Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0406

Javaslat a Tanács rendelete Svájcból származó egyes mezőgazdasági termékek behozatalára vonatkozó autonóm és átmeneti közösségi vámkontingensek megnyitásáról  /* COM/2007/0406 végleges - ACC 2007/0013 */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 11.7.2007COM(2007)406 végleges2007/0139(ACC)JavaslatA TANÁCS RENDELETESvájcból származó egyes mezőgazdasági termékek behozatalára vonatkozó autonóm és átmeneti közösségi vámkontingensek megnyitásáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSAz Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás[1] közvetlenül vonatkozik a kibővített Európai Unióra. Azonban a Svájc és Bulgária, illetve Svájc és Románia között korábban kötött kétoldalú megállapodások értelmében nyújtott kedvezményekkel bonyolított kereskedelmi forgalmat fenn kell tartani. A szóban forgó megállapodás 1. és 2. mellékletében megállapított kétoldalú kereskedelmi engedményeket ezért ki kell igazítani. A megállapodást módosító kétoldalú eljárások lezárultáig autonóm és átmeneti intézkedésekre van szükség a kedvezményes vámkontingens kihasználása érdekében.Az Európai Közösség és Svájc képviselői által 2007. május 2-án parafált, kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyv közösségi engedményt ír elő nevezetesen az eper, a kárdi és a kardonna vonatkozásában, amely kvótakezelési eljárások elfogadását teszi szükségessé a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/92/EGK rendelet[2] 308a., 308b. és 308c. cikkében megállapított rendelkezésekkel összhangban.Ezért javasolt, hogy a Tanács mihamarabb fogadja el fogadja el a csatolt autonóm és átmeneti intézkedéseket a Svájcból származó eper, kárdi és kardonna behozatalára vonatkozó új közösségi vámkontingens megnyitása céljából.2007/0139(ACC)Javaslat:A TANÁCS RENDELETESvájcból származó egyes mezőgazdasági termékek behozatalára vonatkozó autonóm és átmeneti közösségi vámkontingensek megnyitásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére,tekintettel a Bizottság javaslatára[3],mivel:1.  Bulgáriának és Romániának az Európai Unióhoz történő csatlakozását követően fenn kell tartani a két új tagállam és Svájc közötti korábbi kétoldalú intézkedések értelmében nyújtott kedvezmények szerint bonyolított kereskedelmi forgalmat. A Közösség és Svájc megállapodott abban, hogy tovább folytatja a vámengedmények kiigazítását az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló, 2002. június 1-jén hatályba lépett megállapodás[4] (a továbbiakban: a megállapodás) keretében. Ezen engedmények kiigazítása között szerepel a Svájcból származó eper (KN-kód: 0810 10 00), kárdi és kardonna (KN-kód: 0709 90 20) behozatalára vonatkozó új közösségi vámkontingens megnyitása.2.  A megállapodás 1. és 2. mellékletében szereplő engedmények kiigazítását szolgáló kétoldalú eljárásához időre lesz szükség. Annak érdekében, hogy a kontingens nyújtotta előnyök az említett kiigazítások hatálybalépéséig biztosítottak legyenek, helyénvaló autonóm és átmeneti alapon megnyitni az említett vámkontingenseket. Annak érdekében, hogy a feleknek elegendő idő álljon rendelkezésére a kétoldalú eljárások lezárására és az intézkedések végrehajtására, javasolt ezen vámkontingensek 2009. december 31-ig történő megnyitása.3.  A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet[5] rendelkezik a vámkontingensek igazgatási rendszeréről. Az e rendelettel megnyitott vámkontingenseket a közösségi hatóságoknak és a tagállamoknak a fenti rendszerrel összhangban kell igazgatniuk.4.  A megállapodás 4. cikkében előírt származási szabályok alkalmazandók,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikk(1) Autonóm és átmeneti alapon vámmentes közösségi vámkontingens kerül megnyitásra évente a január 1-jétől december 31-ig terjedő időszakra a Svájcból származó, 0810 10 00 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozóan.A kontingens sorszáma 09.0948. Az éves mennyiség 200 tonna nettó tömeg.(2) Autonóm és átmeneti alapon vámmentes közösségi vámkontingens kerül megnyitásra évente a január 1-jétől december 31-ig terjedő időszakra a Svájcból származó, 0709 90 20 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozóan.A kontingens sorszáma 09.0950. Az éves mennyiség 300 tonna nettó tömeg.(3) 2007-ben az (1) és (2) bekezdésben megállapított vámkontingens e rendelet hatályba lépésének napjától december 31-ig terjedő időszakra kerül megnyitásra, de az (1) és (2) bekezdésben megállapított teljes éves mennyiségre vonatkozik.(4) Az (1) és (2) bekezdésben megállapított vámkontingensek 2009. december 31-én vesztik hatályukat.(5) Az (1) és (2) bekezdésben említett termékekre az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás 4. cikkében előírt származási szabályok alkalmazandók.2. cikkAz 1. cikkben megállapított vámkontingenseket a Bizottság a 2454/93/EGK rendelet 308a., 308b. és 308c. cikkével összhangban kezeli.3. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.2007. szeptember 1-jétől kell alkalmazni.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökPÉNZÜGYI KIMUTATÁS A KIZÁRÓLAG A BEVÉTELI OLDALRA KORLÁTOZOTT KÖLTSÉGVETÉSI HATÁSSAL JÁRÓ JAVASLATOKHOZA JAVASLAT CÍMEA Tanács rendelete a Svájcból származó egyes mezőgazdasági termékek behozatalára vonatkozó autonóm és átmeneti közösségi vámkontingensek megnyitásárólKÖLTSÉGVETÉSI TÉTELEK10. alcím – 100. jogcímcsoport: Mezőgazdasági vámokA költségvetésben 2007-re előirányzott összeg: 1 486,7 millió EURPÉNZÜGYI HATÁSA javaslatnak nincsenek pénzügyi vonzatai.A javaslatnak nincs pénzügyi hatása a kiadásra, van azonban pénzügyi hatása a bevételre – a hatás a következő:( millió euro)Költségvetési tétel | Bevétel[6] | 2007-es év |100. jogcímcsoport | Saját forrásokra gyakorolt hatás | –0,004 |... jogcímcsoport | Saját forrásokra gyakorolt hatás |A fellépés után |2008 | 2009 | 2010 | 2011 |100. jogcímcsoport | –0,004 | –0,004 |... jogcímcsoport |CSALÁSELLENES INTÉZKEDÉSEK––EGYÉB ÉSZREVÉTELEKA Svájcból származó két termék behozatalának jelenlegi szintje alacsony, ezért az intézkedés pénzügyi hatása nem jelentős.[pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] HL L 114., 2002.4.30., 132. o., legutóbb a 3/2005. mezőgazdasági vegyesbizottsági határozattal módosítva (HL L 346., 2005.12.29., 33. o.)[2] HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb a 214/2007/EK rendelettel (HL L 62., 2007.3.1., 6. o.) módosított rendelet.[3] HL C …, …, … o.[4] HL L 114., 2002.4.30., 132. o., legutóbb a 3/2005. mezőgazdasági vegyesbizottsági határozattal módosítva (HL L 346., 2005.12.29., 33. o.)[5] HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb a 214/2007/EK rendelettel (HL L 62., 2007.3.1., 6. o.) módosított rendelet.[6] A hagyományos saját források (mezőgazdasági vámok, cukorlefölözések, vámok) tekintetében nettó összegeket kell megadni, vagyis a beszedési költségek 25 %-ának levonásával kapott bruttó összegeket.


Fontos jogi nyilatkozat

|

52007PC0327

Javaslat: a Tanács rendelete A Burmával/Mianmarral szembeni korlátozó intézkedések megújításáról és a 798/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2006. május 29-i 817/2006/EK rendelet módosításáról  /* COM/2007/0327 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 14.6.2007COM(2007) 327 véglegesJavaslat:A TANÁCS RENDELETEA Burmával/Mianmarral szembeni korlátozó intézkedések megújításáról és a 798/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2006. május 29-i 817/2006/EK rendelet módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKLÁS1.  A 2006. május 29-i 817/2006/EK rendelet a Burmával/Mianmarral szembeni korlátozó intézkedések végrehajtásáról rendelkezik.2.  A tagállamok a közelmúltban folytatott tárgyalások során megegyezésre jutottak arról, hogy a vonatkozó szövegek melléklete az illetékes hatóságok felsorolása helyett az illetékes hatóságokat megjelölő nemzeti honlapok felsorolását tartalmazza. A Tanács ezt a megközelítést követte a 329/2007/EK tanácsi rendeletben és a 423/2007/EK tanácsi rendeletben.3.  A Bizottság célszerűnek tartja a 817/2007/EK tanácsi rendelet ennek megfelelő módosítására vonatkozó javaslat előterjesztését.Javaslat:A TANÁCS RENDELETEA Burmával/Mianmarral szembeni korlátozó intézkedések megújításáról és a 798/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2006. május 29-i 817/2006/EK rendelet módosításárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 60. és 301. cikkére,tekintettel a Burmával/Mianmarral szembeni korlátozó intézkedések megújításáról szóló, 2006. április 27-i 2006/318/KKBP tanácsi közös álláspontra[1],tekintettel a Bizottság javaslatára,mivel:4.  Célszerű a 817/2006/EK tanácsi rendelet oly módon történő módosítása, hogy az a tagállamok közötti információcsere tekintetében a 329/2007/EK tanácsi rendeletben[2] és a 423/2007/EK tanácsi rendeletben[3] foglaltakhoz hasonló szabályozást tartalmazzon, valamint az illetékes hatóságokat megjelölő nemzeti honlapok felsorolását tartalmazó melléklet beiktatása az illetékes hatóságok felsorolását tartalmazó melléklet helyettELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 817/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:(a) Az 4. cikk (1) bekezdésében a bevezető bekezdés helyébe a következő szöveg lép:„1. A 2. és 3. cikk rendelkezéseitől eltérően a tagállamok II. mellékletben felsorolt honlapokon megjelölt illetékes hatóságai az általuk helyénvalónak ítélt feltételek mellett engedélyezhetik:”(b) Az 7. cikk (1) bekezdésében a bevezető bekezdés helyébe a következő szöveg lép:„1. A tagállamok II. mellékletben felsorolt honlapon megjelölt illetékes hatóságai az általuk helyénvalónak ítélt feltételek mellett engedélyezhetik bizonyos befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források felszabadítását, illetve bizonyos befagyasztott pénzeszközök vagy gazdasági források rendelkezésre bocsátását, miután meggyőződtek arról, hogy a szóban forgó pénzeszközök vagy gazdasági források:”(c) A 8. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„1. A tájékoztatásról, a bizalmas kezelésről és a szakmai titoktartásról szóló érvényben lévő szabályok sérelme nélkül a természetes és jogi személyek, jogalanyok és szervek kötelesek:(a) az állandó lakóhelyük vagy a székhelyük szerinti tagállam II. mellékletben felsorolt honlapokon megjelölt illetékes hatóságai részére azonnal megadni minden olyan információt, amely elősegíti e rendelet betartását, különösen a 6. cikknek megfelelően befagyasztott számlákra és pénzösszegekre vonatkozóan, és ezt az információt közvetlenül vagy ezen illetékes hatóságokon keresztül átadják a Bizottságnak;(b) az ilyen információ ellenőrzése tekintetében együttműködnek a II. mellékletben felsorolt honlapokon megjelölt illetékes hatóságokkal.2. A Bizottság a hozzá közvetlenül beérkezett minden további információt az érintett tagállam rendelkezésére bocsát.”(d) A 9. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:„5. Az (1) bekezdés b) pontjában foglalt tilalom nem gátolja a IV. mellékletben felsorolt burmai állami vállalatokban lévő érdekeltség növelését, amennyiben az érdekeltség növelése az érintett burmai állami vállalattal 2004. október 25. előtt kötött megállapodás értelmében kötelező. A II. mellékletben felsorolt honlapon megjelölt illetékes hatóságot és a Bizottságot minden ilyen jellegű tranzakciót megelőzően tájékoztatni kell. A Bizottság értesíti a többi tagállamot.”(e) A rendelet a következő 13a. cikkel egészül ki:„13a. cikk1. A tagállamok kijelölik az e rendeletben említett illetékes hatóságokat és megjelölik azokat a II. mellékletben felsorolt honlapokon, vagy azokon keresztül.2. A tagállamok e rendelet hatálybalépését követően haladéktalanul értesítik a Bizottságot az illetékes hatóságaikról, és minden későbbi módosításról.”(f) A II. melléklet helyébe az e rendelet mellékletében szereplő szöveg lép.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetést követő huszadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben,a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLET„II. mellékletA 4., 7., 8., 9., 12. és 13a. cikkben említett illetékes hatóságokra vonatkozó információkat tartalmazó honlapok és az Európai Bizottság címe az értesítések tekintetében(a tagállamok egészítik ki)BELGIUMBULGÁRIACSEH KÖZTÁRSASÁGDÁNIANÉMETORSZÁGÉSZTORSZÁGGÖRÖGORSZÁGSPANYOLORSZÁGFRANCIAORSZÁGÍRORSZÁGOLASZORSZÁGCIPRUSLETTORSZÁGLITVÁNIALUXEMBURGMAGYARORSZÁGMÁLTAHOLLANDIAAUSZTRIALENGYELORSZÁGPORTUGÁLIAROMÁNIASZLOVÉNIASZLOVÁKIAFINNORSZÁGSVÉDORSZÁGEGYESÜLT KIRÁLYSÁGAz Európai Bizottság értesítési címe:Az Európai Közösségek BizottságaKülkapcsolati FőigazgatóságA. Igazgatóság – Válságplatform és KKBP szakpolitikai koordinációA.2. csoport Válságkezelés és konfliktusmegelőzésCHAR 12/108B-1049 Brussels (Brüsszel)Tel. (32-2) 299 1176/295 5585Fax (32-2) 299 0873”[1] HL L 116., 2006.4.29., 77. o. Utoljára a 2007/248/KKBP közös állásponttal (HL L 107., 2007.4.25., 8. o.) módosított közös álláspont.[2] A Tanács 2007. március 27- i 329/2007/EK rendelete a Koreai Népi Demokratikus Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről (HL L 88., 2007.3.29., 1. o.)[3] A Tanács 2007. április 19-i 423/2007/EK rendelete az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről (HL L 103., 2007.4.20., 1. o.)


               EURÓPAI BIZOTTSÁG
            Brüsszel, 2016.7.14.
            COM(2016) 461 final
            2016/0221(COD)
            Javaslat
            AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE
            az európai kockázatitőke-alapokról szóló 345/2013/EU rendelet és az európai szociális vállalkozási alapokról szóló 346/2013/EU rendelet módosításáról
            (EGT-vonatkozású szöveg)
            {SWD(2016) 228 final}{SWD(2016) 229 final}

               INDOKOLÁS

               1.A JAVASLAT HÁTTERE

               •A javaslat indokai és céljai

               Jelen javaslat célja, hogy módosítsa az európai kockázatitőke-alapokról szóló, 2013. április 17-i 345/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet
                  1
                (a továbbiakban: 345/2013/EU rendelet) és az európai szociális vállalkozási alapokról szóló, 2013. április 17-i 346/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet
                  2
                (a továbbiakban: 346/2013/EU rendelet).

               Jelen javaslatot a nagy növekedési és vállalkozói potenciállal rendelkező vállalkozásokba való befektetés mozgósítására irányuló munka tágabb kontextusában kell értékelni. Az európai beruházási terv
                  3
                átfogó stratégiát biztosít a munkahelyteremtés, a növekedés és a beruházások támogatásához. A beruházási terv fontos eleme a tőkepiaci unió megteremtésére irányuló cselekvési terv
                  4
               , amelynek célja, hogy egy valódi egységes tőkepiac létrehozásával csökkentse a tőkepiacok széttagoltságát, megszüntesse a gazdaság finanszírozásának akadályait és növelje a tőkeellátást a vállalkozások számára. A beruházási terv célja, hogy az Európai Stratégiai Beruházási Alap (a továbbiakban: ESBA)
                  5
                révén közpénzek felhasználásával további magánberuházást mozgósítson. A keret részeként az európai kockázatitőke-piacokba való magánberuházás ösztönzése érdekében létrejön továbbá az európai kockázati tőkébe befektető páneurópai alapok alapja. Ez ötvözi a magánszektorbeli tőkét az EU-ból származó támogatással, hogy az európai kockázati tőke eszközkategóriája vonzóvá váljon a fő intézményi befektetők számára, és növelje az uniós támogatásnak az európai kockázatitőke-ágazatra gyakorolt hatását.

               Az európai kockázatitőke-alapokat (a továbbiakban: EuVECA) és az európai szociális vállalkozási alapokat (a továbbiakban: ESZVA) mint alapstruktúrákat azért hozták létre, hogy új lehetőséget kínáljanak a piaci résztvevőknek a tőkebevonásra és az innovatív kis- és középvállalkozásokba (a továbbiakban: kkv-k) és szociális vállalkozásokba  történő tőkebefektetésekre Európa-szerte. A kkv-k jelentős szerepet töltenek be az Unió gazdaságában egy olyan ágazatként, amely valódi növekedést és megtérülést képes generálni. Miközben az EuVECA alapok a kezdő és innovatív vállalkozásokat támogatják, az ESZVA alapok olyan vállalatokra összpontosítanak, amelyek célja pozitív társadalmi hatás elérése.

               A finanszírozási források és a finanszírozás elérhetősége fontos tényezőt jelentenek a kkv-k fejlődése, növekedése és sikere szempontjából. Új növekedési területek elősegítése és az innováción alapuló gazdaság felé való elmozdulás érdekében meg kell erősíteni a finanszírozás új módszereit az induló vállalkozások, innovatív kkv-k és szociális vállalkozások támogatása érdekében. Mivel a bankok jellemzően kevésbé erős helyzetben vannak az ilyen típusú finanszírozás biztosítását illetően, a kockázati tőkéhez és a szociális vállalkozási tőkéhez való hozzáférés az Unió gazdaságában e szegmens növekedésének finanszírozása szempontjából kulcsfontosságú. Az ilyen finanszírozásban mutatkozó rés többször is olyan akadályként került említésre, amellyel az Unió gazdasági növekedésének előmozdítása érdekében foglalkozni kell. Az EU ahelyett, hogy felzárkózna, inkább elmarad az USA-tól a kockázatitőke-piacok tekintetében. Az Egyesült Államok, annak ellenére, hogy gazdasága hasonló méretű, több kockázati tőkét kínál a vállalkozások, többek között a kis- és középvállalkozások számára. A tőkepiaci unió megteremtésére irányuló cselekvési terv kitért arra, hogy ha az uniós kockázatitőke-piacok mélysége olyan lenne, mint az Egyesült Államoké, 2009 és 2014 között mintegy 90 milliárd EUR összegű forrás állt volna rendelkezésre a vállalkozások finanszírozására. 2014-ben az összes uniós kockázatitőke-befektetés körülbelül 90%-a 8 tagállamra összpontosult: az Egyesült Királyságra, Németországra, Svédországra, Dániára, Finnországra, Hollandiára, Franciaországra és Spanyolországra. A kockázati tőke azonban még ezeken a fejlettebb piacokon is a GDP kevesebb mint 0,1%-át teszi ki.

               A Bizottság annak érdekében, hogy folytassa e piacok fejlődésének támogatását, biztosítani szándékozik, hogy az EuVECA és az ESZVA keretrendszerek a kockázatitőke-befektetés és a szociális beruházások támogatása során is a lehető legjobban működjenek. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy előrehozza a két rendelet által 2017-re előírt felülvizsgálatot és a 2016. évi REFIT (Regulatory Fitness and Performance programme – célravezető és hatásos szabályozás programja)
                  6
                kezdeményezés részeként jogszabályi felülvizsgálatot indít. A felülvizsgálat célja annak értékelése volt, hogy a két keretrendszer miként teljesített eddig, különösen, hogy eredményes, hatékony, koherens és releváns volt-e és jelentett-e hozzáadott értéket az EU számára. A felülvizsgálat számos olyan tényezőre rámutatott, amelyek visszafogják ezen alapok fejlődését, ilyenek különösen az arra vonatkozó szabályok, hogy az alapok miként fektetnek be eszközökbe, az alapkezelők miként működtetik az alapokat, a két rendelet miként működik együtt más létező, a befektetési alapokat szabályozó jogszabállyal, valamint azok a követelmények, amelyeket az alapoknak teljesíteniük kell a határokon átnyúló tevékenységet lehetővé tevő útlevél igénybevételéhez.

               A javaslat elismeri, hogy még mindig vannak a hatókörén kívül eső egyéb tényezők, amelyek visszatartják a kockázatitőke-ágazat fejlődését az Unióban, például a nem banki finanszírozással kapcsolatos megközelítés vagy az adószabályok, amelyeket egyéb, a tagállamok által végrehajtott célzott kezdeményezések révén kell kezelni. Ezeket a tényezőket emellett kezelni fogják a tőkepiaci unió megteremtésére irányuló cselekvési terv részét képező, az uniós kockázatitőke-finanszírozást támogató átfogó intézkedéscsomagok.

               •A javaslatnak a szabályozási terület jelenlegi rendelkezéseivel való összhangja

               Ez a javaslat a tőkepiaci unió megteremtésére irányuló cselekvési terv része. A tőkepiaci unió megteremtésére irányuló cselekvési terv a Bizottság számára kiemelt terület, és számos olyan intézkedést tartalmaz, amelyek célja a tőkepiaci akadályok felszámolása és a kkv-k finanszírozásának elősegítése. Ide tartozik egyebek mellett a kkv-k hitelkérelmeit elutasító bankok általi visszajelzések fejlesztése, a kkv-kra vonatkozó hitelinformációk megerősítése, a tagállamok által a kkv-knak és a kkv-k befektetőinek nyújtott adózási ösztönzők és adómentességek felülvizsgálata.

               Jelen javaslat a tőkepiaci unió megteremtésére irányuló cselekvési terv szerves részét képezi, amely azáltal segíti a finanszírozási források diverzifikálását és a tőke mozgósítását, hogy megkönnyíti a befektetők, az alapkezelők és a portfólióvállalkozások számára az EuVECA és ESZVA alapok igénybevételét. A tőkepiacok a finanszírozók széles köréhez biztosítanak hozzáférést, és kilépési lehetőséget biztosítanak a kockázatitőke-befektetők és a szociális beruházásokat végrehajtók, magántőke-társaságok vagy „üzleti angyalok” számára, amelyek a vállalkozásokba azok fejlődésének korai szakaszában fektetnek be.

               •A javaslat egyéb uniós politikákkal való összhangja

               Ez a javaslat kiegészíti az európai beruházási terv másik két pillérét:

               –További magánbefektetések mozgósítása közpénzek felhasználásával. Az ESBA azzal a céllal jött létre, hogy 2018-ig legalább 315 milliárd EUR összegű további beruházást mozgósítson. Az ESBA az ágazatok széles körében hajt végre beruházást, és közvetlen pénzügyi támogatást nyújt a kkv-knak, többnyire az Európai Beruházási Alap révén.

               –Annak biztosítása, hogy a beruházásfinanszírozás elérje a reálgazdaságot. A Beruházási Projektek Európai Portálja és az Európai Beruházási Tanácsadó Platform annak elősegítésére jött létre, hogy a beruházásokhoz szükséges pénzügyi források elérjék a reálgazdaságot.

               Ez a javaslat kiegészíti továbbá a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogramot
                  7
                is, amely jelentős szerepet játszik a kutatás és innováció teljes értékláncát felölelő Európai Beruházási Bank Csoport által kínált számos integrált és kiegészítő jellegű finanszírozási eszközt és tanácsadói szolgáltatást magában foglaló InnovFin – uniós finanszírozás innovátoroknak elnevezésű programon keresztül történő kkv-finanszírozás motorjaként. A Bizottság továbbá irányítja a vállalkozások és kkv-k versenyképességét segítő programot (COSME)
                  8
                , amely javítja a kkv-k forráshoz jutási lehetőségét, vállalkozástámogatási szolgáltatásokat nyújt és előmozdítja a vállalkozói készséget.

               Az egységes piaci stratégiával
                  9
                összefüggésben a Bizottság szorgalmazza az adminisztrációs terhek csökkentését, és azt, hogy Európa vonzóbb célponttá váljon mind az Unión belüli, mind pedig az azon kívüli innovátorok számára. Egyebek mellett a Bizottság el fog indítani egy induló vállalkozásokat segítő kezdeményezést annak érdekében, hogy széles körben tudja értékelni az induló vállalkozásokra előírt követelményeket és az ilyen követelmények csökkentésének módjait, vagy ahol ez nem lehetséges, elősegítse az ilyen követelményeknek való megfelelést.

               2.JOGALAP, SZUBSZIDIARITÁS ÉS ARÁNYOSSÁG

               •Jogalap

               Jelen javaslat jogalapja az EUMSZ 114. cikke, amely a 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet jogalapjául is szolgált. A hatásvizsgálatról készült jelentés részeként végzett elemzés rámutat, hogy a 345/2013/EU rendeletet és a 346/2013/EU rendeletet az EuVECA és az ESZVA alapok javítása és racionalizálása érdekében módosítani kell. Csak az uniós társjogalkotók rendelkeznek hatáskörrel a szükséges módosítások elvégzéséhez.

               •
                     Szubszidiaritás

               Uniós szintű fellépésre kizárólag akkor kerülhet sor, ha a tagállamok nemzeti alkotmányos rendszereik keretein belül nem képesek kielégítően megvalósítani a javasolt fellépés célkitűzéseit.

               A kockázatitőke-alapok és a szociális beruházási alapok 345/2013/EU rendeletben és 346/2013/EU rendeletben meghatározott belső piaca még mindig széttagolt és ezért nélkülözhetetlen egy olyan uniós szintű fellépés, amely megerősíti az ilyen alapok határokon átnyúló forrásbevonásának európai kereteit. A javaslat hozzájárul továbbá a konvergenciához és a kockázatitőke-alapok és a szociális vállalkozási alapok belső piacának megerősödéséhez. E rendelet céljait ezért csak uniós szintű fellépéssel lehet megvalósítani.

               A feltárt problémák rámutatnak a 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet tagállamonkénti alkalmazásának korlátaira és eltéréseire. Ha ezekkel a korlátokkal és eltérésekkel nem foglalkozunk, fennáll annak a veszélye, hogy a széttagoltság erősödik és ez a lehetőségek elszalasztásával jár. Ezeket a problémákat csak egy ezen javaslat révén megvalósított összehangolt uniós beavatkozás tudja megoldani. Ezért egyedül uniós szinten lehet kezelni ezeket a problémákat annak biztosítása érdekében, hogy az egységes szabályokat valamennyi tagállamban konzisztensen alkalmazzák.

               •Arányosság

               E javaslat megerősíti az EuVECA és az ESZVA címkék használatát. Sem a 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet, sem pedig ez a javaslat nem biztosít kizárólagosságot az EuVECA és az ESZVA alapoknak a kockázatitőke-alapok és a szociális beruházási alapok ágazatában. Ez a rendelet fenntartja az EuVECA és ESZVA alapok részére az EuVECA és ESZVA címkék használatát. A tagállamok az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló 2011/61/EU irányelvnek
                  10
                (a továbbiakban: ABAK-irányelv) megfelelően továbbra is szabadon meghatározhatják a kockázatitőke-alapokra és szociális beruházási alapokra alkalmazandó nemzeti rendszert.

               E javaslat egyensúlyt hoz létre a közérdek, a befektetők védelme, a biztonsági és bizalmi megfontolások, valamint a költségekkel kapcsolatos kérdések között. A javaslat célja a felesleges terhek elkerülése: a javaslat szerint a 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet hatálya alá tartozó alapok kezelését és forgalmazását meg kell nyitni egy új, az ABAK-irányelv hatálya alá tartozó kezelői csoport részére, amelyre csak a 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet ágazatspecifikus és az ABAK-irányelvben nem szabályozott előírásai alkalmazandók, egyszerűsíteni kell az alapok nyilvántartásba vételét és egyértelművé kell tenni, hogy a fogadó tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai nem vethetnek ki díjakat és hasonló illetékeket.

               •A jogi aktus típusának megválasztása

               A javasolt jogi aktus egy európai parlamenti és tanácsi rendelet.

               3.AZ UTÓLAGOS ÉRTÉKELÉSEK, AZ ÉRDEKELT FELEKKEL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓK ÉS A HATÁSVIZSGÁLATOK EREDMÉNYEI

               •Hatályos jogszabályok felülvizsgálata

               A 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet szerepelt az Európai Bizottság REFIT programjában. E felülvizsgálattal kapcsolatban további részletek az alábbi „Célravezető szabályozás és egyszerűsítés” című pontban találhatók.

               •Utólagos értékelés / célravezetőségi vizsgálat

               A Bizottság úgy döntött, hogy felgyorsítja a 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet 2017-re tervezett felülvizsgálatát és a 2016-os REFIT munkaprogram részeként jogszabályi felülvizsgálatot kezd
                  11
               .

               Mivel a 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet csak 2013 közepe óta alkalmazandó, a teljes felülvizsgálatra nem lett volna mód, mivel még túl korai lenne határozott következtetéseket levonni a hosszú távú hatásukról. Ehelyett az értékelés a rendeletek kezdeti hatásait vizsgálja, azokra a potenciális tényezőkre helyezve a hangsúlyt, amelyek esetleg megakadályozták az alapok szélesebb körű kihasználását, összehasonlítva a kezdeti várakozásokkal. A felülvizsgálatot csatolták a Bizottság hatásvizsgálatról készült jelentéséhez és következtetései a következők:

               A 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet hatékonyságát illetően, míg a 345/2013/EU rendelet által kínált lehetőségek kihasználtsága még tovább javítható, a 346/2013/EU rendelet korlátozott kihasználtsága egyértelműen nem kielégítő. Mind a 345/2013/EU rendelet, mind pedig a 346/2013/EU rendelet egy sor akadály következtében korlátozott, ilyen különösen az 500 millió EUR összeget meghaladó portfóliót kezelő nagyobb alapkezelőkre vonatkozó korlátozás, akik nem használhatják az „EuVECA” és „ESZVA” címkéket, a nem szakmai befektetők által fizetendő 100 000 EUR összegű belépési díj és a finanszírozható beruházásokra vonatkozó sajátos korlátozások (vagyis a minősített portfólióvállalkozás fogalmának meghatározása). A kisebb alapok esetében a 100 000 EUR összegű minimális befektetés került említésre mint potenciális akadály, ugyanakkor a nem szakmai befektetők részére kisebb befektetések már most is elérhetők a kkv-k eszközeiben, számos alternatív módon (például közösségi finanszírozás [ún. crowdfunding], első nyilvános tőzsdei bevezetés (IPO) stb.). Az ESZVA és az EuVECA alapok különböző, hosszú távú eszközök (vagyis ezeknek az alapoknak a minimális lekötési időszaka öt év), ami magasabb küszöbértéket és magasabb szintű befektetővédelmet követel meg.

               Az EÉPH adatbázisában 2016. április elejéig 70 EuVECA alapot vettek nyilvántartásba. Ami az ESZVA alapokat illeti, négy alapot vettek nyilvántartásba csupán két tagállamban: egy ESZVA alapot vettek nyilvántartásba Franciaországban és hármat Németországban, és a kezelt eszközök teljes értéke 32 millió EUR.

               A hatékonyságot illetően a felülvizsgálat a különböző joghatóságok esetében eltérő követelményeket tárt fel, különösen az indulási díj, a fogadó tagállam által kivetett további költségek, valamint az elegendő saját forrás szükséges szintje vonatkozásában. Bizonyos esetekben ezek a gyakorlatok olyan túlszabályozásnak (goldplating) minősülnek, amelyek túlmennek a rendelet követelményein, ellenben hátráltatják mind az EuVECA, mind az ESZVA alapok létrehozását és határokon átnyúló forgalmazását. A relevanciát illetően a 345/2013/EU rendeletet és a 346/2013/EU rendeletet a tőkepiaci unióra irányuló munka szerves részeként ismerik el. A 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet a Bizottság azon kezdeményezésének részét képezi, amely a gazdaság nem banki finanszírozásának növelésére irányul, és összhangban van az európai beruházási tervnek a versenyképesség növelésére, valamint a munkahelyteremtés célját szolgáló beruházások ösztönzésére irányuló céljaival.

               A koherenciát az teremti meg, hogy a 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet kiegészítő aktusok az ABAK-irányelvhez képest, mivel olyan kis alapkezelőkre vonatkoznak, amelyek portfóliója nem éri el az 500 millió EUR összeget, azzal a céllal, hogy biztosítsák számukra mind az EuVECA, mind az ESZVA alapok határokon átnyúló forgalmazásának lehetőségét.

               Az uniós hozzáadott értéküket illetően a 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet az elfogadásuk előtt fennálló jogszabályi hiányosságot pótol, és céljuk, hogy lehetővé tegyék a kis kezelők számára a határokon átnyúló alapok forgalmazását és növeljék az induló és szociális vállalkozásokba való befektetéshez rendelkezésre álló nem banki tőke mennyiségét. A rendeletek további hozzáadott értéket biztosítanak azáltal, hogy egységes szabálykönyveket jelentenek, amelyek célja annak biztosítása, hogy a befektetőknek a lehető legjobb és leginkább összehasonlítható információk álljanak rendelkezésre ahhoz, hogy Európa egész területén befektethessenek mind az EuVECA, mind az EuSEF alapokba.

               •Az érdekelt felekkel folytatott konzultációk

               E javaslat számos nyilvános konzultáción, nevezetesen a tőkepiaci unió kiépítéséről szóló zöld könyv által elindított konzultáción (2015. február 18. – 2015. május 13.), a 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet felülvizsgálatáról szóló nyilvános konzultáción (2015. szeptember 30. – 2016. január 6.), a pénzügyi szolgáltatások uniós szabályozási keretére vonatkozó konzultációs felhívás (Call for evidence: EU regulatory framework for financial services) keretében indított nyilvános konzultáción (2015. szeptember 30 – 2016. január 31.) és egy célzott technikai jellegű munkaértekezleten (2016. január 27.) alapul.

               A konzultációk eredményei arra utalnak, hogy az „EuVECA” és „ESZVA” címkéket használó alapok kezelésére és forgalmazására jogosult alapkezelők körének a 2011/61/EU irányelv 6. cikke szerint engedélyezett kezelőkkel való kibővítése széles körű támogatottságot élvez. E javaslat megnyitja az EuVECA és ESZVA alapok piacát az ABAK-irányelv alapján engedéllyel rendelkező alapkezelők számára, így hazai és más tagállamokbeli ügyfeleiknek a teljes termékkört kínálni tudják, amely pedig növelheti az ilyen alapok általános elterjedtségét. Ezeknek az alapkezelőknek továbbra is meg kell felelniük az ABAK-irányelv követelményeinek és be kell tartaniuk a 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet bizonyos szabályait.

               Az érintett felek véleménye vegyes volt a nem szakmai befektetők részére az EuVECA és az ESZVA alapokba való befektetés minimálisan előírt összegének 100 000 EUR-ra való csökkentésének kérdéséről. Egyes válaszadók támogatták e minimális belépési díj összegének csökkentését. Ők a potenciális befektetők körének kibővítését javasolták, hogy a nem szakmai befektetők választási lehetősége bővüljön. Más válaszadók úgy vélték, hogy a kockázati profil, a szerződéses kötelezettségek és a kockázati tőkébe és szociális vállalkozásokba való befektetés illikvid jellege nem szükségszerűen alkalmas a kisebb tőkével rendelkező lakossági befektetők részére. Mások úgy vélték, hogy további személyre szabott befektetővédelmi szabályokra lenne szükség e befektetői csoport támogatása érdekében, amelynek költségét nem ellensúlyozná a befektető körének esetleges bővülése. Az egyéni befektetők számára az európai hosszú távú befektetési alapokról szóló (EU) 2015/760 rendeletben
                  12
                szereplőhöz hasonló portfólióalapú megközelítést hozták fel példaként arra a védelmi szintre, amelyre szükség lehet. A fenti érveket figyelembe véve e javaslat a következő okokból fenntartja a 100 000 EUR összegű belépési díjat: az alacsonyabb minimális befektetés jelentős befektetővédelmi kockázatokat jelenthet és így csökkentheti az EuVECA és az ESZVA alapok iránti befektetői bizalmat. A befektetési küszöb csökkentését mindenképpen lakossági befektetőkre vonatkozó további védelmi intézkedésekkel kellene párosítani, amelyek költségeket jelentenének és mérsékelnék a rugalmasabb EuVECA és ESZVA alapok rendszerének előnyeit.

               Az EuVECA és ESZVA alapok nyilvántartásba vételének az alapkezelőre háruló közvetett költségei szavatolótőke-követelményt is tartalmaznak. A válaszadók hangsúlyozták, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok változatosan értelmezik az „elegendő saját forrás” fogalmát, és egyes hatáskörrel rendelkező hatóságok az ABAK-irányelv alapján engedéllyel rendelkező alapkezelőkre az összes követelményt alkalmazzák. A válaszadók továbbá megkérdőjelezték egyes fogadó tagállamok által kivetett további díjaknak a 345/2013/EU rendelettel és a 346/2013/EU rendelettel való összeegyeztethetőségét is. E javaslat kezeli a túlszabályozás problémáját, mivel felkéri az Európai Értékpapírpiaci Hatóságot (EÉPH), hogy dolgozzon ki szabályozástechnikai standardtervezeteket az elegendő saját forrás összegének meghatározására. Egyértelművé teszi továbbá, hogy a tagállamok nem vethetnek ki díjat a határokon átnyúló EuVECA és ESZVA alapokra.

               A 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet megtiltja, hogy a fogadó tagállamban bármilyen követelményt vagy adminisztrációs eljárást írjanak elő a minősített kockázatitőke-alapok forgalmazásával összefüggésben. Annak biztosítása érdekében, hogy a tilalmat valamennyi tagállamban következetesen betartják, ez a rendelet kifejezetten rendelkezik arról, hogy a tagállamok nem írhatnak elő díjakat és más illetékeket.

               A válaszok többsége az EuVECA alapok általi befektetésre alkalmas eszközök körének bővítését támogatta, azzal érvelve, hogy a 345/2013/EU rendelet szerinti minősített portfólióvállalkozások fogalmának meghatározása túlságosan megszorító. Az emelletti érvek között szerepelt, hogy a kezelők nehezen tudják azonosítani a fogalom szerinti elégséges befektetéseket, valamint hogy a kiegészítő befektetések vonzóak. A válaszok továbbá az alkalmazotti létszám felső határának növelését, valamint az árbevétel és a mérlegfőösszeg felső határértékeinek megszüntetését javasolták. Ez a javaslat a legfeljebb 499 alkalmazottat foglalkoztató vállalkozásokba (közepes piaci tőkeértékű kisebb cégek) való befektetést teszi lehetővé. Ez a módosítás összhangba hozza a 345/2013/EU rendelet szerint finanszírozható befektetés hatályát az Európai Beruházási Alap által kezelt és az uniós pénzügyi programok által támogatott kockázatitőke-programokkal, mint amilyen az InnovFin eszköz. Ezenfelül e javaslat lehetővé teszi a pénzügyi eszközök piacairól szóló 2014/65/EU irányelvben
                  13
                meghatározott kkv-tőkefinanszírozási piacon jegyzett kis- és középvállalkozásokba való befektetést is, hogy azok a növekedési szakaszban lévő vállalkozások is részesülhessenek az EuVECA-alapokból származó tőkéből, amelyek már más finanszírozási forráshoz hozzájutnak. Ez a javaslat lehetővé teszi a kiegészítő (follow-on) befektetéseket is valamely adott vállalkozásba, amely az első befektetést követően már nem felel meg a minősített portfólióvállalkozás fogalmi kritériumának.

               •Szakértői vélemények összegyűjtése és felhasználása

               A Bizottság az EÉPH által nyújtott információra támaszkodott. A Bizottság továbbá 2016. január 27-én egy célzott technikai jellegű munkaértekezletet, bilaterális találkozókat, az érintettekkel folytatott telekonferenciákat is szervezett, valamint felhasználta az iparági szövetségek által közölt adatokat.

               •Hatásvizsgálat

               Ezt a javaslatot egy hatásvizsgálatról készült jelentés kíséri, amely figyelembe vesz számos szakpolitikai lehetőséget, nevezetesen hogy engedélyezzék-e az ABAK-irányelv alapján engedéllyel rendelkező kezelők számára az „EuVECA” és az „ESZVA” címkék használatát, kiterjesszék-e a 345/2013/EU rendelet szerinti minősített portfólióvállalkozások fogalmát, fenntartsák-e a minimális belépési díjat, valamint hogy részletezzék-e a fogadó tagállam által előírt adminisztratív folyamatokat és további intézkedéseket.

               A Szabályozói Ellenőrzési Testület 2016. május 13-án pozitív véleményt nyilvánított, és ajánlásokat adott a hatásvizsgálatról készült jelentéstervezet további javítására vonatkozóan. A jelentéstervezet ezt követően a Testület észrevételeinek
                  14
                figyelembevétele érdekében módosításra került. A főbb változások a jogszabályi felülvizsgálat kontextusát és időzítését, az előnyben részesített lehetőségek és az egyszerűsítő elemek bemutatását, valamint az adminisztrációs költségek megtakarítását érintette. A felülvizsgált hatásvizsgálatról szóló jelentés és a hatásvizsgálat vezetői összefoglalója e javaslattal együtt kerül közzétételre
                  15
               .

               Az alábbi táblázat összefoglalja a különböző választott intézkedéseket, valamint a vonatkozó érintett felekre gyakorolt hatásuk vizsgálatát, az előnyöket és az arányosságot.

                        Előnyben részesített szakpolitikai lehetőségek

                        Költséghatások

                        Az EuVECA és ESZVA alapokat kezelők, befektetők és portfólióvállalkozások számára kínált előny

                        Arányosság

                        Lehetővé válik az ABAK-irányelv alapján engedéllyel rendelkező kezelők számára az „EuVECA” és az „ESZVA” címkék használata

                        Kiszélesedik a minősített portfólióvállalkozás 345/2013/EU rendelet szerinti fogalma

                        Fennmarad a 100 000 minimális befektetési összeg

                        Kifejezett rendelkezések a 345/2013/EU rendeletben és a 346/2013/EU rendeletben a nehézkes adminisztrációs folyamatok és további intézkedések (egyebek mellett a fogadó tagállam által előírt díjak), valamint a fogadó tagállam által előírt aránytalan követelmények elkerülése érdekében.

                        Mivel a rendszer fő vonásai megmaradnak, a vagyonkezelőkre nem jelent további költséget.

                        A költségek a jelenleginél valószínűleg alacsonyabbak lesznek, mivel a kiigazított szabályok kifejezetten meg fogják határozni, hogy a követelményekben hogyan érhető el az arányosság.

                        A befektetők által a kezelőknek fizetett díjakra valószínűleg pozitív hatással lesz az, hogy az ABAK-irányelv alapján engedéllyel rendelkező kezelők használhatják az „EuVECA” és az „ESZVA” címkéket, mivel az ABAK-irányelv alapján engedéllyel rendelkező kezelők nagyobb méretgazdaságosságra támaszkodnak.

                        A 100 000 EUR küszöbérték fenntartása azt is biztosítja, hogy nincs szükség új fogyasztóvédelmi követelményekre, mint például letétkezelési vagy diverzifikációs szabályokra. Ezek különben növelnék a vagyonkezelők költségeit és közvetett módon növelnék a befektetők által fizetett díjakat.

                        Az uniós költségvetésre nem gyakorol hatást.

                        A rendszernek a kis vagyonkezelőkre vonatkozó fő vonásai megmaradtak és még inkább megerősítésre kerülnek.

                        A szabályokban megmarad a befektetővédelem és az alacsony költség és rugalmasság közötti kiegyensúlyozott megközelítés.

                        A befektetők számára nem jelentkezik további kockázat.

                        Az ABAK-irányelv alapján engedéllyel rendelkező kezelők igénybe vehetik az EuVECA és az ESZVA alapok keretrendszerét és forgalmazhatják az EuVECA és ESZVA alapokat nem lakossági befektetők valamint olyan befektetők részére, akik képesek lekötni 100 000 EUR-t. Forgalmazhatnak továbbá olyan intézményi befektetők, például biztosítótársaságok részére is, akiket már ösztönöztek a Szolvencia II felhatalmazásán alapuló jogi aktus szerinti alapkeretbe való befektetésre.

                        Mivel több vagyonkezelő tudja használni az EuVECA és ESZVA címkéket, így ez pozitív hatást gyakorol a kkv-kba, közepes piaci tőkeértékű kisebb cégekbe és szociális vállalkozásokba való befektetésre.

                        A minősített portfólióvállalkozás fogalmának a nagyobb vállalkozásokra való kiterjesztése lehetővé teszi az EuVECA alapok portfóliójának diverzifikálását és lehetővé teszi a közepes piaci tőkeértékű kisebb cégek számára, hogy az EuVECA finanszírozáshoz hozzájussanak.

                        A minősített portfólióvállalkozás a 345/2013/EU rendelet szerinti fogalmának kiterjesztése oly módon, hogy a kkv-tőkefinanszírozási piacokba is be lehessen fektetni, előmozdítja e piacok fejlődését.

                        A befektetők diverzifikáltabb EuVECA portfóliókhoz jutnak hozzá, és potenciálisan alacsonyabb kockázat mellett.

                        Az EuVECA és ESZVA kezelőkre nehezedő adminisztrációs teher csökken.

                        Az előnyben részesített lehetőségek összhangban vannak a többi jogszabállyal és kezdeményezéssel, egyebek mellett az ABAK-irányelvvel, a 2014/65/EU szerinti kkv-tőkefinanszírozási piacokkal, a tőkepiaci unióval, és megerősítik az uniós finanszírozási programokat, ideértve a vállalkozások és kkv-k versenyképességét segítő (COSME) programot, a Horizont 2020 programot és az Európai Stratégiai Beruházási Alapot is.

                        Az előnyben részesített lehetőség figyelembe veszi az arányosság EUSZ 5. cikkének (4) bekezdésében megállapított elvét, mivel megfelelő a célkitűzések elérésére és nem megy túl az azok megvalósításához szükséges mértéken.

                        A kiválasztott szakpolitika megpróbál egyensúlyt létrehozni a közérdek, a befektetők védelme, a biztonsági és bizalmi megfontolások, valamint a költségekkel kapcsolatos kérdések között. A felesleges terheket a javaslat elkerüli.

                        A javaslat szerinti szabályok nem lépik túl az EuVECA és az ESZVA alapok közös jogi keretrendszerének eléréséhez szükséges mértéket. Alaposan át lettek gondolva és az EuVECA és EuSEF ágazatainak sajátos jellemzőihez, növekedési potenciáljához és innovációs képességeihez lettek igazítva.

               •Célravezető szabályozás és egyszerűsítés

               A 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet önkéntes alapokra vonatkozó keretet ad, így azok felhasználása attól függ, hogy a résztvevőknek milyen érdeke fűződik ilyen eszközök létrehozásához. E javaslat csökkenti az olyan alapkezelők szükségtelen terheit és költségeit, amelyek hajlandók EuVECA és ESZVA alapokat felállítani.

               Az EuVECA és ESZVA alapok kezelői jelenleg a 345/2013/EU rendelet vagy a 346/2013/EU rendelet, továbbá a 2011/61/EU irányelv szerinti nyilvántartásba-vételi folyamatok hatálya alá tartoznak. A javaslat megszünteti a megkettőzött előírásokat. A 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet felülvizsgálata feltárta, hogy az ugyanolyan méretű alapok tekintetében az elegendő szavatoló tőke összegének tartománya tagállamonként 6 500 – 125 000 EUR között változhat, és a felső küszöbérték megegyezik az ABAK-irányelv alapján engedéllyel rendelkező kezelőkre vonatkozó teljes tőkekövetelménnyel. A túlszabályozás elkerüléséhez a rendelet előírja, hogy az elegendő saját forrás összegének meghatározására szolgáló módszertant az EÉPH-nak kell kidolgoznia szabályozástechnikai standardok keretében. Emellett a felülvizsgálat rámutat arra is, hogy egyes hatáskörrel rendelkező hatóságok díjat vetnek ki a határokon átnyúló EuVECA és ESZVA alapok területükön történő forgalmazására. Az éves díj összege 300 és 3000 EUR között változik, amelynek szintje megegyezik az ABAK-irányelv alapján engedélyezett alapkezelők által forgalmazott határokon átnyúló alternatív befektetési alapokéval. Ezenfelül néhány fogadó tagállam 300–3000 EUR összeg közötti egyszeri díjat is kivet a határokon átnyúló forgalmazás esetén. A javaslat megtiltja ezt a gyakorlatot.

               A hatásvizsgálatról készült jelentés ezzel összefüggésben nagyjából évi 40 500 EUR költségmegtakarításra utal a 27 tagállamban forgalmazott egyes EuVECA és ESZVA alapokra vonatkozóan és öt éven belül összesen 32 millió EUR költségmegtakarítást valamennyi új EuVECA alapra.

               •
                     Alapvető jogok

               E rendelet tiszteletben tartja az alapvető jogokat, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveket. Összhangban van a vállalkozás szabadságáról szóló 16. cikkel, mivel megnyitja az EuVECA és ESZVA címkék hatálya alá tartozó alapok forgalmazását más szabályozott kezelők előtt. Továbbá elősegíti a 47. cikkben megfogalmazott jogorvoslathoz és tisztességes eljáráshoz való jog érvényesülését, mivel biztosítja a bíróság előtti jogorvoslathoz való jogot, ideértve azokat a helyzeteket is, amikor a hatáskörrel rendelkező hatóságok nem hoztak döntést.

               E rendeletet az említett jogokkal és elvekkel összhangban kell alkalmazni.

               4.KÖLTSÉGVETÉSI VONZATOK

               E javaslatnak nincs az Európai Unió költségvetését érintő vonzata.

               5.EGYÉB ELEMEK

               •Végrehajtási tervek, valamint a nyomon követés, az értékelés és a jelentéstétel szabályai

               A módosított 345/2013/EU rendelet és 346/2013/EU rendelet értékelésére hatálybalépésüket követően négy évvel kerül sor.

               A monitoring és értékelés négy kérdésre fog irányulni: i. hogy a módosított keretrendszerek vonzók-e az ABAK-irányelv alapján engedéllyel rendelkező kezelők számára az EuVECA és ESZVA alapok forgalmazása szempontjából; ii. hogy a keretrendszerek hozzájárultak-e az EuVECA és az ESZVA alapokban kezelt eszközök, illetve tágabb értelemben a kockázatitőke-vállalkozásokba és szociális beruházásokat végrehajtó vállalkozásokba fektetett eszközök növekedéséhez, iii. hogy a minősített portfólióvállalkozásra vonatkozó módosított követelmények növelték-e az EuVECA alapok által bevont tőke és az azokból végzett beruházások összegét, valamint iv. hogy a fogadó tagállam számára a díjak kivetésének tilalmát és az elegendő saját forrást kifejezetten előíró rendelkezések révén csökkentek-e az EuVECA és az ESZVA alapokat terhelő adminisztrációs és forgalmazási költségek.

               E monitoring mutatói a következőket tartalmazzák: i. általános adatok az Unió kockázatitőke- és szociálisberuházás-ágazatáról, ideértve azokat a kockázatitőke-alapokat és szociális beruházási alapokat, amelyek nem EuVECA vagy ESZVA alapok, ii. az EuVECA és az ESZVA alapok száma, EuVECA és az ESZVA alapok kezelésével és forgalmazásával foglalkozó, ABAK-irányelv alapján engedéllyel rendelkező kezelők száma, valamint a 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU alapján nyilvántartásba vett EuVECA és ESZVA alapkezelők száma, iii. az EuVECA és az ESZVA alapokban kezelt eszközök értéke és az ilyen alapok átlagos mérete, iv. a határokon átnyúló EuVECA és az ESZVA alapok forgalmazásának költsége, v. az EuVECA és az ESZVA alapkezelőknél tartott saját forrás szintjének állandósága, valamint vi. az alapok létrehozási költsége. A monitoring végrehajtására az EÉPH-val együttműködésben kerül sor, amelynek feladata, hogy nyilvántartást vezessen az EuVECA és az ESZVA alapkezelőkről és az EuVECA és az ESZVA alapokról, adott esetben az ABAK-irányelv szerinti jelentéstétel alapján. Az EuVECA és az ESZVA alapokra, valamint az uniós kockázatitőke-vállalkozásokra és szociális beruházásokat végrehajtó vállalkozásokra vonatkozó kereskedelmi adatokat és jelentéseket szintén felül kell vizsgálni, hogy tágabb perspektívából is látható legyen az EuVECA és az ESZVA alapok hatása.

               •A javaslat egyes rendelkezéseinek részletes magyarázata

               Az 1. cikk (1) bekezdése és a 2. cikk (1) bekezdése lehetővé teszi a 2011/61/EU irányelv 6. cikke szerint engedéllyel rendelkező, minősített kockázatitőke-portfóliót és minősített szociális vállalkozási alapot kezelő kollektív befektetési vállalkozások kezelői számára, hogy az „EuVECA” és „ESZVA” megnevezést használják az említett alapok Unióban történő forgalmazása során. Az említett kezelőknek nyilvántartásba kell vetetniük az általuk kezelt EuVECA és az ESZVA alapokat, és meg kell felelniük a 345/2013/EU rendelet vagy a 346/2013/EU rendelet külön rendelkezéseinek, különösen a nem minősített befektetésekre vonatkozó 30%-os küszöbértékre, az elfogadható befektetőkre, illetve a befektetőkre vonatkozó különös tájékoztatási kötelezettségre és értesítésre vonatkozóan. Az ESZVA alapok említett kezelőinek továbbá be kell tartaniuk azokat a rendelkezéseket, amelyek meghatározzák a minősített portfólióvállalkozások által elérendő pozitív szociális hatások mérésére szolgáló eljárásokat.

               Az 1. cikk (2) bekezdése újra meghatározza a minősített portfólióvállalkozás 345/2013/EU rendelet szerinti fogalmát, és kiterjeszti azt egyrészt a legfeljebb 499 személyt alkalmazó, nem jegyzett vállalkozásokra, másrészt a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 12. és 13. pontjában meghatározott kkv-tőkefinanszírozási piacon jegyzett kis- és középvállalkozásokra. Lehetővé teszi továbbá a minősített portfólióvállalkozásba, vagyis olyan vállalkozásokba történő kiegészítő befektetéseket, amelyek nem felelnek meg a fogalmi kritériumoknak, azonban a minősített kockázatitőke-alap a vállalkozásba való első befektetése idején megfelelt. Az 1. cikk (2) bekezdése és a 2. cikk (2) bekezdése módosítja a hatáskörrel rendelkező hatóság és a letelepedés szerinti tagállam fogalmát.

               Az 1. cikk (3) bekezdése és a 2. cikk (3) bekezdése megbízza az EÉPH-t, hogy szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozzon ki, amelyek részletezik az elegendő saját forrás meghatározásának módszertanát. A módszereknek különbséget kell tenniük a belső és külső kezelésű EuVECA és az ESZVA alapok között, figyelembe kell venniük a 345/2013/EU rendelet vagy a 346/2013/EU rendelet szerint nyilvántartásba vett és a 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedéllyel rendelkező kezelők méretét és belső szervezetét, tovább biztosítaniuk kell, hogy az elegendő saját forrást alkotó összegek nem haladják meg a 2011/61/EU irányelv 9. cikkében meghatározott összegeket.

               Az 1. cikk (4) bekezdése és a 2. cikk (4) bekezdése a nyilvántartásba-vételi folyamat egyszerűsítésére irányul. Először is, a rendelkezés előírja, hogy a letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága legkésőbb valamennyi szükséges információ benyújtását követő két hónappal tájékoztassa a kezelőket, hogy nyilvántartásba lettek-e véve. Másodszor, a rendelkezés célja, hogy elkerülje a 345/2013/EU rendelet vagy a 346/2013/EU rendelet, illetve a 2011/61/EU irányelv alapján történő párhuzamos nyilvántartásba vételi folyamatokat.

               Az 1. cikk (5) bekezdése és a 2. cikk (5) bekezdése meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett a 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedélyezett kezelők EuVECA és ESZVA alapokat nyilvántartásba vetethetnek. Ez a rendelet lehetővé teszi, hogy az engedélyezés szerinti tagállamtól eltérő tagállamban engedélyezett kezelők EuVECA és ESZVA alapokat nyilvántartásba vetessenek. Az (5) bekezdés biztosítja, hogy a kezelők, illetve az EuVECA és ESZVA alapok nyilvántartásba vételének megtagadását, vagy az erre vonatkozó döntés meghozatalának elmulasztását indokolni és közölni kell, továbbá azzal szemben bírósághoz lehet fordulni.

               Az 1. cikk (6) bekezdése és a 2. cikk (6) bekezdése kifejezetten előírja, hogy a fogadó tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságai nem vethetnek ki díjakat vagy illetékeket az EuVECA és az ESZVA alapok határokon átnyúló forgalmazásával kapcsolatban. Ezenkívül kiterjesztik a 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedéllyel rendelkező kezelők által nyilvántartásba vett és forgalmazott EuVECA és az ESZVA alapokra vonatkozóan a nemzeti felügyeleti szervek közötti határokon átnyúló értesítési eljárásokat.

               Az 1. cikk (7) bekezdése és a 2. cikk (7) bekezdése biztosítja, hogy az EÉPH adatbázisában szerepeljenek az EuVECA és az ESZVA alapok minősített szociális vállalkozási alap valamennyi kezelőjére és az általuk forgalmazott alapokra vonatkozó információk.

               Az 1. cikk (8) bekezdése és a 2. cikk (8) bekezdése módosítja azt az időpontot, amellyel bezárólag a tagállamoknak közölniük kell a 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet megsértésére alkalmazandó szabályokat, ideértve a 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedéllyel rendelkező azon kezelők által elkövetett jogsértéseket is, akik az EuVECA és az ESZVA alapok forgalmazásával kapcsolatban „EuVECA” és „ESZVA” megnevezést használnak.

               Az 1. cikk (9) bekezdése és a 2. cikk (9) bekezdése biztosítja a 345/2013/EU rendeletnek vagy a 346/2013/EU rendeletnek a 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedéllyel rendelkező azon kezelőkkel szembeni érvényesítését, akik minősített kockázatitőke- és minősített szociális vállalkozási alapokat kezelnek és az említett alapok forgalmazásával összefüggésben az „EuVECA” és az „ESZVA” megnevezést használják.

               Az 1. cikk (10) bekezdése és a 2. cikk (10) bekezdése a 345/2013/EU rendeletnek és a 346/2013/EU rendeletnek a rendeletek hatálybalépését követő négy év múlva lefolytatandó felülvizsgálatát írja elő.

               2016/0221 (COD)

               Javaslat

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

               az európai kockázatitőke-alapokról szóló 345/2013/EU rendelet és az európai szociális vállalkozási alapokról szóló 346/2013/EU rendelet módosításáról

               (EGT-vonatkozású szöveg)

               AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

               tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére,

               tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

               a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

               tekintettel az Európai Központi Bank véleményére
                  16
               ,

               tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére
                  17
               ,

               rendes jogalkotási eljárás keretében
                  18
               ,

               mivel:

               (1)A 345/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  19
                és a 346/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet
                  20
                egységes követelményeket és feltételeket ír elő a kollektív befektetési vállalkozások azon kezelői számára, akik az Unióban az „EuVECA” vagy „ESZVA” megnevezést kívánják használni a minősített kockázatitőke-alapok és a minősített szociális vállalkozási alapok forgalmazására. A 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet szabályokat állapít meg mindenekelőtt a minősített befektetés, a minősített portfólióvállalkozás és az elfogadható befektetők irányítására vonatkozóan. A 345/2013/EU rendeletnek és a 346/2013/EU rendeletnek megfelelően csak azok az alapkezelők használhatják az „EuVECA” és „ESZVA” címkéket, amelyek kezelésében álló eszközök nem haladják meg a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv
                  21
                3. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott küszöbértéket.

               (2)Az európai beruházási tervről szóló 2014. november 16-i közlemény
                  22
                átfogó stratégiát határoz meg a finanszírozási eszközök hiányának kezelésére, ami korlátozza Európa növekedési potenciálját és azt, hogy állampolgárai számára munkahelyeket teremtsen. Célja, hogy közpénzek felhasználásával és a befektetési környezet jogi keretének javításával mozgósítsa a magánbefektetést.

               (3)A tőkepiaci unióról szóló 2015. szeptember 30-i közlemény
                  23
                a beruházási terv fontos eleme. Célja, hogy a valódi egységes tőkepiac létrehozásával csökkentse a pénzügyi piacok széttagoltságát és növelje a vállalkozások által bevonható forrásokat. A közlemény meghatározza, hogy a 345/2013/EU rendeletet és a 346/2013/EU rendeletet módosítani kell annak érdekében, hogy a keretrendszerek a lehető legjobban tudják támogatni a kkv-kba való befektetést.

               (4)A minősített kockázatitőke-alapok és a minősített szociális vállalkozási alapok piacát meg kell nyitni a méretgazdaságossági előnyök növelése, a tranzakciós és műveleti költségek csökkentése, a verseny javítása és a befektetőknek nyújtott kínálat megerősítése érdekében. A leendő alapkezelők körének kiszélesítése hozzájárul a szóban forgó piac megnyitásához. E befektetést igénylő vállalkozásoknak előnyük származhat abból, hogy kockázati befektetési források szélesebb és változatosabb köréből származó finanszírozáshoz férhetnek hozzá. A 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet hatályát ezért ki kell terjeszteni azáltal, hogy lehetővé válik az „EuVECA” és „ESZVA” címkék használata a 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedéllyel rendelkező kollektív befektetési vállalkozások kezelői számára.

               (5)A magas szintű befektetővédelem megőrzése érdekében az említett alapkezelőknek továbbra is a 2011/61/EU irányelv rendelkezéseinek hatálya alá kell tartozniuk, miközben meg kell felelniük a 345/2013/EU rendelet vagy a 346/2013/EU rendelet bizonyos rendelkezéseinek, nevezetesen a finanszírozható befektetéseket, a célzott befektetőket és a tájékoztatási követelményeket érintő előírásoknak.

               (6)Annak biztosítása érdekében, hogy a hatáskörrel rendelkező hatóságok az „EuVECA” és „ESZVA” címkék minden egyes új használatáról tudjanak, a 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedéllyel rendelkező kollektív befektetési vállalkozásoknak nyilvántartásba kell vetetniük minden olyan minősített kockázatitőke-alapot vagy minősített szociális vállalkozói alapot, amelyet kezelni és forgalmazni kívánnak. Ennek biztosítania kell, hogy az említett kezelők fenntarthassák üzleti modelljeiket azáltal, hogy kezelni tudják a más tagállamokban letelepedett kollektív befektetési vállalkozásokat, miközben tovább bővítik az álaluk kínált termékek körét.

               (7)Ki kell terjeszteni azon elfogadható vállalkozások körét, amelyekbe a minősített kockázatitőke-alapok befektethetnek, hogy tovább lehessen növelni a tőkekínálatot a vállalkozások számára. A minősített portfólióvállalkozás fogalmát ezért ki kell terjeszteni a legfeljebb 499 alkalmazottat foglalkoztató vállalkozásokra (közepes piaci tőkeértékű kisebb vállalatok), valamint a kkv-tőkefinanszírozási piacon jegyzett kis-és középvállalkozásokra. Az új befektetési lehetőségeknek lehetővé kell tenniük, hogy a növekedési szakaszban lévő azon vállalkozások, amelyek már hozzájutnak más finanszírozási forrásokhoz, például a kkv-tőkefinanszírozási piacokhoz, részesülhessenek a minősített kockázatitőke-alapokból származó tőkéből, amely így hozzájárulhat a kkv-tőkefinanszírozási piac fejlődéséhez.

               (8)A minősített kockázatitőke-alapok számára lehetővé kell tenni, hogy hosszú távon részt vegyenek a nem jegyzett kkv-k, nem jegyzett közepes piaci tőkeértékű kisebb cégek és a kkv-tőkefinanszírozási piacon jegyzett kkv-k finanszírozási létráján, hogy tovább tudják erősíteni azon potenciáljukat, hogy profitáljanak a nagy növekedési potenciállal rendelkező vállalkozásokból. Ezért lehetővé kell tenni az első befektetést követő kiegészítő (follow-on) befektetést.

               (9)A nyilvántartásba-vételi eljárásoknak költséghatékonynak kell lenniük. Ezért valamely kezelő a 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet szerinti nyilvántartásba vételének meg kell felelnie a 2011/61/EU irányelvben említett nyilvántartásba vétel céljának is. Helyénvaló, hogy a 345/2013/EU rendelet vagy a 346/2013/EU rendelet szerinti nyilvántartásba vételről szóló határozat és a nyilvántartásba vétel elmulasztása adott esetben bírósági felülvizsgálat hatálya alá tartozzon.

               (10)Egyértelművé kell tenni, hogy a fogadó tagállamra vonatkozó azon tilalom, miszerint a minősített kockázatitőke-alapok és a minősített szociális vállalkozói alapok területén történő forgalmazással összefüggésben nem írhat elő követelményeket vagy adminisztrációs eljárásokat, kiterjed arra is, hogy nem vethet ki díjakat és más illetékeket az említett alapok kezelőire.

               (11)A 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet jelenleg előírja, hogy a minősített kockázatitőke-alapok és a minősített szociális vállalkozói alapok kezelői mindig elegendő saját forrással rendelkezzenek. Annak érdekében, hogy az Unióban egységesen értelmezzék, hogy az említett kezelők esetében mi minősül elegendő saját forrásnak, az európai felügyeleti hatóságnak (a továbbiakban: EÉPH) elő kell írni, hogy dolgozzon ki szabályozástechnikai standardtervezeteket, amelyek megállapítják az annak meghatározására vonatkozó módszereket, hogy mi minősül elegendő saját forrásnak.

               (12)Mivel ez a rendelet lehetővé teszi az „EuVECA” és „ESZVA” címkék használatát a 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedéllyel rendelkező kollektív befektetési vállalkozások kezelői számára, az EÉPH által a 345/2013/EU rendelet és a 346/2013/EU rendelet alapján fenntartott központi adatbázisban szerepelnie kell az említett kezelők által kezelt és forgalmazott minősített kockázatitőke-alapokra és a minősített szociális vállalkozási alapokra vonatkozó információknak.

               (13)Mivel e rendelet célját, nevezetesen az „EuVECA” és az „ESZVA” címkék használatának erősítése révén a minősített kockázatitőke-alapok és a minősített szociális vállalkozási alapok további erősítését, a tagállamok nem tudják megvalósítani, és ezért hatóköre és hatásai miatt az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket fogadhat el az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az arányosság elvének megfelelően, az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikke (4) bekezdésével összhangban e rendelet nem haladja meg a kitűzött célok eléréséhez szükséges mértéket.

               (14)A 345/2013/EU rendeletet és a 346/2013/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

               ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

               1. cikk

               A 345/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:

               1.A 2. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „(2)
                     E rendelet 5. és 6. cikke, a 13. cikk (1) bekezdésének c) és i) pontja, valamint 14a. cikke a 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedéllyel rendelkező, minősített kockázatitőke-portfóliót kezelő, és az említett alapok Unióban történő forgalmazása során az „EuVECA” megnevezést használni kívánó kollektív befektetési vállalkozások kezelőire alkalmazandó.”

               2.A 3. cikk a következőképpen módosul:

               a)
                     A k) pont helyébe a következő szöveg lép:

               „k)
                     „letelepedés szerinti tagállam”: az a tagállam, amelyben valamely minősített kockázatitőke-alap kezelője bejegyzett székhellyel rendelkezik;”

               b)
                     a d) pont i. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

               „i.
                     amely a minősített kockázatitőke-alap által a vállalkozásba eszközölt első befektetés idején megfelel a következő feltételek egyikének:

               —
                     a vállalkozást nem vezették be a 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv* 4. cikke (1) bekezdésének 21. pontjában meghatározott szabályozott piacon vagy a 22. pontjában meghatározott multilaterális kereskedési rendszerben való kereskedésre, és alkalmazottainak létszáma legfeljebb 499 fő;

               —
                     a vállalkozás a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 12. pontjában meghatározott kis- és középvállalkozás, amelyet az említett irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 13. pontjában meghatározott kkv-tőkefinanszírozási piacon jegyeznek.”

               c)
                     az m) pont helyébe a következő szöveg lép:

               „m)
                     „hatáskörrel rendelkező hatóság”:

               i.
                     az e rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében említett kezelőre vonatkozóan a 2011/61/EU irányelv 3. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett hatáskörrel rendelkező hatóság;

               ii.
                     az e rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett kezelőre vonatkozóan a 2011/61/EU irányelv 7. cikkének (1) bekezdésében említett hatáskörrel rendelkező hatóság;

               iii.
                     a minősített kockázatitőke-alapokra vonatkozóan azon tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága, amelyben a minősített kockázatitőke-alap bejegyzett székhellyel vagy központi irodával rendelkezik;”

               _______________________________________________________________

               *
                     Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i 2014/65/EU irányelve a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).

               3.A 10. cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

               „(3)
                     Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki, amelyek részletezik az annak meghatározásához szükséges módszereket, hogy mi minősül elegendő saját forrásnak. E módszerek:

               a)
                     különbséget tesznek aközött, hogy mi minősül elegendő saját forrásnak a belső kezelésű minősített kockázatitőke-alapok, illetve a külső kezelésű minősített kockázatitőke-alapok kezelői tekintetében;

               b)
                     figyelembe veszik a 2. cikk (1) bekezdésében említett kezelők méretét és belső szervezetét annak érdekében, hogy a szóban forgó kezelők és az említett cikk (2) bekezdésében említett kezelők között semleges versenyfeltételeket biztosítsanak;

               c)
                     biztosítják, hogy az említett módszerek alkalmazásának eredményeként meghatározott összegek nem haladják meg a 2011/61/EU irányelv 9. cikkében meghatározott összegeket.

               Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket [e rendelet hatálybalépésétől számított 18 hónapon belül] benyújtja a Bizottsághoz.

               A Bizottság felhatalmazást kap az e bekezdés első albekezdésében említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadására.”;

               4.A 14. cikk a következő (3a) és (3b) bekezdéssel egészül ki:

               „(3a)
                     A letelepedésük szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága legkésőbb az (1) bekezdésben említett valamennyi szükséges információ benyújtását követő két hónappal tájékoztatja az (1) bekezdésben említett kezelőket, hogy megtörtént-e valamely minősített kockázatitőke-alap kezelőjeként való nyilvántartásba vételük.

               (3b)
                     Az e cikk szerinti nyilvántartásba vétel a 2011/61/EU irányelv 3. cikkének (3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételnek minősül.”;

               5.A szöveg a következő 14a. és 14b. cikkel egészül ki:

               „14a. cikk

               (1)
                     A 2011/61/EU irányelv 6. cikke szerinti engedéllyel rendelkező kollektív befektetési vállalkozások kezelői kérelmezik azon minősített kockázatitőke-alap nyilvántartásba vételét, amelyre az „EuVECA” megnevezést használni kívánják.

               (2)
                     Az (1) bekezdésben említett nyilvántartásba vétel iránti kérelmet a minősített kockázatitőke-alapra vonatkozóan hatáskörrel rendelkező hatósághoz kell benyújtani és annak a következőket kell tartalmaznia:

               a)
                     a minősített kockázatitőke-alap alapszabálya vagy létesítő okirata;

               b)
                     a letétkezelő azonosító adatai;

               c)
                     a 14. cikk (1) bekezdésében említett információk.

               Az első albekezdés c) pontjának alkalmazásában az e rendelet II. fejezete szerinti követelményeknek való megfelelés érdekében tett intézkedésekre vonatkozó információk az 5. és a 6. cikknek, valamint a 13. cikk (1) bekezdése c) és i) pontjának való megfelelés érdekében tett intézkedésekre vonatkoznak.

               (3)
                     A minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóságnak minden alapot minősített kockázatitőke-alapként kell nyilvántartásba vennie, amennyiben az alapkezelő teljesíti a 14. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételeket.

               (4)
                     A minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság legkésőbb a kezelők által a (2) bekezdésben említett valamennyi szükséges információ benyújtását követő két hónappal tájékoztatja a (1) bekezdésben említett kezelőket, hogy megtörtént-e az említett alap minősített kockázatitőke-alapként való nyilvántartásba vétele.

               (5)
                     A minősített kockázatitőke-alapok (1), (2) és (3) bekezdés szerinti nyilvántartásba vétele az Unió teljes területén érvényes, és lehetővé teszi az egész Unióban az említett alapok „EuVECA” megnevezéssel történő forgalmazását.

               14b. cikk

               A 14. cikkben említett kezelők és a 14a. cikkben említett alapok nyilvántartásba vételének elutasítását indokolni kell, közölni kell az említett cikkekben meghatározott kezelőkkel és azok ellen bírósági jogorvoslatnak van helye. Bírósági jogorvoslatnak akkor is helye van, ha a nyilvántartásba vétel iránti kérelem benyújtásától számított két hónapos időtartamon belül arról nem hoznak döntést.”;

               6.A 16. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

               „(1)
                     A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága a minősített kockázatitőkealap-kezelő nyilvántartásba vétele, új minősített kockázatitőke-alap hozzáadása, a minősített kockázatitőke-alaphoz új letelepedési hely rendelése vagy olyan új tagállam hozzáadása után, amelyben a minősített kockázatitőkealap-kezelő minősített kockázatitőke-alapokat kíván forgalmazni, erről haladéktalanul értesíti a fogadó tagállamokat és az EÉPH-t.

               Az első albekezdés alkalmazásában, a 14a. cikk alapján nyilvántartásba vett minősített kockázatitőke-alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság haladéktalanul értesíti erről a nyilvántartásba vételről az említett minősített kockázatitőkealap-kezelő letelepedése szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát.

               (2)
                     A fogadó tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai a minősített kockázatitőkealap-kezelővel szemben nem írhatnak elő semmilyen követelményt vagy adminisztratív eljárást a minősített kockázatitőke-alapok forgalmazásával kapcsolatban, továbbá nem köthetik a forgalmazást előzetes jóváhagyáshoz.

               Az első albekezdésben említett követelmények vagy adminisztratív eljárások magukban foglalják a díjakat és egyéb illetékeket is.”

               7.A 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:

               „17. cikk

               Az EÉPH az interneten keresztül nyilvánosan hozzáférhető központi adatbázist tart fenn, amely tartalmazza az „EuVECA” megnevezést használó valamennyi minősített kockázatitőkealap-kezelőt, és valamennyi minősített kockázatitőke-alapot, amelyre a megnevezést használják, valamint azon országokat, amelyekben ezen alapokat forgalmazzák.”;

               8.A 20. cikk (2) bekezdésében szereplő „2015. május 16.” időpont helyébe a [e rendelet hatálybalépésétől számított 24 hónap] időpont lép”;

               9.A 21. cikk a következőképpen módosul:

               a)
                     Az (1) bekezdés c) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

               „c)
                     használja az „EuVECA” megnevezést, azonban nem került nyilvántartásba vételre a 14. cikkel összhangban, vagy a minősített kockázatitőke-alap nem került nyilvántartásba vételre a 14.a cikkel összhangban;”

               b)
                     Az (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő szöveg lép:

               „e)
                     a 14. vagy a 14 a. cikket megsértve hamis nyilatkozatok alapján vagy bármely egyéb szabálytalan módon vették nyilvántartásba;”

               c)
                     A (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

               „a)
                     intézkedéseket hoz annak biztosítására, hogy a minősített kockázatitőkealap-kezelő folyamatosan megfeleljen az 5. és a 6. cikknek, a 7. cikk a) és b) pontjának, valamint a 12–14a. cikknek;”

               10.A 26. cikk (2) bekezdésének a) pontjában szereplő „2017. július 22.” időpont helyébe a [e rendelet hatálybalépésétől számított 48 hónap] időpont lép”.

               2. cikk

               A 346/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:

               1.A 2. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

               „(2)
                     E rendelet 5., 6. és 10. cikke, 13. cikkének (2) bekezdése, 14. cikke (1) bekezdésének d), e) és f) pontja, valamint 15a. cikke a 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedéllyel rendelkező, minősített szociális vállalkozási alap portfóliókat kezelő, és az említett alapok Unióban történő forgalmazása során az »ESZVA« megnevezést használni kívánó kollektív befektetési vállalkozások kezelőire alkalmazandó.”

               2.A 3. cikk a következőképpen módosul:

               a)
                     A k) pont helyébe a következő szöveg lép:

               „letelepedés szerinti tagállam”: az a tagállam, amelyben valamely minősített szociális vállalkozási alap kezelője bejegyzett székhellyel rendelkezik;”

               b)
                     az m) pont helyébe a következő szöveg lép:

               „m)
                     „hatáskörrel rendelkező hatóság”:

               i.
                     az e rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében említett kezelőre vonatkozóan a 2011/61/EU irányelv 3. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett hatáskörrel rendelkező hatóság;

               ii.
                     az e rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett kezelőre vonatkozóan a 2011/61/EU irányelv 7. cikkének (1) bekezdésében említett hatáskörrel rendelkező hatóság;

               iii.
                     a minősített szociális vállalkozási alapokra vonatkozóan azon tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága, amelyben a minősített szociális vállalkozási alap bejegyzett székhellyel vagy központi irodával rendelkezik;”

               3.A 11. cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

               „(3)
                     Az EÉPH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgoz ki, amelyek részletezik az annak meghatározásához szükséges módszereket, hogy mi minősül elegendő saját forrásnak. E módszerek:

               a)
                     különbséget tesznek aközött, hogy mi minősül elegendő saját forrásnak a belső kezelésű minősített szociális vállalkozási alapra, illetve külső kezelésű minősített szociális vállalkozási alapok kezelőire vonatkozóan;

               b)
                     figyelembe veszik a 2. cikk (1) bekezdésében említett kezelők méretét és belső szervezetét annak érdekében, hogy a szóban forgó kezelők és az említett cikk (2) bekezdésében említett kezelők között semleges versenyfeltételeket biztosítsanak;

               c)
                     biztosítják, hogy az említett módszerek alkalmazásának eredményeként meghatározott összegek nem haladják meg a 2011/61/EU irányelv 9. cikkében meghatározott összegeket.

               Az EÉPH az említett szabályozástechnikai standardtervezeteket [e rendelet hatálybalépésétől számított 18 hónapon belül] benyújtja a Bizottsághoz.

               A Bizottság felhatalmazást kap az e bekezdés első albekezdésében említett szabályozástechnikai standardoknak az 1095/2010/EU rendelet 10–14. cikkével összhangban történő elfogadására.”;

               4.A 15. cikk a következő (3a) és (3b) bekezdéssel egészül ki:

               „(3a)
                     A letelepedésük szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága legkésőbb az (1) bekezdésben említett valamennyi szükséges információ benyújtását követő két hónappal tájékoztatja a (1) bekezdésben említett kezelőket, hogy megtörtént-e valamely minősített szociális vállalkozási alap kezelőjeként való nyilvántartásba vételük.

               (3b)
                     Az e cikk szerinti nyilvántartásba vétel a 2011/61/EU irányelv 3. cikkének (3) bekezdése szerinti nyilvántartásba vételnek minősül.”;

               5.A szöveg a következő 15a. és 15b. cikkel egészül ki:

               „15 a. cikk

               (1)
                     A 2011/61/EU irányelv 6. cikke alapján engedéllyel rendelkező kollektív befektetési vállalkozások kezelői kérelmezik azon minősített szociális vállalkozási alap nyilvántartásba vételét, amelyre az „ESZVA” megnevezést használni kívánják.

               (2)
                     Az (1) bekezdésben említett nyilvántartásba-vételi kérelmet a minősített szociális vállalkozási alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatósághoz kell benyújtani és annak a következőket kell tartalmaznia:

               a)
                     a minősített szociális vállalkozási alap alapszabálya vagy létesítő okirata;

               b)
                     a letétkezelő azonosító adatai;

               c)
                     a 15. cikk (1) bekezdésében említett információk.

               Az első albekezdés c) pontjának alkalmazásában az e rendelet II. fejezete szerinti követelményeknek való megfelelés érdekében tett intézkedésekre vonatkozó információk az 5., 6. és a 10. cikkel, valamint a 13. cikk (2) bekezdésével, valamint a 14. cikk (1) bekezdésének d), e) és f) pontjával való megfelelés érdekében tett intézkedésekre vonatkoznak.

               (3)
                     A minősített szociális vállalkozási alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóságnak minden alapot minősített szociális vállalkozási alapként kell nyilvántartásba vennie, amennyiben az alapkezelő teljesíti a 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételeket.

               (4)
                     A minősített szociális vállalkozási alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság legkésőbb a kezelők által a (2) bekezdésben említett valamennyi szükséges információ benyújtását követő két hónappal tájékoztatja az (1) bekezdésben említett kezelőket, hogy megtörtént-e az említett alap minősített szociális vállalkozási alapként való nyilvántartásba vétele.

               (5)
                     A minősített szociális vállalkozási alap (1), (2) és (3) bekezdés szerinti nyilvántartásba vétele az Unió teljes területén érvényes, és lehetővé teszi az egész Unióban az említett alapok „ESZVA” megnevezéssel történő forgalmazását.

               15b. cikk

               A 15. cikkben említett kezelők és a 15 a. cikkben említett alapok nyilvántartásba vételének elutasítását indokolni kell, közölni kell az ugyanazon cikkekben említett kezelőkkel és azok ellen bírósági jogorvoslatnak van helye. Bírósági jogorvoslatnak akkor is helye van, ha a nyilvántartásba vétel iránti kérelem benyújtásától számított két hónapos időtartamon belül arról nem hoznak döntést.”;

               6.A 17. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

               „(1)
                     A letelepedés szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága a minősített szociális vállalkozási alap kezelőjének nyilvántartásba vétele, új minősített szociális vállalkozási alap hozzáadása, a minősített szociális vállalkozási alaphoz új letelepedési hely rendelése vagy olyan új tagállam hozzáadása után, amelyben a minősített szociális vállalkozási alap kezelője minősített szociális vállalkozási alapokat kíván forgalmazni, erről haladéktalanul értesíti a fogadó tagállamokat és az EÉPH-t.

               Az első albekezdés alkalmazásában, a 15a. cikk alapján nyilvántartásba vett minősített szociális vállalkozási alap vonatkozásában hatáskörrel rendelkező hatóság haladéktalanul értesíti erről a nyilvántartásba vételről az említett minősített szociális vállalkozási alap letelepedése szerinti tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságát.

               (2)
                     A fogadó tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai a minősített szociális vállalkozási alapkezelővel szemben nem írhatnak elő semmilyen követelményt vagy adminisztratív eljárást a minősített szociális vállalkozási alapok forgalmazásával kapcsolatban, továbbá nem köthetik a forgalmazást előzetes jóváhagyáshoz.

               Az első albekezdésben említett követelmények vagy adminisztratív eljárások magukban foglalják a díjakat és egyéb illetékeket is.”

               7.A 18. cikk helyébe a következő szöveg lép:

               „18. cikk

               Az EÉPH az interneten keresztül nyilvánosan hozzáférhető központi adatbázist tart fenn, amely tartalmazza a minősített szociális vállalkozási alapok »ESZVA« megnevezést használó kezelőit, és valamennyi minősített szociális vállalkozási alapot, amelyre a megnevezést használják, valamint azon országokat, amelyekben ezen alapokat forgalmazzák.”;

               8.A 21. cikk (2) bekezdésében szereplő „2015. május 16.” időpont helyébe a [e rendelet hatálybalépésétől számított 24 hónap] időpont lép”;

               9.A 22. cikk a következőképpen módosul:

               a)
                     Az (1) bekezdés c) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

               „c)
                     használja az „ESZVA” megnevezést, azonban nem került nyilvántartásba vételre a 15. cikkel összhangban, vagy a minősített szociális vállalkozási alap nem került nyilvántartásba vételre a 15a cikkel összhangban;”

               b)
                     Az (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő szöveg lép:

               „e)
                     a nyilvántartásba vételt hamis nyilatkozatok vagy más szabálytalan, a 15. vagy a 15a. cikket sértő eszközök révén érte el;”

               c)
                     A (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

               „a)
                     intézkedik arról, hogy a minősített szociális vállalkozási alapkezelő megfeleljen az 5. és 6. cikknek, a 7. cikk a) és b) pontjának, valamint a 13–15a. cikknek;”

               10.A 27. cikk (2) bekezdésének a) pontjában szereplő „2017. július 22.” időpont helyébe a [e rendelet hatálybalépésétől számított 48 hónap] időpont lép”.

               3. cikk

               Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

               Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

               Kelt Brüsszelben, -án/-én.

                  Az Európai Parlament részéről
                        A Tanács részéről

                  az elnök
                        az elnök

                     (1)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. április 17-i 345/2013/EU rendelete az európai kockázatitőke-alapokról (HL L 115., 2013.4.25., 1. o.).

                     (2)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. április 17-i 346/2013/EU rendelete az európai szociális vállalkozási alapokról (HL L 115., 2013.4.25., 18. o.).

                     (3)
                  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak: Európai beruházási terv (COM(2014)0903 final).

                     (4)
                  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Cselekvési terv a tőkepiaci unió megteremtésére (COM(2015)468 final).

                     (5)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 rendelete az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alap (HL L 169., 2015.7.1., 1. o.).

                     (6)
                  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT): Helyzetkép és kilátások, (COM(2014) 368 final)

                     (7)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1291/2013/EU rendelete a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról és az 1982/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 104. o.).

                     (8)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. december 11-i 1287/2013/EU rendelete a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) (2014–2020) létrehozásáról és az 1639/2006/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 33. o.).

                     (9)
                  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az egységes piac továbbfejlesztése: a polgárok és vállalkozások lehetőségeinek bővítése, COM(2015)550 final).

                     (10)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. június 8-i 2011/61/EU irányelve az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.).

                     (11)
                  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A Bizottság 2016. évi munkaprogramja, Lejárt a szokványos megoldások ideje (COM(2015) 610 final).

                     (12)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2015. április 29-i (EU) 2015/760 rendelete az európai hosszú távú befektetési alapokról (HL L 123., 2015.5.19., 98. o.).

                     (13)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. május 15-i 2014/65/EU irányelve a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).

                     (14)
                  A Szabályozói Ellenőrzési Testület véleménye itt érhető el: […]

                     (15)
                  A hatásvizsgálatról készült jelentés és vezetői összefoglalója itt érhető el: […]

                     (16)
                  HL C […], […], […] o..

                     (17)
                  HL C , , o..

                     (18)
                  Az Európai Parlament .................... (............) álláspontja és a Tanács .................határozata.

                     (19)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. április 17-i 345/2013/EU rendelete az európai kockázatitőke-alapokról (HL L 115., 2013.4.25., 1. o.).

                     (20)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. április 17-i 346/2013/EU rendelete az európai szociális vállalkozási alapokról (HL L 115., 2013.4.25., 18. o.).

                     (21)
                  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. június 8-i 2011/61/EU irányelve az alternatívbefektetésialap-kezelőkről, valamint a 2003/41/EK és a 2009/65/EK irányelv, továbbá az 1060/2009/EK és az 1095/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 174., 2011.7.1., 1. o.).

                     (22)
                  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak: Európai beruházási terv (COM(2014)903 final).

                     (23)
                  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Cselekvési terv a tőkepiaci unió megteremtésére (COM(2015) 468 final)


Fontos jogi nyilatkozat

|

52006PC0242

Javaslat a Tanács rendelete a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról és a 79/117/EGK irányelv módosításáról szóló 850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet IV. mellékletének módosításáról  /* COM/2006/0242 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 31.5.2006COM(2006) 242 véglegesJavaslatA TANÁCS RENDELETEa környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról és a 79/117/EGK irányelv módosításáról szóló 850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet IV. mellékletének módosításáról(előterjesztő: a Bizottság)INDOKOLÁSA környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló 850/2004/EK rendelet 7. cikke (4) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy a IV. mellékletben felsorolt anyagok jelenléte a hulladékban nem érheti el azon koncentráció-határértékeket, amelyeket a 17. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban 2005. december 31-ig meg kell állapítani.. A 17. cikk (1) bekezdésével összhangban a Bizottságot a 75/442/EGK irányelv 18. cikkével létrehozott bizottság segíti az e rendelet hatálya alá tartozó hulladékok ügyében.A Bizottság ennek megfelelően 2006. január 25-én szavazás céljából rendelettervezetet nyújtott be a hulladékokról szóló, 75/442/EGK irányelv 18. cikkével létrehozott bizottsághoz. A rendelettervezet nem kapott minősített többséget.Ebből következően az 1999/468/EK határozat 5. cikkében rögzített eljárásnak megfelelően tanácsi rendeletjavaslat kerül benyújtásra a Tanácshoz. Amennyiben a Tanács a javaslat beterjesztésének időpontjától számított három hónapon belül nem dönt, a javasolt intézkedéseket a Bizottság fogadja el.A 2004/850/EK rendelet 7. cikkének (6) bekezdésével és 14. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottságnak szándékában állt intézkedés elfogadását javasolni a más módon kezelendő olyan hulladékok szilárddá tételéről is, amelyekben a PCDD/PCDF koncentrációja nagyobb, mint 1 μg/kg, de a 15 μg/kg-os „kis koncentráció” határérték alatt van. Ez a kiegészítő intézkedés a PCDD/PCDF-re vonatkozó „kis koncentráció” határérték elfogadásától függ. Mivel a PCDD/PCDF „kis koncentráció” határértékéről szóló rendelettervezet nem kapott minősített többséget, a kiegészítő intézkedés önmagában értelmetlen lenne és ezért még nem bocsátották szavazásra.  JavaslatA TANÁCS RENDELETEa környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról és a 79/117/EGK irányelv módosításáról szóló 850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet IV. mellékletének módosításáról(EGT-vonatkozású szöveg)AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,tekintettel a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról és a 79/117/EGK irányelv módosításáról szóló, 2004. április 29-i 850/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre[1] és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének a) pontjára és 14. cikke (3) bekezdésére,mivel:(1) A Bizottság megvizsgálta a 850/2004/EK rendelet hulladékkal kapcsolatos rendelkezéseinek végrehajtását.(2) A IV. mellékletben javasolt koncentráció-határértékek a legalkalmasabbak a magas szintű védelem biztosítására a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagok lebontása és visszafordíthatatlan átalakulása tekintetében.(3) A toxafén esetében – ami több mint 670 anyag keveréke – nincs általánosan elfogadott és releváns analitikai módszer az összkoncentráció meghatározására. A fenti vizsgálat során azonban nem találtak toxafénből álló, toxafént tartalmazó vagy toxafénnel szennyezett hulladékállományt az Európai Unióban. Ezenkívül a vizsgálat kimutatta, hogy valahányszor a környezetben tartósan megmaradó szerves peszticidszennyeződést mutattak ki hulladékokban, a koncentrációjuk a javasolt koncentráció-határértékekhez képest általában nagy volt. Egyelőre a toxafén meghatározására rendelkezésre álló analitikai módszerek kielégítőnek tekinthetők e rendelet céljaira.(4) A poliklórozott dibenzo-p-dioxinok és dibenzo-furánok (PCDF/PCDD) koncentráció-határértéke toxicitási egyenértékként (TEQ) van kifejezve, az Egészségügyi Világszervezet által 1998-ban megállapított toxicitási egyenérték-tényezők (TEF) segítségével. A dioxinszerű PCB-kről rendelkezésre álló adatok nem elegendőek ahhoz, hogy ezekre a vegyületekre toxicitási egyenértéket határozzanak meg.(5) A hexaklór-ciklohexán (HCH) különféle izomerek technikai keverékének a neve. Teljes körű elemzésük nem lenne célravezető. Toxikológiai szempontból csak az alfa-, béta- és gamma-HCH-nak van jelentősége. A koncentráció-határérték ezért kizárólag csak ezekre vonatkozik. Az ennek a vegyületosztálynak az elemzéséhez használatos legtöbb forgalmazott analitikai keverékstandard csak ezeknek az izomereknek a meghatározására alkalmas.(6) A 850/2004/EK rendeletet ezért a fentieknek megfelelően módosítani kell.(7) A 850/2004/EK rendelet 17. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság a rendelet 17. cikke (2) bekezdésében előírt eljárásnak megfelelő, 2006. január 25-én zajlott konzultációt követően nem nyilvánított véleményt a bizottsági rendelettervezetben előírt intézkedésekről,ELFOGADTA EZT A RENDELETET:1. cikkA 850/2004/EK rendelet IV. melléklete helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.2. cikkEz a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETA 850/2004/EK rendelet IV. melléklete helyébe a következő szöveg lép:IV. MELLÉKLET„A 7. CIKKBEN ELŐÍRT HULLADÉKGAZDÁLKODÁSI RENDELKEZÉSEK HATÁLYA ALÁ TARTOZÓANYAGOK JEGYZÉKEANYAG | CAS-szám | EK nyilvántartási szám | A 7. CIKK (4) BEKEZDÉSÉNEK a) PONTJÁBAN EMLÍTETT KONCENTRÁCIÓ-HATÁRÉRTÉK |Aldrin: | 309-00-2 | 206-215-8 | 50 mg/kg |Klórdán: | 57-74-9 | 200-349-0 | 50 mg/kg |Dieldrin: | 60-57-1 | 200-484-5 | 50 mg/kg |Endrin: | 72-20-8 | 200-775-7 | 50 mg/kg |Heptaklór: | 76-44-8 | 200-962-3 | 50 mg/kg |Hexaklór-benzol: | 118-74-1 | 200-273-9 | 50 mg/kg |Mirex: | 2385-85-5 | 219-196-6 | 50 mg/kg |Toxafén: | 8001-35-2 | 232-283-3 | 50 mg/kg |Poliklórozott bifenilek (PCB): | 1336-36-3 és mások | 215-648-1 | 50 mg/kg* |DDT 1,1,1-triklór-2,2-bisz(4-klórfenil) etán): | 50-29-3 | 200-024-3 | 50 mg/kg |Klórdekon: | 143-50-0 | 205-601-3 | 50 mg/kg |Poliklórozott dibenzo-p-dioxinok és dibenzofuránok (PCDD/PCDF) | 15 μg/kg** |Alfa-, béta-, és gamma-HCH-k összesen: | 58-89-9, 319-84-6, 319-85-7 | 206-270-8, 206-271-3 és 200-401-2 | 50 mg/kg |Hexabróm-bifenil: | 36355-01-8 | 252-994-2 | 50 mg/kg |* Adott esetben az EN 12776-1 és az EN 12766-2 európai szabványokban meghatározott számítási módszert kell használni.** A határérték kiszámítása PCDD-ként és PCDF-ként történt a következő toxicitási egyenérték-tényezők (TEF) szerint:PCDD | TEF |2,3,7,8-TeCDD | 1 |1,2,3,7,8 – PeCDD | 1 |1,2,3,4,7,8 - HxCDD | 0,1 |1,2,3,6,7,8 - HxCDD | 0,1 |1,2,3,7,8,9 - HxCDD | 0,1 |1,2,3,4,6,7,8 - HpCDD | 0,01 |OCDD | 0,0001 |PCDF |2,3,7,8-TeCDF | 0,1 |1,2,3,7,8 - PeCDF | 0,05 |2,3,4,7,8 - PeCDF | 0,5 |1,2,3,4,7,8 - HxCDF | 0,1 |1,2,3,6,7,8 - HxCDF | 0,1 |1,2,3,7,8,9 - HxCDF | 0,1 |2,3,4,6,7,8 - HxCDF | 0,1 |1,2,3,4,6,7,8 - HpCDF | 0,01 |1,2,3,4,7,8,9 - HpCDF | 0,01 |OCDF | 0,0001 |“[1] HL L 158., 2004.4.30., 7.o. Helyesbített változat: HL L 229., 2004.6.29., 5. o.