrzése és a gazdasági fejlődés közötti kapcsolat. Az EU és Egyiptom együtt fog működni többek között annak azonosításában, hogy hogyan védelmezhető és őrizhető meg a tárgyi és az immateriális kulturális örökség, és megfelelő együttes együttműködési fellépéseket fognak javasolni ezen a területen. A Covid19-világjárvány által az egyiptomi idegenforgalmi ágazatra gyakorolt negatív hatások kezelése érdekében az EU és Egyiptom együtt fog működni az e területen rendelkezésre álló lehetőségek javítása érdekében.

                b) Kereskedelem és beruházás

               Az EU és Egyiptom fontos kereskedelmi partnerek. A két fél közösen megfelelő megközelítéseket fog meghatározni a kétoldalú kereskedelmi és beruházási kapcsolatok erősítése, a versenyképesség javítása, valamint az áruk és szolgáltatások megfelelő piacokhoz való hozzáférésének biztosítása érdekében, összhangban a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) szabályozásával és az EU–Egyiptom társulási megállapodással, valamint Egyiptom regionális és globális értékláncokba való további integrációjával.

               Az EU és Egyiptom szorosan együtt fog működni annak érdekében, hogy közös gyakorlati javaslatokat terjesszen elő annak érdekében, hogy segítse Egyiptomot versenyképességének és piaci átláthatóságának növelésében, a meglévő kereskedelmi és beruházási kapcsolatok megerősítésében, valamint annak biztosításában, hogy az EU–Egyiptom társulási megállapodás kereskedelemre és versenyre vonatkozó rendelkezéseit teljes mértékben tiszteletben tartsák, valamint hogy a megállapodást oly módon hajtsák végre, amely lehetővé teszi számára, hogy teljes mértékben kibontakoztassa a benne rejlő lehetőségeket. A fogyasztók egészségének és biztonságának jobb védelme érdekében az EU támogatni fogja a fenntartható élelmiszerrendszerek átalakítását, valamint a hatékony fogyasztóvédelmi biztonsági keretek kidolgozását, figyelembe véve a WTO-előírásokat, a nemzetközileg elfogadott egészségügyi és növényegészségügyi szabványokat, valamint a vonatkozó uniós szabályokat és elveket. Mindkét fél szorosan együtt fog működni az európai beruházások vonzása és fokozása érdekében, különösen azáltal, hogy kedvező környezetet teremt a beruházások számára, és mérlegeli az olyan lehetőségeket, mint a Szuezi-csatorna gazdasági övezete, a nyitottabb és fenntarthatóbb kereskedelempolitika és a szabályozási keret javítása.

               Az EU támogatni fogja Egyiptom szakpolitikáit az e-kereskedelem, a digitális kereskedelem és a versenyszabályok előmozdítása, valamint beruházási potenciáljának növelése terén az üzleti környezet javítása és az egyiptomi zöld információs és kommunikációs technológiai (IKT) stratégia kidolgozása révén.

               c) Társadalomfejlesztés és társadalmi igazságosság

               Az EU támogatja Egyiptom arra irányuló törekvését, hogy előmozdítsa és megreformálja a társadalmi fejlődést és a társadalmi igazságosságot, valamint az érdemi és inkluzív szociális párbeszédet, és kezelje a gyors népességnövekedéshez kapcsolódó társadalmi és demográfiai kihívásokat, többek között a vízhiányt és az élelmezésbiztonság sebezhetőségét. Ez magában foglalja az ország emberi erőforrásainak a növelését – különösen a fiatalok, a nők és a gyermekek vonatkozásában. Az EU átfogó szociális védőhálók, valamint a Tisztességes élet (Decent life vagy Haya Karima) kezdeményezés és a Takaful és Karama programok céljaival összehangolt célzott szociális védelmi programok révén támogatni fogja Egyiptom arra irányuló erőfeszítéseit, hogy előmozdítsa a kiszolgáltatott helyzetben lévő személyek gazdasági és szociális védelmét Egyiptomban, különösen azokét, akik ki vannak téve a gazdasági reformok lehetséges negatív hatásainak, valamint a Covid19-világjárványhoz hasonló külső sokkhatásoknak. Különös figyelmet kell fordítani a nők önrendelkezésének előmozdítására, valamint a nők és lányok társadalomban és gazdaságban betöltött szerepére, amint azt a nők önrendelkezésének elősegítését célzó, 2030-ig tartó időszakra szóló nemzeti stratégia is tükrözi. Emellett az EU és Egyiptom továbbra is elő fogja mozdítani az inkluzív vidéki és városi társadalmi/gazdasági fejlődést, valamint javítani fogja az alapvető szolgáltatások nyújtását, támogatni fogja a modern minőségi oktatást, többek között a munkaerőpiaci igényekhez való kapcsolódás biztosítása, a lakosság digitális készségeinek és jártasságának, a műszaki és szakképzésnek, valamint az egészségügyi rendszereknek a fejlesztése céljából.

               Az EU és Egyiptom együtt fog működni az egészségügyi ágazatban annak érdekében, hogy csökkentse a Covid19 által az egészségügyi szolgáltatásokra nehezedő nyomást, továbbá együttműködik az oltóanyagok terén, többek között azzal a céllal, hogy támogassa Egyiptom arra irányuló törekvéseit, hogy az Afrikába és a Közel-Keletre irányuló regionális termelés és export központjává váljon. Az EU megosztja tapasztalatait az inkluzív egészségbiztosítás kialakítása és az egészségügyi ellátás javítása terén.

               d) Energia, környezetvédelem és éghajlatpolitika

               Az EU és Egyiptom együtt fog működni az energiaforrások diverzifikálásában és az alacsony kibocsátású gazdaságra való átállásban, különös tekintettel a megújuló energiaforrásokra, az energiahatékonysági intézkedésekre, valamint az alacsony szén-dioxid-kibocsátású és fenntartható közlekedési módokra való fokozatos átállásra a szárazföldön, a tengeri hajózásban és a polgári repülésben. Az EU az egyiptomi kormány kérésére támogatni fogja az integrált energiastratégia korszerűsítésére irányuló egyiptomi erőfeszítéseket, amelyek célja, hogy az ország megfeleljen a fenntartható fejlődési követelményeknek, és csökkentse az üvegházhatásúgáz-kibocsátást. Az EU és Egyiptom közötti energiaügyi és éghajlatváltozási párbeszéd megerősítése hozzá fog járulni az együttműködés kulcsfontosságú területeinek meghatározásához. Ez magában foglalhatja Egyiptom arra irányuló erőfeszítéseinek támogatását, hogy a megújuló energiára összpontosító energiaközponttá váljon a régióban, a Kelet-mediterrán Gázfórum keretében folyó együttműködést, valamint a kölcsönösen előnyös energetikai projektek végrehajtását, ideértve az Egyiptom és az EU közötti energia-összeköttetési projekteket is.

               Az EU és Egyiptom együtt fog működni a közös kutatás, a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok megosztása, a technológiaátadás, valamint a szubregionális (mediterrán térségen belüli) együttműködés előmozdítása terén is, kellő figyelmet fordítva a földközi-tengeri ökoszisztémák megőrzésére.

               Az EU és Egyiptom fokozni fogja az együttműködést az ökoturizmus koncepciójának előmozdítása érdekében, beleértve a biológiai sokféleség védelmét Egyiptomban és a Földközi-tengeren, különösen a természetvédelmi területek kezelése és a leromlott természeti erőforrások helyreállítása terén.

               Az EU és Egyiptom – az UNFCCC, a Párizsi Megállapodás és a glasgow-i éghajlat-politikai határozatok keretében tett kötelezettségvállalásaikkal összhangban – együtt fog működni az éghajlatváltozással és a környezettel kapcsolatos fellépések előmozdításában a fenntartható fejlődés megvalósítása érdekében. Az EU támogatni fogja Egyiptom nemzetileg meghatározott hozzájárulásainak végrehajtását az éghajlatváltozás mérséklése és az ahhoz való alkalmazkodás területén, többek között az éghajlatváltozás elleni küzdelem finanszírozása révén. Az EU és Egyiptom együttműködik továbbá a többek között a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fejlesztési menetrendben és a sendai katasztrófakockázat-csökkentési keretben meghatározott célok elérése érdekében.

               Az EU támogatni fogja Egyiptom arra irányuló erőfeszítéseit, hogy előmozdítsa a zöld átállást, megteremtse a zöld növekedést és munkahelyeket, optimalizálja energiaforrásainak potenciálját és felhasználását, tovább diverzifikálja energiaszerkezetét a megújuló energia és az energiahatékonyság révén, megerősítse a kormányzást és környezetbarát fejlesztési útvonalakat határozzon meg.

               Az EU támogatni fogja Egyiptomot a fenntartható finanszírozás – többek között a zöldkötvények – előmozdításában a környezeti fenntarthatósági standardoknak a belföldi befektetési portfólióban történő elfogadása, valamint a megújuló energia villamos energia és különösen megújuló hidrogén formájában történő előállítására és kivitelére irányuló képességeinek javítása tekintetében.

               Tekintettel a nemzeti és regionális szintű vízhiány jelentette veszélyre, az EU támogatni fogja Egyiptomot a vízkészlet-gazdálkodásban, valamint más olyan közös érdekű területeken, mint a biológiai sokféleség megőrzése, a megfelelő higiénés körülmények, a szilárdhulladék-gazdálkodás, beleértve az ipari szennyező anyagok, a vegyi anyagok és a veszélyes hulladékok kezelését, valamint az elsivatagosodás és a talajromlás elleni küzdelmet. Egyiptom és az EU feltárja továbbá azokat a lehetőségeket, amelyeket az Unió a Mediterrán Térségért irányoz elő az az éghajlatra, a környezetre és a kék gazdaságra vonatkozó együttműködés tekintetében.

               Az élelmezésbiztonság megerősítése érdekében az EU és Egyiptom megszilárdítja az együttműködést a fenntartható élelmiszerrendszerekre való átállás – többek között a fenntartható mezőgazdasági és halászati gazdálkodás és a természeti termelési tényezők megőrzése – érdekében.

               2. Külpolitikai partnerség

               a) A közös szomszédság és az azon túli területek stabilizálása

               A földközi-tengeri térség konfliktusai és válságai jelentős mértékben akadályozzák a politikai stabilitást és a fenntartható fejlődést. Az emberek védelméhez és boldogulásuk elősegítéséhez elsődlegesen fontosak azok az EU és Egyiptom általi közös erőfeszítések, amelyek a konfliktusok megelőzésére és megoldására, a biztonsági együttműködés előmozdítására, a konfliktusok következményeinek enyhítésére és kiváltó okainak kezelésére irányulnak. Az EU és Egyiptom közötti partnerség fontos a földközi-tengeri térség, a Közel-Kelet és Afrika stabilitása és jóléte szempontjából, az EU és Egyiptom közötti együttműködés pedig továbbra is arra fog irányulni, hogy hozzájáruljon a konfliktusok megoldásához, a béke megteremtéséhez, a regionális gazdasági integráció elmélyítéséhez, valamint e régiók politikai és gazdasági kihívásainak kezeléséhez.

               Tekintettel a partnerség stratégiai orientációjára, az EU és Egyiptom elkötelezett amellett, hogy kétoldalú, regionális és nemzetközi szervezetek szintjén megerősítse a külpolitikai együttműködést, különösen az ENSZ keretében és a multilaterális fórumokon, többek között az Unió a Mediterrán Térségért keretében, valamint az Arab Államok Ligájával és az Afrikai Unióval, amelynek Egyiptom is tagja. Az EU és Egyiptom elkötelezett amellett, hogy az EU és a déli partnerek közötti éves miniszteri találkozók keretében is együttműködjön, amint azt a „Megújított partnerség a déli szomszédsággal – Új program a földközi-tengeri térség számára” című tanácsi következtetésekben javasolták. A prioritások közé tartozik az izraeliek és a palesztinok támogatása a közel-keleti békefolyamat rendezésében, amely az EU és Egyiptom e tekintetben betöltött kulcsszerepére épül. A Földközi-tenger keleti térségében Egyiptom, valamint az EU és tagállamai egyebek mellett fokozni fogják a regionális együttműködést a nemzetközi joggal, többek között az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményével (UNCLOS) összhangban. Egyiptom és az EU együtt fog működni a Biztonsági Tanács vonatkozó határozatainak végrehajtása érdekében, különös tekintettel a közel-keleti békefolyamatra, Líbiára és Szíriára. Emellett Egyiptom ad otthont az Afrikai Unió konfliktus utáni újjáépítési és fejlesztési központjának és az Arab Liga központjának, amellyel az EU folytatja az együttműködés elmélyítését és kiszélesítését. Továbbá az EU és Egyiptom szorosabb együttműködésre törekszik a multilaterális szférában és a mindkét felet érintő, komoly regionális és nemzetközi kihívások terén.

               Tekintettel Egyiptomnak a globális fejlődésben betöltött kulcsszerepére és az azzal kapcsolatos további ambícióira, az EU–Egyiptom együttműködés egyik célja az lesz, hogy kiszélesítse az EU–Egyiptom partnerséget a tágabb régióban, többek között Afrikában, a kölcsönös érdeklődésre számot tartó területeken, valamint olyan kezdeményezések révén, mint az Aswan Fórum a fenntartható békéért és fejlődésért. Az etióp gát kérdésével kapcsolatos elvekről és nemzetközi jogról szóló 2015. évi nyilatkozattal összhangban lévő nemzetközi megállapodás mielőbbi elérése az EU és Egyiptom kiemelt prioritása Egyiptom vízbiztonságának védelme, valamint a tágabb régió békéjének és stabilitásának előmozdítása érdekében. Egy tárgyalásos megállapodáson alapuló nemzetközi megállapodás hozzá fog járulni ahhoz, hogy ez a vita lehetőséget teremtsen a külföldi befektetések vonzására és a stabilitás növelésére a régió országai és emberek milliói számára. Az EU készen áll arra, hogy a nemzetközi partnerekkel – köztük az EU-val – együttműködve támogassa az Afrikai Unió által vezetett folyamatot, és aktívabb szerepet játsszon, amennyiben az hasznos és kívánatos valamennyi fél számára, ismertetve a közös vízkészletekkel való, a nemzetközi jognak megfelelő gazdálkodás terén szerzett tapasztalatait. Emellett az EU és Egyiptom támogatja a régióközi együttműködés fejlesztésére irányuló javaslatokat, beleértve az afrikai háromoldalú együttműködést is.

               b) Együttműködés a válságkezelésben és -reagálásban

               Az EU és Egyiptom kétoldalú és regionális szinten – többek között a konfliktusrendezéssel, békefenntartással és békeépítéssel foglalkozó kairói nemzetközi központ (CCCPA) által – egyaránt fokozni fogja az együttműködést, a konzultációkat, valamint a válságkezeléssel és -megelőzéssel kapcsolatos tapasztalatok cseréjét, hogy kezelni tudják a közös szomszédságban és a távolabbi térségekben bekövetkező konfliktusokból, éghajlatváltozásból, természeti katasztrófákból és járványokból eredő, a békét, a stabilitást és a fejlődést fenyegető összetett kihívásokat – többek között a COVAX-eszköz segítségével. Fokozni kell az éghajlatváltozás hatásaival szembeni rezilienciával és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodással kapcsolatos munkát, beleértve a megelőző intézkedésekbe való beruházást, valamint a polgári védelem és a katasztrófakockázat-kezelés terén folytatott együttműködés megerősítését.

                3. A stabilitás megszilárdítása

               Az EU és Egyiptom közös célkitűzése társadalmaik és a tágabb régió stabilitása. A nemzetközi emberi jogban, az Európai Unióról szóló szerződésben foglalt emberi jogok, polgári, politikai, gazdasági, szociális, munka- és kulturális jogok, továbbá az egyiptomi alkotmányban foglalt demokratikus alapelvek kulcsfontosságúak mindkét fél stabilitása szempontjából, és a modern demokratikus állam sarokkövét jelentik. Egyiptom és az EU újólag megerősíti elkötelezettségét a demokrácia, az alapvető szabadságok és az emberi jogok, a nemek közötti egyenlőség és az esélyegyenlőség mint valamennyi polgár alkotmányos joga további előmozdítása mellett, összhangban a hosszú távú stabilitás és biztonság alapját képező nemzetközi kötelezettségeivel. Egyiptom fontos lépéseket tett azzal, hogy 2021-ben megszüntette a szükségállapotot, és kiadta Egyiptom emberi jogi nemzeti stratégiáját (2021–2026). A négy kiemelt területre kiterjedő nemzeti stratégia újólag megerősíti Egyiptom azon nemzeti célkitűzését, hogy valamennyi polgári, politikai, gazdasági, szociális és kulturális jogot érvényesítse az országban a stabilitás, a haladás és a fenntartható fejlődés megvalósítása érdekében. E tekintetben az EU támogatást nyújt Egyiptomnak ahhoz, hogy az érvényesítse az említett jogokat és megvalósítsa a célkitűzéseket.

               a)Jó kormányzás és modern, demokratikus állam

               Egyiptom és az EU újólag megerősíti elkötelezettségét az elszámoltathatóság, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok maradéktalan tiszteletben tartása, valamint amellett, hogy választ ad a polgáraik részéről felmerült igényekre. Ezek a kötelezettségvállalások iránymutatásul szolgálnak ahhoz, hogy az EU további támogatást nyújtson Egyiptom azon erőfeszítéseihez, amelyek célja az állami intézmények kapacitásának növelése a közszféra hatékony reformja érdekében, valamint a bűnüldöző intézmények kapacitásának javítása a mindenki számára elérhető biztonság szavatolása terén. A nemzetközi joggal és a bevált gyakorlatokkal összhangban az EU és Egyiptom fokozni fogja az igazságügyi ágazat modernizálása és a kapacitásépítés terén folytatott együttműködést, különösen a modern technológia alkalmazása, a korrupció, a csalás és a pénzmosás elleni küzdelem, valamint a bűncselekményekből származó jövedelmek visszaszerzése elleni küzdelem terén. Az EU és Egyiptom mérlegelni fogja továbbá a büntető- és polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés fejlesztését, valamint az Egyiptom és az uniós bűnüldöző szervek közötti együttműködési megállapodásokról való tárgyalást. Az EU és Egyiptom a személyes adatok magas szintű védelmének a nemzetközi adatvédelmi normákkal összhangban történő biztosítása érdekében is együtt fog működni.

               A parlamenti bizottságok és csoportok közötti strukturált eszmecserékre is kiterjedő, az EU és Egyiptom közötti parlamenti együttműködés megerősíteni a koordinációt és előmozdítja a kölcsönös megértést. Az EU emellett támogatja Egyiptom erőfeszítéseit a közszolgáltatások tervezése és nyújtása terén minden szinten, a gazdasági társadalmi és politikai lehetőségek terén az egyenlőség további biztosítása tekintetében, valamint a mindenkire kiterjedő társadalmi integráció érdekében.

               b) Biztonság és terrorizmus

               A biztonság közös cél. A terrorizmus és az azt kiváltó erőszakos szélsőségesség a Földközi-tenger mindkét partján fenyegeti a nemzetek társadalmi szövetét. Ez komoly veszélyt jelent polgáraink biztonságára és jóllétére. E fenyegetések elleni küzdelem az EU és Egyiptom közös célja, akik átfogó megközelítés révén tudnak együttműködni. Az átfogó megközelítés az emberi jogok és az alapvető szabadságok teljes körű tiszteletben tartása mellett kezeli a terrorizmus kiváltó okait a radikalizálódás sikeres leküzdése és megelőzése, valamint a társadalmi-gazdasági fejlődés előmozdítása érdekében. Az EU és Egyiptom egyetért abban, hogy együtt kell működni a vallások közötti párbeszéd támogatása érdekében azért, hogy megszilárdítsák az emberi testvériség elveit, maximalizálják a béke kultúrájának közös alapjait, elutasítsák az emberek közötti erőszakot, előmozdítsák a vallási toleranciát és védjék a vallás és a meggyőződés szabadságát. Az EU és Egyiptom továbbra is elkötelezetten együttműködik a szélsőségesség és a megkülönböztetés bármely formája – így az iszlamofóbia, a rasszizmus és az idegengyűlölet – elleni küzdelemben.

               Az EU és Egyiptom fokozni fogja az operatív együttműködést a biztonság és a terrorizmus elleni küzdelem területén, beleértve a légi közlekedés biztonságát és a védelmi biztonságot, valamint a transznacionális szervezett bűnözés – például a migránscsempészés, az emberkereskedelem, a gyermekkereskedelem, a kulturális javak kereskedelme – megelőzésére és az ellene való küzdelemre, illetve a tiltott kereskedelem tárgyát képező kulturális javak visszaszolgáltatására irányuló kapacitást, a nemzetközi joggal összhangban, a tiltott kábítószer-kereskedelmet, a terrorizmusfinanszírozást és a pénzmosást.

               Mindkét fél egyetért abban, hogy többek között a tapasztalatok cseréje, képzések és más kapacitásépítési tevékenységek révén megerősítik együttműködésüket a kézi- és könnyűfegyverek tiltott kereskedelme elleni küzdelemről szóló ENSZ cselekvési program végrehajtása terén.

               c) Migráció és mobilitás

               Az EU és Egyiptom hangsúlyozza, hogy továbbra is együtt kell működni annak érdekében, hogy átfogó, testre szabott és kölcsönösen előnyös partnerségek révén, a vallettai csúcstalálkozón elfogadott politikai nyilatkozat és a vallettai közös cselekvési terv, valamint az új migrációs és menekültügyi paktumról szóló európai bizottsági közlemény
                  6
                szellemében hatékonyan és eredményesen kezeljék az irreguláris migráció kihívásait, valamint a migráció és a mobilitás valamennyi egyéb aspektusát, beleértve a legális migrációt is.

               Az EU továbbra is támogatni fogja az egyiptomi kormány arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megerősítse migrációs és menekültügyi irányítási keretét, és kellő időben mozgósítsa a megfelelő eszközök keretében nyújtott finanszírozást. Az EU üdvözli Egyiptomnak az irreguláris migrációs áramlások kezelése terén elért pozitív eredményeit és épít azokra; továbbra is támogatni fogja Egyiptomnak az irreguláris migráció megelőzésére és leküzdésére, a határigazgatás megerősítésére, valamint az emberkereskedelem és az embercsempészet elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseit, ideértve az emberkereskedelem áldozatainak azonosítását és segítését is.

               Az EU és Egyiptom elkötelezett a migránsok, menedékkérők és menekültek jogainak védelme mellett, teljes mértékben tiszteletben tartva az emberi jogi jogszabályokat és a menekültjogot. Az EU törekedni fog arra, hogy támogassa és megerősítse Egyiptom azon képességét, hogy e jogoknak a nemzetközi normákkal összhangban védelmet nyújtson, valamint hozzáférést az olyan alapvető szolgáltatásokhoz, mint az egészségügy és az oktatás, többek között a menekültek, a migránsok és a menedékkérők számára. Az EU törekedni fog arra, hogy fokozza az együttműködést Egyiptommal az önkéntes áttelepítés terén. Az EU és Egyiptom előmozdítja és megkönnyíti az együttműködést a személyazonosság megállapítása, a visszatérés – többek között a támogatott önkéntes visszatérés, a visszafogadás és az irreguláris migránsok származási országukba történő fenntartható visszailleszkedése – terén. Az EU és Egyiptom megvizsgálja a határigazgatással kapcsolatos együttműködés területeit.

               Ez együtt fog járni az irreguláris migráció és a harmadik országokból való kényszerű lakóhelyelhagyás kiváltó okainak – különösen a konfliktusoknak és az instabilitásnak, az alulfejlettségnek, a szegénységnek és a munkanélküliségnek – a kezelése és leküzdése, valamint az éghajlatváltozás és az aszály negatív hatásainak felszámolása terén folytatott együttműködéssel. Ez többek között a társadalmi-gazdasági lehetőségek – különösen a fiatalok jobb kilátásainak – fejlesztésén fog alapulni a Covid19-válság utáni helyreállítással összefüggő munkahely-teremtési kezdeményezések révén.

               A személyek – többek között oktatási célú – rendezett, biztonságos, rendszeres és felelős mobilitása – az agyelszívás elkerülése mellett – hozzájárulhat a készségek és ismeretek fejlesztéséhez, ami pedig elősegítheti Egyiptom fejlődését. Emellett tartós kapcsolatokat alakíthat ki az EU és Egyiptom magasan képzett munkaereje között, az uniós és tagállami kompetenciákkal összhangban.

               III: Együttműködési elvek

               Az emberi tényező és az emberek közötti kapcsolatok előmozdítása erősíteni fogja a kapcsolatokat, és ezáltal megszilárdítja az EU és Egyiptom közötti partnerséget. A partnerségi prioritások lényeges aspektusa az európai és egyiptomi néppel szembeni kölcsönös elszámoltathatóság és felelősség.

               A közös érdekeket érintő kérdéseket erőteljesebb regionális és alregionális (Dél-Dél) együttműködés keretében kell kezelni. E tekintetben az EU és Egyiptom együttműködik az Unió a Mediterrán Térségért keretében és az Anna Lindh Alapítvány útján, kiváltképpen a kultúrák közötti párbeszéd terén.

               A párbeszéd kultúrája értékes eszköznek bizonyult a kölcsönös tisztelet fejlesztése tekintetében. Alapvető fontosságú lesz az olyan kérdésekről folytatott párbeszéd elmélyítése, mint a demokrácia, az emberi jogok, a társadalmi-gazdasági fejlődés, a kereskedelem, a beruházások, valamint a közös érdekű regionális és nemzetközi kérdések. A párbeszéd ahhoz is eszközöket kínál, hogy tartalommal töltsék meg a partnerséget, és felmérjék annak mélységét és eredményeit.

               Az egyiptomi kormány prioritásaival összhangban az ifjúság – társadalmaink hosszú távú stabilitásának záloga – és a nők középpontba állítása valamennyi partnerségi prioritásokban átfogóan érvényre jut. Az a legfontosabb cél, hogy jogi és gyakorlati eszközökkel vértezzék fel őket ahhoz, hogy aktívan részt tudjanak venni a gazdaságban és az ország kormányzásában, és ezáltal megfelelő szerepet vállaljanak a társadalomban. Az EU és Egyiptom továbbra is tapasztalatcserét folytat a nőkkel szembeni megkülönböztetés és a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelem, a nemek közötti egyenlőség, valamint a fiatalok társadalmi befogadása és a számukra biztosított lehetőségek terén.

               Az EU és Egyiptom egyetért abban, hogy a civil társadalom fontos és hatékony hozzájárulást nyújt partnerségi prioritásaik megvalósításához és a modern, demokratikus állam átlátható, participatív kormányzásához, valamint elősegítheti az Egyiptomban zajló, fenntartható fejlődési folyamatot. A felek együttműködnek a civil társadalommal, hogy – az egyiptomi alkotmánnyal és a vonatkozó nemzeti jogszabályokkal összhangban – hatékonyan elősegítsék a gazdasági, politikai és társadalmi fejlődési folyamatot.

               IV. Következtetés

               A közös felelősségvállalás szellemében az EU és Egyiptom közösen határozta meg ezeket a partnerségi prioritásokat. A földközi-tengeri térségre vonatkozó menetrend és a tanácsi következtetések felülvizsgálatával összefüggésben 2024-ben félidős felülvizsgálatot terveznek a partnerségi prioritások hatásának értékelése és szükség esetén kiigazítása céljából. A Társulási Bizottság és a Társulási Tanács továbbra is a legfontosabb szervek, amelyek évente átfogóan értékelik a partnerségi prioritások végrehajtását.

                     (1)

                        JOIN(2021) 2 final

                     (2)

                        SWD(2021) 23 final

                     (3)

                        https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/news_corner/news/new-agenda-mediterranean-council-approves-conclusions-renewed-partnership-southern_en

                     (4)

                     70/1. sz. ENSZ-határozat: „Alakítsuk át világunkat:

                     A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend”

                     (5)

                     https://www.consilium.europa.eu/media/47331/1011-12-20-euco-conclusions-hu.pdf

                     (6)

                        COM(2020) 609 final.