                         EURÓPAI
                         BIZOTTSÁG
                                               Brüsszel, 2015.6.15.
                                               COM(2015) 292 final
                                               ANNEX 1
                                    MELLÉKLET
                                   a következőhöz:
   Javaslat – A Tanács határozata az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló
     Egyezményének (CETS No. 196) az Európai Unió részéről történő aláírásáról
            Az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló Egyezménye
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                              MELLÉKLET
                                            a következőhöz:
       Javaslat – A Tanács határozata az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló
          Egyezményének (CETS No. 196) az Európai Unió részéről történő aláírásáról
                 Az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló Egyezménye
   Varsó, 2005. május 16.
   Preambulum
   Az Európa Tanács tagállamai és a jelen Egyezmény többi aláíró Állama,
   FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európa Tanács célja a tagjai közötti nagyobb egység elérése;
   elismerve a jelen Egyezmény Szerződő Felei közt folytatott együttműködés megerősítésének
   értékét,
   attól az óhajtól vezérelve, hogy hatékony lépéseket tegyenek a terrorizmus megelőzése és az
   ellene való fellépés érdekében, különösen a terrorcselekmény elkövetésére való nyilvános
   izgatás, valamint a terroristák toborzása és kiképzése ellen,
   aggodalommal figyelve a terrorcselekmények számának növekedését és a növekvő
   terrorfenyegetést,
   tudatában a terrorizmustól szenvedők bizonytalan helyzetének, és ezzel kapcsolatban
   megerősítvén a terrorizmus áldozatai és családjaik iránt érzett mély szolidaritást,
   elismerve, hogy a terrorcselekmények és a jelen Egyezményben meghatározott
   bűncselekmények, bárki is követte el azokat, semmilyen körülmények között nem
   igazolhatóak politikai, filozófiai, ideológiai, faji, etnikai, vallási vagy más hasonló természetű
   indítékokkal, valamint szem előtt tartva minden Szerződő Fél kötelezettségét ezen
   bűncselekmények megelőzésére, abban az esetben pedig, ha megelőzésükre nem kerülhetett
   sor, azok üldözésére, illetve annak biztosítására, hogy ezen bűncselekmények súlyuknak
   megfelelő büntetésekkel legyenek büntetendőek,
   szem előtt tartva a terrorizmus elleni küzdelem fokozásának szükségességét és újra
   megerősítvén, hogy a terrorcselekmények megelőzése vagy visszaszorítása érdekében
   foganatosított valamennyi intézkedésnek tiszteletben kell tartania a jogállamiságot és a
   demokratikus értékeket, az emberi jogokat és alapvető szabadságokat, akárcsak a nemzetközi
   jog más előírásait, ideértve, amennyiben alkalmazható, a nemzetközi humanitárius jogot,
   elismerve, hogy a jelen Egyezménynek nem célja a véleménynyilvánítási és egyesülési
   szabadság alapelveinek megváltoztatása,
   szem előtt tartva, hogy a terrorcselekmények célja természetükből vagy összefüggéseikből
   következően a lakosság komoly megfélemlítése, illetve az, hogy egy kormányt vagy
   nemzetközi szervezetet valamely cselekmény megtételére vagy attól való tartózkodásra
HU                                                   2                                                HU
 ---pagebreak---    jogellenesen rábírjanak vagy súlyosan destabilizálják, illetve lerombolják egy ország vagy
   nemzetközi szervezet alapvető politikai, alkotmányos, gazdasági vagy szociális rendjét,
   A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:
   1. cikk – Értelmező rendelkezések
   (1)      A jelen Egyezmény alkalmazásában „terrorcselekmény” alatt bármely, a függelékben
            szereplő nemzetközi szerződés hatálya alá tartozó és ott meghatározott
            bűncselekményt kell érteni.
   (2)      Bármely olyan állam vagy az Európai Közösség, amely nem részese a függelékben
            szereplő valamely szerződésnek, a megerősítő, elfogadási, jóváhagyási vagy
            csatlakozási okirat letétbe helyezésekor olyan nyilatkozatot tehet, hogy a jelen
            Egyezmény rá vonatkozó alkalmazása során úgy kell tekinteni, mintha az adott
            szerződés a függelékben nem szerepelne. Ezen nyilatkozat hatályát veszti, amint a
            szerződés a nyilatkozatot tett Fél tekintetében hatályba lép, amiről a Fél értesíti az
            Európa Tanács főtitkárát.
   2. cikk – Cél
   A jelen Egyezmény célja a Szerződő Felek erőfeszítéseinek növelése a terrorizmus és negatív
   hatásainak megelőzése, az emberi jogok, különösen az élethez való jog teljes gyakorlásának
   biztosítása érdekében, mind a nemzeti szinten, mind a nemzetközi együttműködés során
   teendő intézkedések által, figyelemmel a Szerződő Felek között már hatályban lévő és
   alkalmazásra kerülő több- vagy kétoldalú szerződésekre vagy megállapodásokra.
   3. cikk – Nemzeti politikák a megelőzés terén
   (1)      Minden Szerződő Fél megteszi a szükséges intézkedéseket, különösen a rendészeti
            szervek és más hatóságok képzése, az oktatás, a kultúra, a tájékoztatás, a sajtó és a
            közfigyelem felkeltése területén, a terrorcselekmények és negatív hatásaik
            megelőzése érdekében, tiszteletben tartva az emberi jogok és alapvető szabadságok
            védelméről szóló Egyezményt és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi
            Egyezségokmányát - amennyiben azok a Szerződő Félre alkalmazandóak -, valamint
            más nemzetközi jogi kötelezettségeket.
   (2)      Minden Szerződő Fél megteszi a nemzeti hatóságok közötti együttműködés
            javításához és fejlesztéséhez szükséges intézkedéseket abból a célból, hogy
            megelőzzék a terrorcselekményeket és negatív hatásaikat, így többek között:
            a)       információcsere;
            b)       személyek és létesítmények fizikai védelmének fejlesztése;
            c)       a polgári veszélyhelyzetek esetére képzési és együttműködési tervek
                     fejlesztése által.
   (3)      Minden Szerződő Fél hozzájárul a tolerancia megszilárdulásához, elősegítve a
            vallások és kultúrák közötti párbeszédet, és szükség esetén bevonva a nem-
            kormányzati szervezeteket és a civil társadalom más elemeit, azzal a céllal, hogy
            megelőzzék olyan feszültségek kialakulását, amelyek hozzájárulhatnak
            terrorcselekmények elkövetéséhez.
HU                                                3                                                HU
 ---pagebreak---    (4)      Minden Szerződő Fél erőfeszítéseket tesz annak érdekében, hogy ráirányítsa a
            közfigyelmet a terrorcselekmények és a jelen Egyezményben szereplő
            bűncselekmények okozta fenyegetés létezésére, okaira és súlyára, biztatva a
            nyilvánosságot, hogy nyújtson tényleges fokozott segítséget illetékes hatóságainak,
            ami hozzájárulhat a terrorcselekmények és a jelen Egyezményben szereplő
            bűncselekmények megelőzéséhez.
   4. cikk – Nemzetközi együttműködés a megelőzés terén
   A Szerződő Felek, amennyiben szükséges, lehetőségeiknek megfelelően segítik és támogatják
   egymást abból a célból, hogy növeljék képességeiket a terrorcselekmények elkövetésének
   megelőzése terén, ideértve az információcserét és a legjobb gyakorlatok megosztását, továbbá
   a képzést, valamint más megelőző jellegű közös erőfeszítéseket.
   5. cikk – Terrorcselekmény elkövetésére való nyilvános izgatás
   (1)      A jelen Egyezmény tekintetében „terrorcselekmény elkövetésére való nyilvános
            izgatás” alatt kell érteni valamely üzenet terjesztését, vagy egyéb módon a
            nyilvánosság számára hozzáférhetővé tételét, azzal a szándékkal, hogy
            terrorcselekmény elkövetésére uszítson, ha ez a magatartás - akár a terrorcselekmény
            közvetlen támogatásával, akár anélkül - annak veszélyével jár, hogy egy vagy több
            ilyen bűncselekményt követhetnek el.
   (2)      Minden Szerződő Fél meghozza a szükséges intézkedéseket, hogy az (1)
            bekezdésben meghatározott terrorcselekmény elkövetésére való nyilvános izgatás,
            amennyiben azt jogellenesen és szándékosan követik el, a belső joga szerint
            bűncselekményként büntetendő legyen.
   6. cikk – Terroristák toborzása
   (1)      A jelen Egyezmény alkalmazásában „terroristák toborzása” alatt kell érteni más
            személyeknek terrorcselekmény elkövetésére vagy abban való részvételre, illetve
            ilyen jellegű társasághoz vagy csoporthoz való csatlakozásra való felhívását azzal a
            szándékkal, hogy a társaság vagy csoport által elkövetett egy vagy több
            terrorcselekmény elkövetéséhez hozzájáruljon.
   (2) Minden Szerződő Fél meghozza a szükséges intézkedéseket, hogy az (1) bekezdésben
            hivatkozott terroristák toborzása, amennyiben azt jogellenesen és szándékosan
            követik el, a belső joga szerint bűncselekményként büntetendő legyen.
   7. cikk – Terroristák kiképzése
   (1)      A jelen Egyezmény tekintetében „terroristák kiképzése” alatt kell érteni
            robbanóanyagok, lőfegyverek vagy más fegyverek, mérgező vagy veszélyes anyagok
            készítésére vagy használatára, vagy más különleges módszerek vagy technikák
            alkalmazására vonatkozó oktatás nyújtását terrorcselekmény elkövetése vagy abban
            való részvétel céljából, tudatában annak, hogy az átadott szakismeretet e célokra
            kívánják felhasználni.
   (2)      Minden Szerződő Fél meghozza a szükséges intézkedéseket, hogy az (1)
            bekezdésben hivatkozott terroristák kiképzése, amennyiben azt jogellenesen és
            szándékosan követik el, a belső joga szerint bűncselekményként büntetendő legyen.
HU                                                 4                                             HU
 ---pagebreak---    8. cikk – A terrorcselekmény tényleges elkövetésének szükségtelensége
   Ahhoz, hogy egy cselekmény megvalósítsa a jelen Egyezmény 5–7. cikkeiben meghatározott
   bűncselekményeket, nem szükséges, hogy a terrorcselekményt ténylegesen elkövessék.
   9. cikk – Járulékos bűncselekmények
   (1)      Minden Szerződő Fél meghozza a szükséges intézkedéseket, hogy a belső joga
            szerint bűncselekményként büntetendő legyen:
           a)       bűnrészesként való részvétel a jelen Egyezmény                 5–7.   cikkeiben
                    meghatározott bűncselekmények elkövetésében;
           b)       mások irányítása vagy tevékenységük megszervezése a jelen Egyezmény 5–7.
                    cikkeiben meghatározott bűncselekmények elkövetése érdekében;
           c)       részvétel egy vagy több, a jelen Egyezmény 5–7. cikkeiben meghatározott
                    bűncselekményt elkövető, közös cél érdekében tevékenykedő személyek
                    csoportjában. A részvételnek szándékosnak kell lennie, és
                    i)       azzal a céllal kell történnie, hogy a csoport büntetendő tevékenységét
                             vagy bűnelkövetői célját támogassa, amennyiben az ilyen jellegű
                             tevékenység vagy az elkövetés célja magában foglalja a jelen
                             Egyezmény 5–7. cikkeiben meghatározott bűncselekmények
                             elkövetését; vagy
                    ii)      annak ismeretében kell történnie, hogy a csoport szándéka a jelen
                             Egyezmény 5–7. cikkeiben meghatározott bűncselekmény
                             elkövetése.
   (2)      Minden Szerződő Fél meghozza a szükséges intézkedéseket, hogy a jelen
            Egyezmény 6–7. cikkeiben meghatározott bűncselekmények elkövetésének kísérlete,
            a belső jogával összhangban bűncselekményként büntetendő legyen.
   10. cikk – Jogi személyek felelőssége
   (1)      Minden Szerződő Fél a belső jogrendjével összhangban meghozza a jelen
            Egyezmény 5–7. és 9. cikkében meghatározott bűncselekményekben résztvevő jogi
            személy felelősségre vonása érdekében szükséges intézkedéseket.
   (2)      A Szerződő Fél belső jogrendjével összhangban a jogi személyek felelőssége
            büntetőjogi, polgári jogi vagy közigazgatási jogi lehet.
   (3)      Ez a felelősség nem érinti a bűncselekményt elkövető természetes személyek
            büntetőjogi felelősségét.
   11. cikk – Büntetések és intézkedések
   (1)      Minden Szerződő Fél meghozza a szükséges intézkedéseket ahhoz, hogy a jelen
            Egyezmény 5–7. és 9. cikkeiben meghatározott bűncselekmények miatt hatékony,
            arányos és visszatartó erejű büntetéseket lehessen kiszabni.
   (2)      A jelen Egyezményben meghatározott bűncselekmények miatt korábban külföldön
            hozott jogerős elítélések, amilyen mértékben azt a belső jog megengedi, figyelembe
            vehetők a belső joggal összhangban a büntetés kiszabásakor.
HU                                                   5                                              HU
 ---pagebreak---    (3)      Minden Szerződő Fél biztosítja, hogy a 10. cikk szerint felelős jogi személyeket
            hatékony, arányos és visszatartó erejű büntetőjogi, illetőleg nem büntetőjogi
            szankciókkal lehessen sújtani, ideértve a pénzügyi szankciókat is.
   12. cikk – Feltételek és biztosítékok
   (1)      Minden Szerződő Fél biztosítja a jelen Egyezmény 5–7. és 9. cikkei szerinti
            büntethetőség megteremtése, bevezetése és alkalmazása során az emberi jogok,
            különösen a véleménynyilvánítás szabadsága, az egyesülési és vallásszabadság
            tiszteletben tartását, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló
            Egyezménnyel és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányával –
            amennyiben azok a Szerződő Félre alkalmazandóak –, valamint más nemzetközi jogi
            kötelezettséggel összhangban.
   (2)      A jelen Egyezmény 5–7. és 9. cikkei szerinti büntethetőség megteremtésének,
            bevezetésének és alkalmazásának meg kell felelnie továbbá az arányosság elvének,
            figyelemmel egy demokratikus társadalom legitim céljaira és azok szükségességére,
            és mentesnek kell lennie az önkényesség, diszkriminatív vagy rasszista bánásmód
            bármely formájától.
   13. cikk – A terrorizmus áldozatainak védelme, kárpótlása és támogatása
   Minden Szerződő Fél meghozza a területén elkövetett terrorcselekmények áldozatainak
   védelméhez és támogatásához szükséges intézkedéseket. Ezek az intézkedések a megfelelő
   nemzeti eljárások és belső jogszabályok szerint, többek között a terrorizmus áldozatai és
   közeli hozzátartozóik részére nyújtott anyagi támogatásból és kárpótlásból állhatnak.
   14. cikk – Joghatóság
   (1)      Minden Szerződő Fél megteszi azon intézkedéseket, melyek ahhoz szükségesek,
            hogy megállapítsa joghatóságát a jelen Egyezményben meghatározott
            bűncselekmények vonatkozásában:
            a)        amennyiben a bűncselekményt a Szerződő Fél területén követik el;
            b)        amennyiben a bűncselekményt a Szerződő Fél zászlóját viselő hajó
                      fedélzetén vagy a Szerződő Fél jogszabályai szerint nyilvántartott repülőgép
                      fedélzetén követik el;
            c)        amennyiben a bűncselekményt a Szerződő Fél állampolgára követi el.
   (2)      Minden Szerződő Fél akkor is megállapíthatja joghatóságát a jelen Egyezményben
            meghatározott bűncselekmények vonatkozásában:
            a)        amennyiben a Szerződő Fél területén vagy állampolgára ellen elkövetett
                      bűncselekmény a jelen Egyezmény 1. cikkében meghatározott
                      bűncselekmény elkövetésére irányult vagy annak elkövetését eredményezte;
            b)        amennyiben a Szerződő Fél külföldön lévő állami vagy kormányzati
                      létesítménye - ideértve a Szerződő Fél diplomáciai és konzulátusi épületeit
                      is - ellen elkövetett bűncselekmény a jelen Egyezmény 1. cikkében
                      meghatározott bűncselekmény elkövetésére irányult vagy annak elkövetését
                      eredményezte;
HU                                                6                                                HU
 ---pagebreak---             c)        amennyiben a bűncselekményt, amely a jelen Egyezmény 1. cikkében
                      meghatározott bűncselekmény elkövetésére irányult vagy annak elkövetését
                      eredményezte, azzal a céllal követték el, hogy valamely Szerződő Felet arra
                      kényszerítsenek, hogy valamit tegyen, vagy attól tartózkodjon;
            d)        amennyiben a bűncselekményt olyan hontalan személy követte el, akinek a
                      szokásos tartózkodási helye a Szerződő Fél területén van;
            e)        amennyiben a bűncselekményt a Szerződő Fél Kormánya által működtetett
                      repülőgép fedélzetén követték el.
   (3)      Minden Szerződő Fél megteszi azokat az intézkedéseket, melyek ahhoz szükségesek,
            hogy megállapítsa joghatóságát a jelen Egyezményben foglalt bűncselekmények
            vonatkozásában, abban az esetben, ha a bűncselekmény feltételezett elkövetője a
            területén tartózkodik, és nem teljesíti a kiadatási kérelmet azon Szerződő Fél részére,
            akinek joghatósága olyan joghatósági elven alapul, amely a megkeresett Szerződő
            Fél jogrendszerében szintén létezik.
   (4)      Jelen Egyezmény nem zárja ki a belső jog szerint megállapított büntetőjogi
            joghatóság gyakorlását.
   (5)      Amennyiben több Szerződő Fél is megállapítja a joghatóságát a jelen Egyezményben
            meghatározott, feltételezett bűncselekmény vonatkozásában, az érintett Szerződő
            Felek, amennyiben szükséges, tárgyalást folytatnak a vádemelés lefolytatása
            szempontjából legmegfelelőbb joghatóság meghatározása érdekében.
   15. cikk – Kötelező nyomozás
   (1)      Abban az esetben, ha egy Szerződő Fél arról értesül, hogy olyan személy tartózkodik
            a területén, aki a jelen Egyezményben meghatározott bűncselekményt követett el,
            vagy feltételezhető, hogy elkövetett, akkor az érintett Szerződő Fél a belső jogával
            összhangban köteles megtenni a tájékoztatásban szereplő tények kivizsgálásához
            szükséges intézkedéseket.
   (2)      Abban az esetben, ha azon Szerződő Fél, melynek területén az elkövető vagy
            feltételezett elkövető tartózkodik, megállapítja, hogy a tájékoztatásban szereplő
            körülmények fennállnak, köteles megtenni a belső jogával összhangban álló
            szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy e személy büntetőeljárás
            lefolytatása vagy kiadatás céljából rendelkezésre álljon.
   (3)      Azon személy, akivel szemben a (2) bekezdésben meghatározott intézkedéseket
            alkalmazzák, jogosult:
            a)        haladéktalanul felvenni a kapcsolatot azon állam megfelelő képviselőjével,
                      melynek az állampolgára, vagy amely egyébként jogosult az adott személy
                      jogainak védelmére, illetőleg, amennyiben az adott személy hontalan,
                      amelyik államban annak szokásos tartózkodási helye van;
            b)        az említett állam képviselőjével találkozni.
            c)        arra, hogy az őt az a) és b) pontok alapján megillető jogokról tájékoztassák.
   (4)      A (3) bekezdésben meghatározott jogokat azon Szerződő Fél jogszabályaival és
            előírásaival összhangban kell gyakorolni, amelynek a területén az elkövető vagy
            feltételezett elkövető tartózkodik, azzal a feltétellel, hogy ezen jogszabályoknak és
            előírásoknak biztosítaniuk kell a (3) bekezdésben említett jogok céljainak teljes körű
            érvényesülését.
HU                                                   7                                              HU
 ---pagebreak---    (5)       A (3) és (4) bekezdés nem érinti a 14. cikk (1) bekezdés c) pontja és (2) bekezdés d)
             pontja alapján joghatóságot igénylő Szerződő Fél azon jogát, hogy a Vöröskereszt
             Nemzetközi Bizottságát felkérje a feltételezett elkövetővel történő kapcsolattartásra
             és meglátogatására.
   16. cikk – Az Egyezmény alkalmazhatóságának kizárása
   A jelen Egyezmény nem alkalmazható abban az esetben, amennyiben az 5–7. és 9. cikkekben
   meghatározott bűncselekményeket egyetlen állam területén követték el, a bűncselekmény
   feltételezett elkövetője az adott állam állampolgára és az említett állam területén tartózkodik,
   továbbá egyetlen más államnak sincs a jelen Egyezmény 14. cikk (1) vagy (2) bekezdése
   szerint joghatósága, ugyanakkor ezen esetekben is megfelelően alkalmazandóak a jelen
   Egyezmény 17. és 20–22. cikkeinek rendelkezései.
   17. cikk – Nemzetközi bűnügyi együttműködés
   (1)       A Szerződő Felek a jelen Egyezmény 5–7. és 9. cikkeiben meghatározott
             bűncselekményekkel összefüggésben folytatott nyomozás, büntető- vagy kiadatási
             eljárás során a lehető legnagyobb mértékben segítséget nyújtanak egymásnak,
             ideértve az eljáráshoz szükséges, rendelkezésükre álló bizonyítékok beszerzéséhez
             nyújtott segítséget.
   (2)       A Szerződő Felek az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségeiknek a közöttük
             hatályban lévő kölcsönös jogsegélyről szóló szerződésekkel vagy megállapodásokkal
             összhangban tesznek eleget. Ilyen szerződések vagy megállapodások hiányában a
             Szerződő Felek belső joguk szerint nyújtanak segítséget egymásnak.
   (3)       A Szerződő Felek a megkeresett Szerződő Fél vonatkozó jogszabályai, szerződései,
             megállapodásai és rendelkezései által megengedett legszélesebb körben
             együttműködnek egymással olyan bűncselekmények miatt folytatott nyomozás vagy
             büntetőeljárás során, amelyek vonatkozásában a jelen Egyezmény 10. cikke szerint a
             megkereső Szerződő Fél területén jogi személy felelősségének megállapítására
             kerülhet sor.
   (4)       Minden Szerződő Fél megvizsgálja olyan kiegészítő mechanizmusok létrehozásának
             lehetőségét, amelyek célja tájékoztatás nyújtása vagy bizonyítékok szolgáltatása más
             Szerződő Felek számára a 10. cikk szerinti büntetőjogi, polgári jogi vagy
             közigazgatási jogi felelősség megállapítása érdekében.
   18. cikk – Kiadatás vagy büntetőeljárás
   (1)       Az a Szerződő Fél, amelynek a területén a feltételezett elkövető tartózkodik,
             amennyiben a 14. cikk szerint joghatósággal rendelkezik és amennyiben nem adja ki
             ezen személyt, köteles az ügyet kivétel nélkül, a belső jogszabályai szerinti
             eljárásnak megfelelően, indokolatlan késedelem nélkül a büntetőeljárás megindítása
             céljából az illetékes hatóságaihoz továbbítani, függetlenül attól, hogy a
             bűncselekményt a területén követték el vagy sem. Ezen hatóságok kötelesek
             döntésüket azonos módon meghozni, mint ezen Szerződő Fél joga szerint bármely
             más súlyos bűncselekmény esetén.
   (2)       Az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettség teljesítettnek tekinthető olyan
             feltételes kiadatás vagy átadás teljesítése esetén, amennyiben az egyik Szerződő Fél
             belső joga szerint csak azzal a feltétellel adhatja ki, vagy adhatja át más módon
HU                                                  8                                               HU
 ---pagebreak---             állampolgárait, hogy azon tárgyalás vagy eljárás alapján - amely miatt azok
            kiadatását vagy átadását kérték - kiszabott ítélet végrehajtására az állampolgár
            visszaszállításra kerül hozzá, és a Szerződő Fél és a kiadatást kérő Szerződő Fél
            megegyeznek ezen kitételben, valamint a szükségesnek tartott egyéb feltételekben.
   19. cikk – Kiadatás
   (1)      A jelen Egyezmény 5–7. és 9. cikkeiben meghatározott bűncselekményeket úgy kell
            tekinteni, mintha azok bármely, a Szerződő Felek között a jelen Egyezmény
            hatálybalépése előtt létrejött hatályos kiadatásról szóló szerződésekben kiadatás
            alapjául szolgáló bűncselekményként szerepelnének. A Szerződő Felek
            kötelezettséget vállalnak arra, hogy ezeket a bűncselekményeket valamennyi, a jelen
            Egyezmény hatálybalépése után kötött kiadatásról szóló szerződésekben kiadatás
            alapjául szolgáló bűncselekményként fogják feltüntetni.
   (2)      Ha a Szerződő Fél szerződés meglététől teszi függővé a kiadatást, és olyan Szerződő
            Fél kap kiadatási kérelmet, amelyikkel nincs kiadatási szerződése, amennyiben a
            megkeresett Szerződő Fél úgy dönt, jelen Egyezményt a kiadatás jogi alapjának
            tekintheti a jelen Egyezmény 5–7. és 9. cikkeiben meghatározott bűncselekmények
            tekintetében. A kiadatás a megkeresett Szerződő Fél jogszabályaiban meghatározott
            további feltételek szerint történik.
   (3)      Azon Szerződő Felek, amelyek a kiadatást nem teszik szerződés meglététől függővé,
            a jelen Egyezmény 5–7. és 9. cikkeiben meghatározott bűncselekményeket egymás
            között kiadatási bűncselekményeknek tekintik, a megkeresett Szerződő Fél
            jogszabályaival összhangban.
   (4)      Amennyiben szükséges, a jelen Egyezmény 5–7. és 9. cikkeiben meghatározott
            bűncselekményeket, a Szerződő Felek közötti kiadatás tekintetében úgy kell
            elbírálni, mintha azokat nem csak azon a helyen követték volna el, ahol valójában,
            hanem azon Szerződő Felek területén is, amelyek a 14. cikkel összhangban állapítják
            meg joghatóságukat.
   (5)      A Szerződő Felek között kötött minden kiadatási szerződés és megállapodás
            rendelkezései annyiban tekintendőek módosítottnak a jelen Egyezmény 5–7. és 9.
            cikkeiben meghatározott bűncselekmények tekintetében, amennyiben azok nem
            egyeztethetőek össze a jelen Egyezménnyel.
   20. cikk – A politikai bűncselekményre vonatkozó kivétel kizárása
   (1)      A jelen Egyezmény 5–7. és 9. cikkeiben meghatározott egyetlen bűncselekmény sem
            tekinthető a kiadatás vagy kölcsönös jogsegély tekintetében politikai
            bűncselekménynek, politikai bűncselekménnyel összefüggő bűncselekménynek vagy
            politikai indokból elkövetett bűncselekménynek. Ennek megfelelően, az ilyen
            bűncselekmény miatti kiadatási vagy kölcsönös jogsegély iránti kérelem nem
            utasítható el kizárólag arra hivatkozással, hogy a bűncselekmény politikai
            bűncselekmény, politikai bűncselekménnyel összefüggő bűncselekmény vagy
            politikai indokból elkövetett bűncselekmény.
   (2)      A szerződések jogáról szóló, Bécsben, 1969. május 23-án kelt Egyezmény 19–23.
            cikkeinek valamint a jelen Egyezmény más cikkeinek sérelme nélkül, bármely állam
            vagy az Európai Közösség, az aláírással egyidejűleg vagy a megerősítő, elfogadási,
            jóváhagyási vagy csatlakozási okiratai letétbe helyezéskor úgy nyilatkozhat, hogy
HU                                                9                                             HU
 ---pagebreak---             fenntartja azon jogát, hogy ne alkalmazza a jelen cikk (1) bekezdését a jelen
            Egyezményben meghatározott bűncselekménnyel összefüggő kiadatás során. A
            Szerződő Fél kötelezi magát arra, hogy a jelen fenntartást eseti alapon, megfelelően
            indokolt döntés alapján alkalmazza.
   (3)      Bármely Szerződő Fél részben vagy egészben visszavonhatja a (2) bekezdés szerint
            tett fenntartását az Európa Tanács főtitkárának címzett nyilatkozattal, amely a
            kézhezvétel napján válik hatályossá.
   (4)      Azon Szerződő Fél, amely nyilatkozatot tett a jelen cikk (2) bekezdésével
            összhangban, nem követelheti az (1) bekezdés más Szerződő Fél általi alkalmazását;
            ugyanakkor amennyiben a fenntartás csak részleges vagy feltételes, az adott
            Szerződő Fél annyiban követelheti az alkalmazását, amennyiben azt maga elfogadta.
   (5)      A fenntartás a jelen Egyezménynek az érintett Szerződő Fél tekintetében történő
            hatálybalépésétől számított 3 éves időtartamra szól. Ugyanakkor, a fenntartás azonos
            időtartamokra megújítható.
   (6)      Tizenkét hónappal a fenntartás lejárta előtt, az Európa Tanács főtitkára a lejáratról
            értesíti az érintett Szerződő Felet. A Szerződő Fél a lejárat előtt legkésőbb három
            hónappal köteles értesíteni az Európa Tanács főtitkárát arról, hogy fenntartja,
            módosítja vagy visszavonja a fenntartását. Amennyiben a Szerződő Fél arról értesíti
            az Európa Tanács főtitkárát, hogy fenntartja a fenntartást, magyarázatot kell adnia a
            folytonosság indokairól. Az érintett Szerződő Fél értesítésének hiányában, az Európa
            Tanács főtitkára tájékoztatja a Szerződő Felet, hogy fenntartása hat hónappal
            automatikusan meghosszabbodik. Abban az esetben, ha a Szerződő Fél elmulasztja
            értesíteni az Európa Tanács főtitkárát azon szándékáról, hogy fenntartsa vagy
            módosítsa a fenntartását, az említett időtartam lejártával a fenntartás megszűnik.
   (7)      Amennyiben a Szerződő Fél a jelen fenntartást alkalmazva a másik Szerződő Féltől
            érkezett kiadatási kérelem ellenére nem adja ki a kért személyt, köteles az ügyet
            minden esetben indokolatlan késedelem nélkül a büntetőeljárás megindítása céljából
            illetékes hatóságaihoz továbbítani, kivéve, ha a megkereső és megkeresett Szerződő
            Fél másképp állapodik meg. A megkeresett Szerződő Fél illetékes hatóságai a
            büntetőeljárás lefolytatása érdekében kötelesek döntésüket azonos módon meghozni,
            mint ahogy azt a belső joguk szerint bármely más súlyos bűncselekmény esetében
            tennék. A megkeresett Szerződő Fél köteles indokolatlan késedelem nélkül
            tájékoztatni a kérelmező Szerződő Felet és az Európa Tanács főtitkárát az eljárás
            végeredményéről, aki továbbítja azt a Szerződő Felek 30. cikkben hivatkozott
            Konzultációs Testületének.
   (8)      A kiadatás ezen fenntartás alapján történő megtagadásáról azonnal tájékoztatni kell a
            kérelmező Szerződő Felet. (9) Abban az esetben, ha ésszerű időn belül az
            igazságügyi hatóságok nem hoznak érdemi döntést a megkeresett Szerződő Félnél a
            (7) bekezdés szerint, a megkereső Szerződő Fél tájékoztathatja erről az Európa
            Tanács főtitkárát, aki a Szerződő Felek 30. cikkben hivatkozott Konzultációs
            Testülete elé utalja az ügyet. Ezen Konzultációs Testület tárgyalja az ügyet és
            véleményt bocsát ki arról, hogy a megtagadás összhangban van-e az Egyezménnyel
            és a Miniszteri Bizottság elé utalja nyilatkozat céljából. Amennyiben a Miniszteri
            Bizottság a jelen bekezdés szerinti feladatát látja el, összetétele a Szerződő Felekre
            korlátozódik.
   21. cikk – Diszkriminációs klauzula
HU                                                 10                                              HU
 ---pagebreak---    (1)      A jelen Egyezmény egyetlen rendelkezése sem értelmezhető oly módon, hogy az
            kötelezettséget teremt kiadatásra vagy kölcsönös jogsegély nyújtására, amennyiben a
            megkeresett Szerződő Fél alapos okkal azt valószínűsíti, hogy a jelen Egyezmény 5–
            7. és 9. cikkében meghatározott bűncselekmények miatti kiadatási kérelmet, illetve
            kölcsönös jogsegély iránti kérelmet azzal a céllal terjesztették elő, hogy valamely
            személyt faji, vallási, nemzeti, etnikai hovatartozása vagy politikai véleménye miatt
            üldözzenek vagy megbüntessenek, vagy azt, hogy a kérelem teljesítése hátrányosan
            érintené ezen személy helyzetét bármely ezen bekezdésben említett okból.
   (2)      A jelen Egyezmény egyetlen rendelkezése sem értelmezhető oly módon, hogy az
            kötelezettséget teremt kiadatásra, amennyiben a kiadni kért személy kínzásnak vagy
            embertelen, megalázó bánásmódnak vagy büntetésnek lenne kitéve.
   (3)      A jelen Egyezmény egyetlen rendelkezése sem értelmezhető oly módon, hogy az
            kötelezettséget teremt kiadatásra, amennyiben a kiadni kért személyt halálbüntetés
            fenyegeti, vagy - amennyiben a megkeresett Szerződő Fél joga nem teszi lehetővé az
            életfogytig tartó szabadságvesztést - vele szemben a feltételes szabadságra bocsátás
            kizárásával életfogytig tartó szabadságvesztést lehet kiszabni, kivéve ha a
            megkeresett Szerződő Felet az alkalmazandó kiadatási szerződések alapján kiadatási
            kötelezettség terheli, amennyiben a megkereső Szerződő Fél olyan biztosítékot nyújt,
            amelyet a megkeresett Szerződő Fél megfelelőnek ítél arra, hogy a halálbüntetést
            nem szabják ki, vagy kiszabása esetén azt nem hajtják végre, vagy az érintett
            személyt nem ítélik életfogytig tartó szabadságvesztés-büntetésre a feltételes
            szabadságra bocsátás lehetőségének kizárásával.
   22. cikk – Megkeresés nélküli információcsere
   (1)      Saját nyomozásának vagy eljárásának sérelme nélkül a Szerződő Fél illetékes
            hatóságai előzetes megkeresés hiányában is közölhetnek egy másik Szerződő Fél
            illetékes hatóságaival olyan információkat, amelyek a saját nyomozásuk keretében
            jutottak tudomásukra, amennyiben úgy ítélik meg, hogy ezen információk átadása
            elősegítheti az információt átvevő Szerződő Felet abban, hogy nyomozásokat vagy
            eljárásokat rendeljen el, vagy folytasson le, illetve amennyiben azt eredményezheti,
            hogy ez a Szerződő Fél a jelen Egyezmény szerinti megkeresést terjesszen elő.
   (2)      Az információt átadó Szerződő Fél, a belső jogával összhangban, feltételeket írhat
            elő az információt átvevő Szerződő Félnek az információ felhasználása tekintetében.
   (3)      Az információt átvevő Szerződő Fél köteles betartani ezen feltételeket.
   (4)      Ugyanakkor bármely Szerződő Fél, bármikor az Európa Tanács főtitkárához címzett
            nyilatkozatával kijelentheti, hogy fenntartja azon jogát, hogy az információt átadó
            Szerződő Fél által előírt, (2) bekezdésben meghatározott feltételeket csak akkor
            tekinti magára nézve kötelezőnek, ha előzetes értesítést kap az átadandó információ
            jellegéről és hozzájárul annak továbbításához.
   23. cikk – Aláírás és hatálybalépés
   (1)      Jelen Egyezmény aláírásra nyitva áll az Európa Tanács tagállamai, az Európai
            Közösség, valamint az Egyezmény kidolgozásában részt vett nem tagállamok
            számára.
HU                                                11                                              HU
 ---pagebreak---    (2)      Ez az Egyezmény megerősítéshez, elfogadáshoz vagy jóváhagyáshoz kötött. A
            megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás okiratait az Európa Tanács főtitkáránál kell
            letétbe helyezni.
   (3)      Jelen Egyezmény az azt követő harmadik hónap eltelte utáni hónap első napján lép
            hatályba, amikor hat aláíró állam, akik közül legalább négy az Európa Tanács tagja, a
            (2) bekezdés rendelkezéseinek megfelelően elismeri az Egyezmény kötelező
            hatályát.
   (4)      Annak az aláíró államnak a vonatkozásában, amely az Egyezmény hatálybalépése
            után fejezi ki az Egyezmény kötelező hatályának elismerésére vonatkozó szándékát,
            az Egyezmény a (2) bekezdés rendelkezéseinek megfelelő kötelező hatály
            elismerését követő három hónapos időszakot követő hónap első napján lép hatályba.
   24. cikk – Csatlakozás az Egyezményhez
   (1)      Az Egyezmény hatálybalépését követően az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága az
            Egyezmény Szerződő Feleivel folytatott tárgyalást követően és azok egyhangú
            egyetértésével, jelen Egyezményhez való csatlakozásra hívhat meg bármely olyan
            államot, amely nem tagja az Európa Tanácsnak és nem vett részt az Egyezmény
            kidolgozásában. A döntést az Európa Tanács Alapszabályának 20. cikk d) pontjában
            meghatározott többségi döntéssel, valamint a Szerződő Államoknak a Miniszteri
            Bizottságban való részvételre felhatalmazott képviselőinek egyhangú szavazatával
            kell meghozni.
   (2)      Az (1) bekezdés szerint csatlakozni kívánó bármely állam vonatkozásában az
            Egyezmény a csatlakozási okiratoknak az Európa Tanács főtitkáránál történő letétbe
            helyezésének napjától számított három hónap lejárta utáni hónap első napján lép
            hatályba.
   25. cikk – Területi hatály
   (1)      Bármely állam vagy az Európai Közösség az aláírás időpontjában, vagy megerősítő,
            elfogadási, jóváhagyási vagy csatlakozási okiratának letétbe helyezésekor
            megjelölheti azon területet vagy területeket, amelyre, illetve amelyekre ez az
            egyezmény vonatkozik.
   (2)      Bármely Szerződő Fél bármely későbbi időpontban az Európa Tanács főtitkárához
            címzett nyilatkozatában kiterjesztheti jelen Egyezmény alkalmazását a
            nyilatkozatban meghatározott más területre. Az érintett terület tekintetében az
            Egyezmény a nyilatkozatnak a főtitkár általi kézhezvételétől számított három
            hónapos időszak elteltét követő hónap első napján lép hatályba.
   (3)      Az Európa Tanács főtitkárához címzett értesítés útján az előző két bekezdés alapján
            tett bármely nyilatkozat visszavonható az abban megjelölt területek bármelyike
            tekintetében. A visszavonás a fenti értesítésnek a főtitkár általi kézhezvételétől
            számított három hónapos időszak elteltét követő hónap első napján lép érvénybe.
   26. cikk – Az Egyezmény hatása
   (1)      Jelen Egyezmény kiegészíti a Szerződő Felek között hatályos több- vagy kétoldalú
            szerződéseket és megállapodásokat, ideértve az Európa Tanács alábbi egyezményeit:
HU                                                12                                              HU
 ---pagebreak---             –         a kiadatásról szóló, Párizsban, 1957. december 13-án aláírásra megnyílt
                      Európai Egyezményt [ETS No. 24];
            –         a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, Strasbourgban, 1959. április 20-án
                      aláírásra megnyílt Európai Egyezményt [ETS No. 30];
            –         a terrorizmus visszaszorításáról szóló, Strasbourgban, 1977. január 27-én
                      aláírásra megnyílt Európai Egyezményt [ETS No. 90];
            –         a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, Strasbourgban, 1978. március 17-
                      én aláírásra megnyílt Európai Egyezmény Kiegészítő Jegyzőkönyvét [ETS
                      No. 99];
            –         a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló, Strasbourgban, 2001. november 8-
                      án aláírásra megnyílt Európai Egyezmény Második Kiegészítő
                      Jegyzőkönyvét [ETS No. 182];
            –         a terrorizmus visszaszorításáról szóló, Strasbourgban, 2003. május 15-én
                      aláírásra megnyílt Európai Egyezmény Módosító Jegyzőkönyvét [ETS No.
                      190].
   (2)      Ha két vagy több Szerződő Fél a jelen Egyezmény által szabályozott kérdésekre
            vonatkozóan korábban már kötött egymással egy megállapodást vagy szerződést,
            illetve ezen tárgykör vonatkozásában más módon rendezték kapcsolataikat, vagy a
            jövőben kell ezt megtenniük, akkor jogosultak arra is, hogy ezen megállapodást vagy
            szerződést alkalmazzák, illetőleg kapcsolataikat megfelelően szabályozzák.
            Ugyanakkor, ha a Szerződő Felek az Egyezmény rendelkezéseitől eltérően alakítják
            ki a jelen Egyezmény által szabályozott kérdéseket érintő kapcsolataikat, akkor úgy
            kell eljárniuk, hogy azok ne legyenek összeegyeztethetetlenek az Egyezmény
            alapelveivel és céljaival.
   (3)      Azon Szerződő Felek, amelyek az Európai Unió tagjai, kölcsönös kapcsolataikban
            oly módon alkalmazzák a Közösség és az Európai Unió rendelkezéseit - feltéve,
            hogy vannak erről a speciális tárgyról rendelkező és az egyedi esetre alkalmazható
            közösségi vagy európai uniós rendelkezések -, hogy azok nem sértik a jelen
            Egyezmény tárgyát és célját, valamint nem sértik annak más Szerződő Felekkel
            történő teljes körű alkalmazását.
   (4)      A jelen Egyezmény egyetlen rendelkezése sem érinti a Szerződő Fél vagy egyének
            egyéb, a nemzetközi jogból, beleértve a nemzetközi humanitárius jogból fakadó
            jogait, kötelezettségeit, illetve felelősségét.
   (5)      A jelen Egyezmény nem szabályozza a fegyveres erők fegyveres konfliktus idején
            végzett tevékenységét, ahogyan ezen kifejezéseket a nemzetközi humanitárius jog
            szerint érteni kell, és amelyeket ezen jog szabályoz, valamint a Szerződő Fél katonai
            erői által hivatalos kötelességük teljesítése során végzett tevékenységét, amennyiben
            arra a nemzetközi jog más szabályai vonatkoznak.
   27. cikk – Az Egyezmény módosítása
   (1)      Jelen Egyezmény módosítását bármelyik Szerződő Fél, az Európa Tanács Miniszteri
            Bizottsága és a Szerződő Felek Konzultációs Testülete javasolhatja.
   (2)      Bármely módosításra vonatkozó javaslatról az Európa Tanács főtitkára tájékoztatja a
            Szerződő Feleket.
HU                                                   13                                           HU
 ---pagebreak---    (3)      Ezen túlmenően minden, a Szerződő Fél vagy a Miniszteri Bizottság által javasolt
            módosításról tájékoztatni kell a Szerződő Felek Konzultációs Testületét, amely az
            indítványozott módosítással kapcsolatos véleményéről tájékoztatja a Miniszteri
            Bizottságot.
   (4)      A Miniszteri Bizottság a javasolt módosítást és a Szerződő Felek Konzultációs
            Testülete által benyújtott véleményt megvizsgálja, és a módosítást elfogadhatja.
   (5)      A Miniszteri Bizottság által, a (4) bekezdés szerint elfogadott módosítás szövegét
            elfogadás végett meg kell küldeni a Szerződő Feleknek.
   (6)      Bármely, a (4) bekezdésnek megfelelően elfogadott módosítás az azt követő
            harmincadik napon lép hatályba, hogy valamennyi Szerződő Fél értesítette a főtitkárt
            annak elfogadásról.
   28. cikk – A függelék felülvizsgálata
   (1)      A függelékben szereplő szerződések listájának aktualizálása érdekében bármely
            Szerződő Fél vagy a Miniszteri Bizottság javasolhatja annak módosítását. Ezen
            módosító javaslatok csak olyan az Egyesült Nemzetek keretében elfogadott
            egyetemes egyezményekre vonatkozhatnak, amelyek kifejezetten a nemzetközi
            terrorizmussal foglalkoznak és már hatályba léptek. Ezekről az Európa Tanács
            főtitkárának a Szerződő Feleket tájékoztatni kell.
   (2)      Miután egyeztetéseket folytatott a nem tagállam Szerződő Felekkel, a Miniszteri
            Bizottság a módosító javaslatot az Európa Tanács Alapszabályának 20. cikk d)
            pontjában meghatározott többségi döntéssel fogadhatja el. A módosítás az azt követő
            egy éves időtartam lejárta utáni időpontban lép hatályba, hogy azt a Szerződő
            Feleknek megküldték. Ezen időszak alatt minden Szerződő Fél értesítheti az Európa
            Tanács főtitkárát arról, hogy saját maga vonatkozásában kifogást emel a módosítás
            hatálybalépése ellen.
   (3)      Abban az esetben, ha a Szerződő Felek egyharmada kifogást emel az Európa Tanács
            főtitkáránál a módosítás hatálybalépése ellen, a módosítás nem lép hatályba.
   (4)      Abban az esetben, ha a Szerződő Felek kevesebb, mint egyharmada emel kifogást, a
            módosítás a kifogást nem emelő Szerződő Felek tekintetében hatályba lép.
   (5)      Ha a módosítás a (2) bekezdés szerint hatályba lépett és a Szerződő Fél kifogást
            emelt ellene, a módosítás a Szerződő Fél vonatkozásában az Európa Tanács
            főtitkárának a módosítás elfogadásáról szóló értesítését követő hónap első napján lép
            hatályba.
   29. cikk – Vitarendezés
   Abban az esetben, ha a Szerződő Felek között vita támad a jelen Egyezmény értelmezése
   vagy alkalmazása kérdésében, törekedniük kell a vita tárgyalások útján, vagy az általuk
   választott, békés úton történő bármely egyéb rendezésére, ideértve a vitának választottbíróság
   elé terjesztését, amelynek határozatai a Szerződő Felekre nézve kötelező érvényűek a vita
   tekintetében, vagy a vitának a Nemzetközi Bíróság elé terjesztését, a Szerződő Felek
   megállapodása szerint.
   30. cikk – A Szerződő Felek Konzultációs Testülete
HU                                               14                                               HU
 ---pagebreak---    (1)      A Szerződő Felek rendszeresen konzultálnak azzal a céllal, hogy
            a)       javaslatokat tegyenek a jelen Egyezmény hatékony alkalmazásának és
                     végrehajtásának megkönnyítése vagy javítása érdekében, ideértve a
                     problémák és a jelen Egyezményhez fűzött nyilatkozatok hatásának
                     vizsgálatát;
            b)       a 20. cikk (8) bekezdése szerint véleményt formálnak abban a testület elé
                     utalt kérdésben, hogy a kiadatás megtagadása összhangban van-e a jelen
                     Egyezmény rendelkezéseivel;
            c)       javaslatokat tesznek a jelen Egyezmény módosítása tárgyában a 27. cikk
                     szerint;
            d)       véleményt formálnak a jelen Egyezményre irányuló, a testület elé utalt
                     módosítási javaslatok tárgyában, a 27. cikk (3) bekezdése szerint;
            e)       véleményt nyilvánítanak bármely, a jelen Egyezmény alkalmazását érintő
                     kérdésben, és a jelentős jogi, politikai vagy technológiai fejlesztésekre
                     vonatkozó információcsere megkönnyítésének kérdésében.
   (2)      A Szerződő Felek Konzultációs Testületét az Európa Tanács főtitkára hívja össze,
            amennyiben azt szükségesnek tartja, valamint bármely esetben, amennyiben annak
            összehívását a Szerződő Felek többsége vagy a Miniszteri Bizottság kezdeményezi.
   (3)      A Szerződő Feleket az Európa Tanács Titkársága segíti a jelen cikk szerinti
            feladataik ellátásában.
   31. cikk – Felmondás
   (1)      Jelen Egyezményt bármely Szerződő Fél bármikor felmondhatja az Európa Tanács
            főtitkárához címzett értesítéssel.
   (2)      A felmondás az értesítésnek a főtitkár általi kézhezvételétől számított három hónapos
            időszak elteltét követő hónap első napján lép hatályba.
   32. cikk – Értesítés
   Az Európa Tanács főtitkára értesíti az Európa Tanács tagállamait, az Európai Közösséget,
   azon nem tagállamokat, amelyek részt vettek a jelen Egyezmény kidolgozásában, valamint
   bármely a jelen Egyezményhez csatlakozott vagy csatlakozásra meghívott államot:
          a)        minden aláírásról;
          b)        a megerősítő, az elfogadó, a jóváhagyó vagy a csatlakozási okirat letétbe
                    helyezése;
          c)        ezen Egyezmény hatálybalépésének a 23. cikk szerinti időpontjai;
          d)        a 1. cikk (2) bekezdése és 22. cikk (4) bekezdése, valamint a 25. cikk szerinti
                    bármely nyilatkozatról;
          e)        bármely, ezzel az egyezménnyel kapcsolatos aktus, értesítés vagy közlemény.
   Ennek hiteléül a kellően meghatalmazott alulírottak aláírták az egyezményt.
HU                                                15                                                HU
 ---pagebreak---    Készült Varsóban, 2005. május 16. napján, angol és francia nyelven, mindkét nyelvű szöveg
   egyaránt hiteles; egyetlen példányban, amit az Európa Tanács levéltárában kell elhelyezni. Az
   Európa Tanács főtitkára az Európa Tanács valamennyi tagállama, az Európai Közösség,
   valamint minden olyan nem tagállam részére, amely részt vett a jelen Egyezmény
   kidolgozásában, és minden, a jelen Egyezményhez történő csatlakozásra felhívott állam
   számára hitelesített másolatot küld.
   Függelék
   (1)      A légi járművek jogellenes hatalomba kerítésének leküzdéséről Hágában, 1970.
            december 16. napján aláírt Egyezmény;
   (2)      A polgári repülés biztonsága elleni jogellenes cselekmények leküzdéséről
            Montrealban, 1971. szeptember 23. napján kötött Egyezmény;
   (3)      A nemzetközileg védett személyek, köztük a diplomáciai képviselők ellen elkövetett
            bűncselekmények megelőzéséről és megbüntetéséről szóló, New Yorkban, 1973.
            december 14. napján elfogadott Egyezmény;
   (4)      A túszszedés elleni, New Yorkban, 1979. december 17. napján elfogadott
            Nemzetközi Egyezmény;
   (5)      A nukleáris anyagok fizikai védelméről szóló, Bécsben, 1980. március 3. napján
            elfogadott Egyezmény;
   (6)      A nemzetközi polgári repülést szolgáló repülőterek elleni erőszakos jogellenes
            cselekmények visszaszorításáról szóló, 1988. február 24. napján Montrealban kelt
            Jegyzőkönyv;
   (7)      A tengerhajózás biztonsága elleni jogellenes cselekmények visszaszorításáról szóló,
            1988. március 10. napján, Rómában kelt Egyezmény;
   (8)      A kontinentális talapzaton rögzített mesterséges szigetek biztonsága elleni jogellenes
            cselekmények visszaszorításáról szóló, 1988. március 10. napján, Rómában kelt
            Jegyzőkönyv;
   (9)      A robbantásos terrorizmus visszaszorításáról, New Yorkban, 1997. december 15.
            napján elfogadott Nemzetközi Egyezmény;
   (10)     A terrorizmus finanszírozásának visszaszorításáról, New Yorkban, 1999. december
            9. napján elfogadott nemzetközi Egyezmény;
   (11)     A nukleáris terrorcselekmények visszaszorításáról szóló Nemzetközi Egyezmény1.
   1
          A Függelék módosítása, amelyet a miniszterhelyettesek 1034. ülésükön fogadtak el (2008. szeptember
          11., 10.1 napirendi pont), és amely az Egyezmény 28. cikkével összhangban 2009. szeptember 13-án
          lépett hatályba.
HU                                                    16                                                     HU
 ---documentbreak---                           EURÓPAI
                          BIZOTTSÁG
                                                 Brüsszel, 2015.6.15.
                                                 COM(2015) 292 final
                                                 2015/0131 (NLE)
                                       Javaslat
                             A TANÁCS HATÁROZATA
   az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló Egyezménynek (CETS No. 196) az
                       Európai Unió nevében történő aláírásáról
HU                                                                                HU
 ---pagebreak---                                             INDOKOLÁS
   1.        A JAVASLAT HÁTTERE
   Az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának 925. ülésén elfogadott és 2015. május 16-án
   Varsóban aláírásra megnyílt, a terrorizmus megelőzéséről szóló Egyezmény célja, hogy a
   jogállamiság, a demokratikus értékek, az emberi jogok és az alapvető szabadságok
   tiszteletben tartása mellett hatékony intézkedéseket hozzon a terrorizmus megelőzése
   érdekében.
   Az ilyen intézkedések közé tartoznak különösen az olyan előkészítő jellegű cselekmények
   bűncselekménnyé nyilvánítása, amelyek terrorcselekmények elkövetéséhez vezethetnek, pl.
   nyilvános izgatás terrorcselekmény elkövetésére, terroristák toborzása és kiképzése. Ezeket
   az intézkedéseket kiegészítik a megelőzéssel és a büntetőügyekben folytatott nemzetközi
   együttműködéssel kapcsolatos különös rendelkezések. Az Egyezmény hatálya alá tartozó
   területeket számos uniós eszköz szabályozza.
   A 32 ország által megerősített Egyezmény 2007. június 1-jén lépett hatályba.
   Az Egyezmény nyitva áll aláírásra az Európai Unió előtt (az Egyezmény 23. cikke). Az Unió
   rendelkezik felhatalmazással az Egyezmény aláírására, és a tagállamok mellett az Egyezmény
   Szerződő Felévé válhat olyan mértékben, amilyenben az Egyezmény uniós hatáskörbe
   tartozik.
   2015. május 19-én az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága elfogadta az Európa Tanács
   terrorizmus megelőzéséről szóló Egyezményéhez (CETS No. 196) fűzött Kiegészítő
   jegyzőkönyvet. A Bizottság e javaslattal együtt benyújtott egy, a Kiegészítő jegyzőkönyv az
   Európai Unió által történő aláírására való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra
   vonatkozó javaslatot1.
   2.        A JAVASLAT JOGI ELEMEI
   2.1.      A terrorizmus megelőzéséről szóló Egyezmény célja és tartalma
   Az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló Egyezményének célja a Szerződő Felek
   erőfeszítéseinek növelése a terrorizmus és annak az emberi jogok, különösen az élethez való
   jog teljes körű gyakorlására kifejtett negatív hatásainak megelőzése érdekében mind a nemzeti
   szinten, mind a nemzetközi együttműködés során meghozott intézkedések által (2. cikk). Az
   Egyezmény ezért büntetendővé nyilvánítja az alábbi cselekményeket, amennyiben azokat
   szándékosan követik el: terrorcselekmény elkövetésére való nyilvános izgatás (5. cikk),
   terroristák toborzása (6. cikk), terroristák kiképzése (7. cikk), valamint e
   bűncselekményekben bűnrészesként való részvétel, e bűncselekményekre való felbújtás, és e
   bűncselekmények kísérlete (a 9. cikkben meghatározott ún. „járulékos bűncselekmények”).
   Az 1. cikk az Egyezmény I. függelékében felsorolt cselekményekre utalással határozza meg a
   „terrorcselekmény” fogalmát.
   A bűncselekményeket meghatározó rendelkezéseket kiegészítik a jogi személyek ilyen
   cselekményekért való felelősségét megállapító rendelkezések (10. cikk), valamint a
   1
            COM(2015) 291 final
HU                                                  2                                            HU
 ---pagebreak---    büntetések és intézkedések feltételeinek megállapítása (11. cikk). E cselekmények esetében a
   büntethetőség megteremtése, bevezetése és alkalmazása során be kell tartani a 12. cikkben
   előírt feltételeket és emberi jogi biztosítékokat. Az Egyezmény a hatálya alá tartozó
   bűncselekmények tekintetében meghatározza a joghatósági szabályokat (14. cikk).
   Nyomozási (15. cikk), valamint kiadatási vagy büntetőeljárás indítási (18. cikk)
   kötelezettséget állapít meg. Ezeket az intézkedéseket kiegészítik a terrorizmus áldozatainak
   védelmére, kárpótlására és támogatására (13. cikk), valamint a megelőzés terén a nemzeti
   politikákra (3. cikk) és a nemzetközi együttműködésre (4. cikk) vonatkozó szabályok. Az
   Egyezmény továbbá számos, a büntetőügyekben folytatott nemzetközi együttműködés
   kölcsönös jogi segítségnyújtás révén történő megerősítésére irányuló rendelkezést tartalmaz,
   ideértve a megkeresés nélküli információcserét (17. és 22. cikk) és a kiadatást (19., 20. és 21.
   cikk), amelyekre kiterjed a diszkriminációs klauzula (21. cikk).
   Az Egyezményben szerepel, hogy nyitva áll aláírásra az Európai Unió előtt (az Egyezmény
   23. cikkének (1) bekezdése). Tartalmaz továbbá egy „elválasztó záradékot”, amely biztosítja,
   hogy az uniós tagállamok egymás közötti kapcsolataiban az uniós jogot kell alkalmazni (26.
   cikk (3) bekezdés).
   2.2.       A javasolt határozat jogalapja
   Állandó ítélkezési gyakorlat, hogy az uniós jogi aktusok jogalapjának megválasztását olyan
   objektív elemekre kell alapozni, amelyek alkalmasak a bírósági felülvizsgálatra; ezek közé
   tartozik az adott intézkedés célja és tartalma is2. Ha az uniós jogi aktus vizsgálatából az derül
   ki, hogy a jogi aktus kettős célkitűzést követ, vagy két összetevőből áll, és ezek egyike
   elsődlegesként vagy döntő jellegűként azonosítható, míg a másik csak járulékos jellegű, a jogi
   aktust egyetlen jogalapra, azaz az elsődleges, illetve döntő jellegű célkitűzés vagy összetevő
   által megkövetelt jogalapra kell alapítani3. Amennyiben a vizsgálatból az derül ki, hogy a jogi
   aktus több, egymástól el nem választható célkitűzést követ anélkül, hogy az egyik járulékos
   jellegű lenne, és közvetetten kapcsolódna a másikhoz, a jogi aktusoknak különböző,
   vonatkozó jogi alapra kell alapítani, kivéve, ha az egyes jogi alapok esetében megállapított
   eljárások egymással összeegyeztethetetlenek4. Az alábbi rendelkezések megfelelő jogalapnak
   minősülnek:
   a)       az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdése a bűncselekményi                              tényállások
            meghatározásáról, ideértve a kapcsolódó bűncselekményeket;
   b)       az EUMSZ 83. cikke a bűnmegelőzésről;
   c)       a rendőrségi együttműködés és a büntetőügyekben folytatott igazságügyi
            együttműködés tekintetében az EUMSZ 82. cikke és 87. cikkének (2) bekezdése.
   Az e jogalapokhoz tartozó eljárások egymással összeegyeztethetőek.
   2
        Lásd például a C-490/10. sz., Európai Parlament kontra Tanács ügy (EU:C:2012:525) 44. pontját, és az
        idézett ítélkezési gyakorlatot.
   3
        C-490/10. sz. ügy, 45. pont.
   4
        C-490/10. sz. ügy, 46. pont.
HU                                                     3                                                     HU
 ---pagebreak---    2.3.      A javasolt határozat szükségessége
   A Bizottság e javaslattal együtt benyújtott egy, a Kiegészítő jegyzőkönyv az Európai Unió
   által történő aláírására való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra vonatkozó javaslatot. A
   Kiegészítő jegyzőkönyv 10. cikke értelmében a Kiegészítő jegyzőkönyv aláírásra nyitva áll az
   Egyezmény aláírói előtt.
   Ezért az Európai Uniót az Egyezmény aláírására felhatalmazó tanácsi határozat elfogadása
   szükséges követelmény a Kiegészítő jegyzőkönyv az Európai Unió által történő aláírására
   való felhatalmazásról szóló tanácsi határozat elfogadásához.
   3.        TERÜLETI HATÁLY
   Az Európai Unióról szóló szerződés 22. jegyzőkönyvével összhangban, az Európai Unió által
   aláírt és idővel megkötött Kiegészítő jegyzőkönyv Dánia kivételével valamennyi uniós
   tagállamban kötelező, és azokra alkalmazandó.
   Az Európai Unióról szóló szerződés 21. jegyzőkönyvével összhangban, az Európai Unió által
   aláírt és idővel megkötött Kiegészítő jegyzőkönyv az Egyesült Királyságra nézve csak
   annyiban kötelező és ott annyiban alkalmazandó, amennyiben ez a tagállam értesíti a
   Tanácsot azon szándékáról, hogy részt kíván venni ezen eszköz elfogadásában és
   alkalmazásában.
HU                                                  4                                               HU
 ---pagebreak---                                                          2015/0131 (NLE)
                                                Javaslat
                                    A TANÁCS HATÁROZATA
     az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló Egyezménynek (CETS No. 196) az
                             Európai Unió nevében történő aláírásáról
   AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
   tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak a 218. cikk (5)
   bekezdésével együtt értelmezett 82. cikkére, 83. cikkének (1) bekezdésére, 84. cikkére és 87.
   cikk (2) bekezdésére,
   tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,
   Mivel:
   (1)     Az Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló Egyezményének (CETS No. 196;
           a továbbiakban: az Egyezmény) 23. cikke értelmében az Egyezmény aláírásra nyitva
           áll az Európai Unió előtt.
   (2)     2015. április 1-jén a Tanács felhatalmazta a Bizottságot, hogy kezdjen tárgyalásokat az
           Egyezmény Kiegészítő jegyzőkönyvéről (a továbbiakban: a Kiegészítő jegyzőkönyv)
   (3)     2015. május 19-én az Európa Tanács Miniszteri Bizottsága elfogadta a Kiegészítő
           jegyzőkönyvet. A Bizottság benyújtott egy, a Kiegészítő jegyzőkönyv az Európai Unió
           által történő aláírására való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra vonatkozó
           javaslatot.
   (4)     A Kiegészítő jegyzőkönyv 10. cikke értelmében a Kiegészítő jegyzőkönyv aláírásra
           nyitva áll az Egyezmény aláírói előtt.
   (5)     Az Egyezményt ezért az Európai Uniónak alá kell írnia.
   (6)     [Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló
           szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a
           biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről
           szóló 21. jegyzőkönyv 3. cikkével összhangban az Egyesült Királyság és Írország
           bejelentette, hogy részt kíván venni ennek a határozatnak az elfogadásában és
           alkalmazásában.]
   (7)     VAGY: [Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről
           szóló szerződéshez csatolt, az Egyesült Királyságnak és Írországnak a szabadságon, a
           biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség tekintetében fennálló helyzetéről
           szóló 21. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkével összhangban, és a jegyzőkönyv 4. cikkének
           sérelme nélkül, ezek a tagállamok nem vesznek részt ennek a rendeletnek az
           elfogadásában, az rájuk nézve nem kötelező és nem alkalmazandó.]
   (8)     Az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Unió működéséről szóló
           szerződéshez csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 1. és 2. cikkének
           megfelelően Dánia nem vesz részt ennek a határozatnak az elfogadásában, az rá nézve
           nem kötelező és nem alkalmazandó,
HU                                                 5                                               HU
 ---pagebreak---    ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
                                              1. cikk
   A Tanács jóváhagyja Európa Tanács terrorizmus megelőzéséről szóló Egyezményének (CETS
   No. 196) az Európai Unió nevében történő aláírását, feltételezve az említett Egyezmény
   megkötését.
   Az aláírandó megállapodás szövege e határozathoz csatolva található.
                                              2. cikk
   A Tanács Főtitkársága – az Egyezmény megkötésének feltételére figyelemmel – kibocsátja az
   Egyezmény aláírására vonatkozó meghatalmazást az Európai Bizottság által kijelölt
   személy(ek) részére.
                                              3. cikk
   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.
   Kelt Brüsszelben,
                                               A Tanács részéről
                                               az Elnök
HU                                               6                                           HU


Fontos jogi nyilatkozat

|

52008PC0092(01)

Javaslat: a Tanács határozata az Európai Közösség és a Kazah Köztársaság közötti, a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról  /* COM/2008/0092 végleges */

	[pic] | AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA |Brüsszel, 2008.2.21COM(2008) 92 végleges2008/0040 (CNS)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösség és a Kazah Köztársaság közötti, a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról(ELőTERJESZTő: A BIZOTTSÁG)INDOKOLÁSA JAVASLAT HÁTTERE |110 | A javaslat indokai és célkitűzései A Bíróság úgynevezett „nyitott égbolt” ügyekben hozott ítéleteit követően a Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot tárgyalások megkezdésére harmadik országokkal annak érdekében, hogy a meglévő megállapodások egyes rendelkezései helyébe közösségi megállapodás[1] lépjen („horizontális felhatalmazás”). E megállapodások célja megkülönböztetés nélküli hozzáférést biztosítani valamennyi közösségi légi fuvarozó számára a Közösség tagállamai és harmadik országok közötti légi útvonalakhoz, valamint összhangba hozni a tagállamok és a harmadik országok közötti kétoldalú légiközlekedési megállapodásokat a közösségi joggal. |120 | Általános háttér A tagállamok és harmadik országok közötti nemzetközi légiközlekedési kapcsolatokat hagyományosan a tagállamok és harmadik országok között létrejött kétoldalú légiközlekedési megállapodások, azok mellékletei és az egyéb kétoldalú vagy többoldalú szerződések szabályozzák. A tagállamok kétoldalú légiközlekedési megállapodásainak a kijelölésre vonatkozó hagyományos rendelkezései sértik a közösségi jogot. Lehetővé teszik egy harmadik ország számára, hogy megtagadja, visszavonja vagy felfüggessze egy tagállam által kijelölt azon légi fuvarozó jogosítványait vagy engedélyeit, amelynek többségi tulajdona és tényleges ellenőrzése nem az adott tagállam vagy annak állampolgárai kezében van. Ez az egy tagállamban alapított, de más tagállamok állampolgárai tulajdonában lévő és általuk ellenőrzött közösségi légi fuvarozókkal szembeni hátrányos megkülönböztetésnek minősül. Ez ellentétes a Szerződés 43. cikkével, amely valamely tagállamnak a szabad letelepedés jogát gyakorló állampolgárai számára a fogadó tagállamban az adott tagállam állampolgáraival egyenlő bánásmódot biztosít. Felmerülnek további problémák is, például a légi járművek tüzelőanyagára kivetett adók, a harmadik országok légi fuvarozói által a Közösségen belüli légi útvonalakra kiszabott viteldíjak vagy a légitársaságok közötti kötelező kereskedelmi megállapodások kérdése, amelyekben helyénvaló lenne biztosítani a közösségi jognak való megfelelést a tagállamok és a harmadik országok közötti kétoldalú légiközlekedési megállapodások meglévő rendelkezéseinek módosítása vagy kiegészítése révén. |130 | Hatályos rendelkezések a javaslat által szabályozott területen A megállapodás rendelkezései tizenöt olyan kétoldalú légiközlekedési megállapodás esetében lépnek a hatályos rendelkezések helyébe, vagy egészítik ki azokat, amely a tagállamok és a Kazah Köztársaság között jött létre. |140 | Összhang az Unió egyéb szakpolitikáival és célkitűzéseivel A megállapodás a Közösség külső légiközlekedési politikájának alapvető célkitűzését szolgálja azáltal, hogy hatályos kétoldalú légiközlekedési megállapodásokat hoz összhangba a közösségi joggal. |KONZULTÁCIÓ AZ ÉRDEKELT FELEKKEL ÉS HATÁSVIZSGÁLAT |Konzultáció az érdekelt felekkel |211 | A konzultáció módszerei, a megcélzott főbb alágazatok és a válaszadók általános bemutatása A tárgyalások során mindvégig konzultációk folytak úgy a tagállamokkal, mint az ágazat képviselőivel. |212 | A válaszok összefoglalása és figyelembevételük módja A tagállamok és az ágazat képviselőinek észrevételei figyelembe lettek véve. |A JAVASLAT JOGI ELEMEI |305 | A javaslat összefoglalása A Bizottság a „horizontális felhatalmazás” mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel összhangban tárgyalásokat folytatott a Kazah Köztársasággal egy olyan megállapodás megkötéséről, amely a tagállamok és a Kazah Köztársaság között meglévő kétoldalú légiközlekedési megállapodások egyes rendelkezéseinek helyébe lép. A megállapodás 2. cikke szerint a kijelölésre vonatkozó hagyományos rendelkezések helyébe egy közösségi rendelkezés lép, amely valamennyi közösségi légi fuvarozó számára lehetővé teszi, hogy élvezze a letelepedési szabadságból származó előnyöket. A megállapodás 4. és 5. cikke a közösségi hatáskörre vonatkozó rendelkezések két típusát érinti. A 4. cikk a légi járművek tüzelőanyagaira kivetett adókkal foglalkozik, amelyet az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló 2003/96/EK tanácsi irányelv és különösen annak 14. cikke (2) bekezdése harmonizált. A 5. cikk (Viteldíjak) a meglévő kétoldalú légiközlekedési megállapodások és a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjairól szóló 2409/92/EGK tanácsi rendelet közti ellentmondásokat oldja fel, ugyanis ez utóbbi megtiltja a harmadik országbeli légi fuvarozóknak, hogy a kizárólag a Közösségen belüli légi útvonalakon közlekedő légi járatok tekintetében árdiktáló magatartást érvényesítsenek. A 6. cikk a kétoldalú megállapodások egyértelműen versenyellenes rendelkezéseit (légitársaságok közötti, kötelező kereskedelmi megállapodások) összhangba hozza az európai uniós versenyjoggal. |310 | Jogalap Az EK-Szerződés 80. cikkének (2) bekezdése, valamint 300. cikkének (2) bekezdése. |329 | A szubszidiaritás elve A javaslat teljes mértékben a Tanács által adott „horizontális felhatalmazáson” alapul, figyelembe véve azokat a problémaköröket, amelyek a közösségi jog és a kétoldalú légiközlekedési megállapodások tárgyát képezik. |Az arányosság elve A megállapodás csak a közösségi jognak való megfeleléshez szükséges mértékben módosítja vagy egészíti ki a kétoldalú légiközlekedési megállapodások rendelkezéseit. |Az eszköz megválasztása |342 | Az Európai Közösség és a Kazah Köztársaság közötti megállapodás megkötése a leghatékonyabb eszköz a tagállamok és a Kazah Köztársaság közötti hatályos kétoldalú légiközlekedési megállapodásoknak a közösségi joggal való összehangolására. |KÖLTSÉGVETÉSI VONATKOZÁSOK |409 | A javaslat nincs kihatással a Közösség költségvetésére. |KIEGÉSZÍTő INFORMÁCIÓK |510 | Jogszabályok egyszerűsítése |511 | A javaslat a jogszabályok egyszerűsítésére törekszik. |512 | A tagállamok és a Kazah Köztársaság közötti kétoldalú légiközlekedési megállapodások rendelkezéseit egyetlen, egységes közösségi megállapodás vonatkozó rendelkezései egészítik ki vagy váltják fel. |570 | A javaslat részletes magyarázata A nemzetközi megállapodások aláírására és megkötésére vonatkozó kötelező eljárásnak megfelelően a Bizottság felkéri a Tanácsot, hogy hagyja jóvá az Európai Közösség és a Kazah Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás megkötéséről, aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló határozatot, valamint arra, hogy jelölje ki a felhatalmazott személyeket, akik a Közösség részéről aláírják a megállapodást. |1.  Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösség és a Kazah Köztársaság közötti, a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásárólAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 300. cikkének (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,tekintettel a Bizottság javaslatára[2],mivel:(1) A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdeményezzen harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek közösségi megállapodással való felváltásáról.(2) A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott a Kazah Köztársasággal egy, a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás megkötéséről, összhangban a Bizottságot a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek közösségi megállapodással való felváltása céljából harmadik országokkal folytatandó tárgyalások kezdeményezésére felhatalmazó tanácsi határozat mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel.(3) A megállapodás későbbi időpontban történő megkötésére figyelemmel, a Bizottság által tárgyalt megállapodást alá kell írni és azt ideiglenesen alkalmazni kell,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:Egyetlen cikk1. A megállapodás későbbi időpontban történő megkötésére figyelemmel, a Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje az Európai Közösség és a Kazah Köztársaság között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult személyt vagy személyeket.2. A megállapodás hatálybalépéséig a megállapodást ideiglenesen alkalmazni kell az azt a napot követő hónap első napjától, amelyen a felek értesítik egymást az ehhez szükséges eljárások lezárultáról. A Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy a megállapodás 9. cikke (2) bekezdésében előírt értesítést megküldje.3. A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnök2008/0040 (CNS)Javaslat:A TANÁCS HATÁROZATAaz Európai Közösség és a Kazah Köztársaság közötti, a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás megkötésérőlAZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben a 300. cikk (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával, illetve a 300. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével,tekintettel a Bizottság javaslatára[3],tekintettel az Európai Parlament véleményére[4],mivel:(1) A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdeményezzen harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek egy közösségi megállapodással való felváltásáról.(2) A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott a Kazah Köztársasággal egy, a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás megkötéséről, összhangban a Bizottságot a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek közösségi megállapodással való felváltása céljából harmadik országokkal folytatandó tárgyalások kezdeményezésére felhatalmazó tanácsi határozat mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel.(3) Ezt a megállapodást a megállapodás későbbi időpontban történő megkötésére figyelemmel, a(z) […]-i …/…/EK tanácsi határozattal[5] összhangban a Bizottság a Közösség nevében […]-án/-én aláírta.(4) A megállapodást jóvá kell hagyni,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikk1. Az Európai Közösség és a Kazah Köztársaság között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodást a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja.2. A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.2. cikkA Tanács elnöke felhatalmazást kap arra, hogy kijelölje a megállapodás 9. cikkének (1) bekezdése szerinti értesítés megtételére jogosult személyt vagy személyeket.Kelt Brüsszelben, […]-án/-én.a Tanács részérőlaz elnökMELLÉKLETMEGÁLLAPODÁSaz Európai Közösség és a Kazah Köztársaság közötta légi szolgáltatások bizonyos kérdéseirőlAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGegyrészről, valaminta Kazah Köztársaságmásrészről(a továbbiakban: a felek)TUDOMÁSUL VÉVE, hogy az Európai Közösség (különböző) tagállamai és a Kazah Köztársaság között kétoldalú légiközlekedési megállapodások jöttek létre, amelyek a Közösség jogszabályaival ellentétes rendelkezéseket tartalmaznak,TUDOMÁSUL VÉVE, hogy az Európai Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik számos olyan kérdést illetően, amelyre az Európai Közösség tagállamai és harmadik országok között létrejött kétoldalú légiközlekedési megállapodások kiterjedhetnek,TUDOMÁSUL VÉVE, hogy a közösségi jog szerint a valamely tagállamban székhellyel rendelkező közösségi légi fuvarozóknak joguk van hátrányos megkülönböztetés nélkül hozzáférni az Európai Közösség tagállamai és harmadik országok közötti légi útvonalakhoz,TEKINTETTEL az Európai Közösség és egyes harmadik országok között létrejött megállapodásokra, amelyek az ilyen harmadik országok állampolgárai számára lehetővé teszik, hogy a közösségi joggal összhangban engedélyezett légi fuvarozó vállalkozásokban tulajdonjogot szerezzenek,FELISMERVE, hogy az Európai Közösség tagállamai és a Kazah Köztársaság között létrejött kétoldalú légiközlekedési megállapodások egyes rendelkezéseit, amelyek a közösségi joggal ellentétesek, összhangba kell hozni azzal az Európai Közösség és a Kazah Köztársaság közötti légi szolgáltatások rendezett jogi hátterének létrehozása és az ilyen légi szolgáltatások folytonosságának fenntartása érdekében,MEGÁLLAPÍTVA, hogy a tagállamok és a Kazah Köztársaság között létrejött kétoldalú megállapodások azon előírásait, amelyek nem ellentétesek az Európai Közösség jogszabályaival, szükségtelen módosítani vagy más jogszabályokkal helyettesíteni,MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösségnek e tárgyalások keretében nem célja az Európai Közösség és a Kazah Köztársaság közötti légi forgalom mértékének növelése, a közösségi légi fuvarozók és a Kazah Köztársaság légi fuvarozói közti egyensúly befolyásolása, vagy a meglévő kétoldalú légiközlekedési megállapodások rendelkezéseinek a forgalmi jogok tekintetében történő módosítása,MEGÁLLAPÍTVA, hogy az I. mellékletben felsorolt kétoldalú megállapodások azon az alapelven nyugszanak, hogy a megállapodást kötő felek által kijelölt légitársaságoknak tisztességes és egyenlő lehetőségeket kell biztosítani ahhoz, hogy a meghatározott útvonalakon a megállapodásban foglalt szolgáltatásokat nyújthassák, és hogy ennek a megállapodásnak nem célja ezen az alapelven változtatni,MEGÁLLAPÍTVA, hogy a közösségi jog értelmében a légi fuvarozók – elméletileg – nem köthetnek olyan megállapodásokat, amelyek hatással lehetnek az Európai Közösség tagállamai közötti kereskedelemre, és amelyek célja vagy hatása a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása,FELISMERVE, hogy az Európai Közösség tagállamai és a Kazah Köztársaság között létrejött kétoldalú légiközlekedési megállapodások azon rendelkezései, amelyek i. előírják vagy előnyben részesítik a vállalkozások közötti olyan megállapodások, vállalkozástársulások által hozott döntések vagy összehangolt magatartások elfogadását, amelyek megakadályozzák, torzítják vagy korlátozzák a légi fuvarozók közötti versenyt az adott útvonalakon; vagy ii. bármely efféle megállapodás, határozat vagy összehangolt magatartás hatásait erősítik; vagy iii. a légi fuvarozókra vagy más magánjellegű gazdasági szereplőkre hárítják a felelősséget az olyan intézkedésekért, amelyek megakadályozzák, torzítják vagy korlátozzák a légi fuvarozók közötti versenyt a vonatkozó útvonalakon, hozzájárulhatnak ahhoz, hogy a vállalkozásokra vonatkozó versenyszabályok veszítsenek hatékonyságukból,A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:1. CIKKÁltalános rendelkezések1. E megállapodás alkalmazásában „a tagállamok” az Európai Közösség tagállamai.2. Az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam állampolgáraira való hivatkozásokat az Európai Közösség tagállamainak állampolgáraira való hivatkozásként kell értelmezni.3. Az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam légi fuvarozóira vagy légitársaságaira való hivatkozásokat az Európai Közösség bármely tagállama által kijelölt légi fuvarozókra vagy légitársaságokra való hivatkozásként kell értelmezni.4. Ez a megállapodás nem hoz létre további közlekedési jogokat azokon kívül, amelyeket a kétoldalú megállapodások biztosítanak. A közlekedési jogok biztosítása továbbra is kétoldalú megállapodások keretében történik.2. CIKKTagállam általi kijelölés1. A II. melléklet a), illetve b) pontjában felsorolt cikkek vonatkozó rendelkezései helyébe az e cikk (2) és (3) bekezdésének rendelkezései lépnek az érintett tagállam légi fuvarozójának kijelölése, a légi fuvarozó részére a Kazah Köztársaság által megadott engedélyek és jogosítványok, valamint a légi fuvarozó ilyen engedélyeinek vagy jogosítványainak megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása tekintetében.2. A tagállam kijelölésének kézhezvételét követően a Kazah Köztársaság a lehető legrövidebb eljárási időn belül megadja a megfelelő engedélyeket és jogosítványokat, feltéve, hogy:i. a légi fuvarozót az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében a kijelölő tagállamban alapították, és az Európai Közösség jogszabályainak megfelelő érvényes működési engedéllyel rendelkezik;ii. az üzemben tartási engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja és fenntartja a légi fuvarozó hatékony szabályozási ellenőrzését, és az illetékes légiforgalmi hatóságot a kijelölésben egyértelműen meghatározza; valamintiii. a légi fuvarozó vállalkozás tulajdonjoga és tényleges ellenőrzése közvetlenül vagy többségi tulajdon révén a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai, vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai kezében van.3. A Kazah Köztársaságnak jogában áll a tagállam által kijelölt légi fuvarozó engedélyeit vagy jogosítványait megtagadni, visszavonni, felfüggeszteni vagy korlátozni, amennyiben:i. a légi fuvarozót az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében nem a kijelölő tagállamban alapították, vagy az nem rendelkezik az Európai Közösség jogszabályainak megfelelő érvényes működési engedéllyel;ii. az üzemben tartási engedély kiadásáért felelős tagállam nem ellenőrzi hatékonyan vagy folyamatosan a légi fuvarozót, vagy az illetékes légiforgalmi hatóság a kijelölésben nincs egyértelműen meghatározva; vagyiii. a légi fuvarozó vállalkozás tulajdonjoga vagy tényleges ellenőrzése közvetlenül vagy többségi tulajdon révén nem a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai és/vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai kezében van;iv. a légi fuvarozó a Kazah Köztársaság és az Európai Unió egy másik tagállama között létrejött kétoldalú megállapodás alapján már rendelkezik üzemeltetési engedéllyel; ésv. Kazahsztán bizonyítani tudja, hogy az e megállapodás szerinti forgalmi jogok olyan útvonalon történő gyakorlása, amely érinti az Európai Unió az adott másik tagállamának egy pontját, megkerülné a forgalmi jogoknak az adott másik, a iv. pontban említett megállapodással bevezetett korlátozásait.Az e bekezdés szerinti jogának gyakorlása során a Kazah Köztársaság a közösségi légi fuvarozók egyikét sem különböztetheti meg hátrányosan nemzetisége alapján.3. CIKKBiztonság1. A II. melléklet c) pontjában felsorolt cikkek rendelkezései kiegészülnek e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel.2. Ha egy tagállam olyan légi fuvarozót jelöl ki, amelynek szabályozási ellenőrzését egy másik tagállam gyakorolja és tartja fenn, a Kazah Köztársaságnak a légi fuvarozót kijelölő tagállam és a Kazah Köztársaság között létrejött megállapodásban foglalt biztonsági rendelkezések szerinti jogai ugyanúgy érvényesülnek mind a biztonsági előírásoknak az adott másik tagállam általi elfogadása, végrehajtása és betartása tekintetében, mind pedig az adott légi fuvarozó működési engedélye tekintetében.4. CIKKA légi járművek tüzelőanyagaira kivetett adók1. A II. melléklet d) pontjában felsorolt cikkek megfelelő rendelkezései kiegészülnek e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel.2. Az ezzel ellentétes rendelkezések ellenére a II. melléklet d) pontjában felsorolt megállapodásokban foglaltak nem akadályozhatják meg a tagállamokat abban, hogy hátrányos megkülönböztetés nélkül adókat, illetékeket, vámokat vagy díjakat vessenek ki a területükön felvett tüzelőanyagra, amelyet a Kazah Köztársaság által kijelölt légi fuvarozó olyan légi járműve használ, amely az adott tagállam területének egy pontja és az adott tagállam vagy egy másik tagállam területének egy másik pontja között közlekedik.5. CIKKViteldíjak az Európai Közösségen belül1. A II. melléklet e) pontjában felsorolt cikkek rendelkezései kiegészülnek e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel.2. A Kazah Köztársaság által kijelölt légi fuvarozó(k)nak az I. mellékletben felsorolt, és a II. melléklet e) pontjában foglalt rendelkezések valamelyikét tartalmazó megállapodás alapján az Európai Közösségen belüli légi útvonalakon közlekedő járataira kiszabott viteldíjai az európai közösségi jog hatálya alá tartoznak.6. CIKKMegfelelés a versenyszabályoknak1. Az ezzel ellentétes rendelkezések ellenére az I. mellékletben felsorolt megállapodások semmilyen mértékben sem i. részesíthetik előnyben olyan vállalkozások közötti megállapodások, vállalkozástársulások által hozott döntések vagy összehangolt magatartások elfogadását, amelyek a versenyt megakadályozzák vagy torzítják; ii. erősíthetik bármely efféle megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás hatásait; vagy iii. háríthatják magánjellegű gazdasági szereplőkre a felelősséget a versenyt megakadályozó, torzító vagy korlátozó intézkedések meghozataláért.2. Az I. mellékletben felsorolt megállapodásoknak az e cikk (1) bekezdésével összeegyeztethetetlen rendelkezései nem alkalmazhatók.7. CIKKA megállapodás mellékleteiE megállapodás mellékletei a megállapodás szerves részét képezik.8. CIKKFelülvizsgálat vagy módosításA szerződő felek kölcsönös megegyezés alapján bármikor felülvizsgálhatják vagy módosíthatják ezt a megállapodást.9. CIKKHatálybalépés és ideiglenes alkalmazás1. Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen a szerződő felek írásban értesítették egymást arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső eljárásoknak eleget tettek.2. Az (1) bekezdés alkalmazhatóságát nem érinti, hogy a felek megegyeznek abban, hogy e megállapodást ideiglenesen alkalmazzák az azt a napot követő első hónap első napjától, amelyen értesítik egymást arról, hogy az ehhez szükséges eljárások lezárultak.3. A tagállamok és a Kazah Köztársaság között létrejött azon megállapodásokat és egyéb szerződéseket, amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba és amelyeket nem alkalmaznak ideiglenesen, az I. melléklet b) pontja sorolja fel. Ezt a megállapodást minden ilyen megállapodásra és szerződésre alkalmazni kell annak hatálybalépése vagy ideiglenes alkalmazása napjától.10. CIKKA megállapodás megszűnése1. Abban az esetben, ha az I. mellékletben felsorolt megállapodások egyike hatályát veszti, e megállapodás minden olyan rendelkezése, amely az I. mellékletben szereplő adott megállapodásra vonatkozik, szintén hatályát veszti.2. Abban az esetben, ha az I. mellékletben felsorolt összes megállapodás hatályát veszti, ez a megállapodás is hatályát veszti.FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.Kelt […]-ban/-ben, a(z) […] év […] havának […] napján, két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, kazah és orosz nyelven.AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG RÉSZÉRŐL: | A KAZAH KÖZTÁRSASÁG RÉSZÉRŐL: |I. mellékletA megállapodás 1. cikkében említett megállapodások jegyzékea) A Kazah Köztársaság és az Európai Közösség tagállamai között létrejött kétoldalú légiközlekedési megállapodások, amelyeket e megállapodás aláírásának napján már megkötöttek, aláírtak és/vagy ideiglenesen alkalmaznak-  az Osztrák Köztársaság kormánya és a Kazah Köztársaság kormánya között létrejött, 1993. április 26-án Almatiban aláírt légi szállítási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: „a Kazahsztán–Ausztria megállapodás”;-  a Belga Királyság kormánya és a Kazah Köztársaság kormánya között létrejött, 2000. június 27-én Brüsszelben aláírt légiközlekedési megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: „a Kazahsztán–Belgium megállapodás”;-  a Bolgár Köztársaság kormánya és a Kazah Köztársaság kormánya között létrejött, 1999. szeptember 15-én Brüsszelben aláírt légiközlekedési megállapodás, a továbbiakban a II.. mellékletben: „a Kazahsztán–Bulgária megállapodás”;-  a Dán Királyság kormánya és a Kazah Köztársaság kormánya között létrejött, 1993. április 26-án Almatiban parafált légiközlekedési megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: „a Kazahsztán–Dánia megállapodás”;-  az Észt Köztársaság kormánya és a Kazah Köztársaság kormánya között létrejött, 2001. április 26-án Asztanában parafált légiközlekedési megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: „a Kazahsztán–Észtország megállapodás”;-  a Finn Köztársaság kormánya és a Kazah Köztársaság kormánya között létrejött, 1996. február 7-én Almatiban aláírt légiközlekedési megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: „a Kazahsztán–Finnország megállapodás;-  a Francia Köztársaság kormánya és a Kazah Köztársaság kormánya között létrejött, 1994. október 21-én Párizsban parafált légiközlekedési megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: „a Kazahsztán–Franciaország megállapodás”;-  a Német Szövetségi Köztársaság kormánya és a Kazah Köztársaság kormánya között létrejött, 1996. március 15-én Bonnban aláírt légiközlekedési megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: „a Kazahsztán–Németország megállapodás”;legutóbb a Bonnban, 2000. június 6-án és 7-én kelt jegyzőkönyvvel módosítva;-  a Magyar Köztársaság kormánya és a Kazah Köztársaság kormánya között létrejött, 1995. március 9-én Almatiban aláírt légiközlekedési megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: „a Kazahsztán–Magyarország megállapodás”;-  a Holland Királyság kormánya és a Kazah Köztársaság kormánya között létrejött, 2002. november 27-én Hágában aláírt légiközlekedési megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: „a Kazahsztán–Hollandia megállapodás”;-  a Lett Köztársaság kormánya és a Kazah Köztársaság kormánya között létrejött, 1998. május 19-én Almatiban aláírt légiközlekedési megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: „a Kazahsztán–Lettország megállapodás”;-  a Litván Köztársaság kormánya és a Kazah Köztársaság kormánya között létrejött, 1993. július 21-én Vilniusban aláírt légiközlekedési megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: „a Kazahsztán–Litvánia megállapodás”;-  a Lengyel Köztársaság kormánya és a Kazah Köztársaság kormánya között létrejött, 1997. január 27-én Varsóban aláírt légiközlekedési megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: „a Kazahsztán–Lengyelország megállapodás”;legutóbb az 1998. december 21-i és 1999. február 8-i jegyzékváltással módosítva;-  a Svéd Királyság kormánya és a Kazah Köztársaság kormánya között létrejött, 1993. április 26-án Almatiban parafált légiközlekedési megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: „a Kazahsztán–Svédország megállapodás”;-  a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya és a Kazah Köztársaság kormánya között létrejött, 1994. március 21-én Londonban megkötött légiközlekedési megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: „a Kazahsztán – Egyesült Királyság megállapodás”;az 1998. február 2-i és 1998. június 4-i jegyzékváltással módosítva;legutóbb az Asztanában, 2000. november 29-én kelt egyetértési nyilatkozattal módosítva;b) A Kazah Köztársaság és az Európai Közösség tagállamai között létrejött, parafált vagy aláírt kétoldalú légiközlekedési megállapodások és egyéb szerződések, amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba és amelyeket nem alkalmaznak ideiglenesenII. mellékletAz I. mellékletben felsorolt megállapodásokban szereplő és a megállapodás 2–5. cikkében említett cikkek jegyzékea) Tagállam általi kijelölés:-  a Kazahsztán–Bulgária megállapodás 4. cikkének (1) bekezdése;-  a Kazahsztán–Dánia megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése;-  a Kazahsztán–Észtország megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése;-  a Kazahsztán–Franciaország megállapodás 4. cikkének (3) bekezdése;-  a Kazahsztán–Magyarország megállapodás 3. cikkének (5) bekezdése;-  a Kazahsztán–Hollandia megállapodás 3. cikkének (5) bekezdése;-  a Kazahsztán–Lettország megállapodás 4. cikkének (5) bekezdése;-  a Kazahsztán–Litvánia megállapodás 4. cikkének (5) bekezdése;-  a Kazahsztán–Lengyelország megállapodás 3. cikkének (5) bekezdése;-  a Kazahsztán–Svédország megállapodás 3. cikkének (4) bekezdése;-  a Kazahsztán – Egyesült Királyság megállapodás 4. cikkének (4) bekezdése;b) Az engedélyek vagy jogosítványok megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása:-  a Kazahsztán–Belgium megállapodás 5. cikkének (1) bekezdése;-  a Kazahsztán–Bulgária megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja;-  a Kazahsztán–Dánia megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja;-  a Kazahsztán–Észtország megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja;-  a Kazahsztán–Franciaország megállapodás 5. cikkének (1) bekezdése;-  a Kazahsztán–Finnország megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja;-  a Kazahsztán–Magyarország megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja;-  a Kazahsztán–Hollandia megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja;-  a Kazahsztán–Lettország megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja;-  a Kazahsztán–Litvánia megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja;-  a Kazahsztán–Lengyelország megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja;-  a Kazahsztán–Svédország megállapodás 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja;-  a Kazahsztán – Egyesült Királyság megállapodás 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja;c) Biztonság:-  a Kazahsztán–Belgium megállapodás 7. cikke;-  a Kazahsztán–Észtország megállapodás 6. cikke;-  a Kazahsztán–Franciaország megállapodás 9. cikke;-  a Kazahsztán–Magyarország megállapodás 7. cikke;-  a Kazahsztán–Hollandia megállapodás 11. cikke;-  a Kazahsztán–Lettország megállapodás 8. cikke;-  a Kazahsztán–Litvánia megállapodás 8. cikke;-  a Kazahsztán–Lengyelország megállapodás 7. cikke;d) A légi járművek tüzelőanyagaira kivetett adók-  a Kazahsztán–Belgium megállapodás 10. cikke;-  a Kazahsztán–Bulgária megállapodás 17. cikke;-  a Kazahsztán–Dánia megállapodás 6. cikke;-  a Kazahsztán–Észtország megállapodás 8. cikke;-  a Kazahsztán–Franciaország megállapodás 11. cikke;-  a Kazahsztán–Finnország megállapodás 6. cikke;-  a Kazahsztán–Magyarország megállapodás 8. cikke;-  a Kazahsztán–Németország megállapodás 6. cikke;-  a Kazahsztán–Hollandia megállapodás 8. cikke;-  a Kazahsztán–Lettország megállapodás 12. cikke;-  a Kazahsztán–Litvánia megállapodás 12. cikke;-  a Kazahsztán–Lengyelország megállapodás 8. cikke;-  a Kazahsztán–Svédország megállapodás 6. cikke;-  a Kazahsztán – Egyesült Királyság megállapodás 8. cikke;e) Viteldíjak az Európai Közösségen belül:-  a Kazahsztán–Belgium megállapodás 13. cikke;-  a Kazahsztán–Bulgária megállapodás 11. cikke;-  a Kazahsztán–Dánia megállapodás 11. cikke;-  a Kazahsztán–Észtország megállapodás 13. cikke;-  a Kazahsztán–Finnország megállapodás 11. cikke;-  a Kazahsztán–Franciaország megállapodás 17. cikke;-  a Kazahsztán–Németország megállapodás 10. cikke;-  a Kazahsztán–Magyarország megállapodás 11. cikke;-  a Kazahsztán–Hollandia megállapodás 12. cikke;-  a Kazahsztán–Lettország megállapodás 11. cikke;-  a Kazahsztán–Litvánia megállapodás 11. cikke;-  a Kazahsztán–Lengyelország megállapodás 11. cikke;-  a Kazahsztán–Svédország megállapodás 11. cikke;-  a Kazahsztán – Egyesült Királyság megállapodás 7. cikke.III. MELLÉKLETA megállapodás 2. cikkében említett egyéb államok jegyzékea) Az Izlandi Köztársaság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében);b) A Liechtensteini Hercegség (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében);c) A Norvég Királyság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében);d) A Svájci Államszövetség (az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti légiközlekedési megállapodás értelmében). [1] A 2003. június 5-i 11323/03 tanácsi határozat (korlátozott terjesztésű dokumentum)[2] HL C […]., […]., […]. o.[3] HL C […]., […]., […]. o.[4] HL C […]., […]., […]. o.[5] HL C […]., […]., […]. o.